description: “President peab mõistma, et põllumeheta poleks pankurit,” leiab Orissaare elanik Ingrid Holm (fotol), kes vallavolikogu liikmena kandideeris valijameheks. Käes on presidendi valimise aeg. Iga kandidaat kiidab ennast ja salgab maha oma […]

title: President armastagu oma rahvast

maintext:
“President peab mõistma, et põllumeheta poleks pankurit,” leiab Orissaare elanik Ingrid Holm (fotol), kes vallavolikogu liikmena kandideeris valijameheks.
Käes on presidendi valimise aeg. Iga kandidaat kiidab ennast ja salgab maha oma luukered või vähemalt püüab kuidagi õigustada nende olemasolu. Lihtsal inimesel on väga raske valida. Nagu meil kõigil, on ka presidendiks pürgijail oma eelistused ja meeldimised, samas ka poliitiline surve parteide poolt.
Maainimesele ja ka kõigile teistele meeldiks, kui president armastaks rahvast. Armastaks ühtmoodi nii pankurit kui ka põllumeest, saaks aru, et ilma põllumeheta ei saaks olla ka pankurit. Mõistaks, et elu algab nii-öelda rohujuure tasandilt.
Kui palju siis on neid mitme põlvkonna linlasi? Suurem osa meist on kasvanud maal, laua taga, millel rukkileib, piim ja sealiha. Kunagi öeldi, et Eesti rahvas on nõus parema tuleviku nimel silgupäid ja kartulikoori sööma. Ütleja oli vist president Meri ja tal oli tuline õigus, sest ei euro ega dollar aita süüa ega täida kõhtu, kartulikoorte ja silgupeadega aga nälga just ei sure. Nii et ikkagi on maa elu alus.
Mitu korda on nn suurmeeste käest küsitud toidu hinna kohta. Paljud ei tea ei leiva, piima ega muude toiduainete hinda. Küll vabandatakse, et ise poes ei käi jne. Põhjus ei ole mitte selles, et ise ei käi ostmas, pigem see, et puudub huvi, sest raha on rohkelt ja pole vaja teadagi, palju miski maksab.
Sellest on kaua aastaid tagasi. Krooniaja alguses juhtusin kaupluses olles kuulama seal mängivat raadiot, kus just neile küsimustele vastas tollane Eesti Panga president Siim Kallas. Tema vabandas end sellega, et ostab palju Soome kaupa ega tea sellepärast Eesti hindu.
Hoidusin riiulite vahele, et salamisi lugeda peos sente, mõeldes, kas saan lastele peale leiva ka midagi.
Juttu tuli tööstuskaupadest. Tollal olid väga moes punased pika säärega saapad, mis maksid 500 krooni. Ma ei mäleta, kuidas kõlas küsimus, kuid Kallas vastas, et miks tema naine ei peaks tahtma endale punaseid saapaid. Meie palgad olid tollal väiksemad kui 500 krooni.
Jäin mõtlema, et minutaolisi madalapalgalisi naisi on oi kui palju, kuid mis suhtes oleme me viletsamad või teistsugused kui Kallase naine? Kas me ei sünnita oma lapsi samamoodi, kas pole samasugused naised, kas me kõik ei vääriks jalga 500-krooniseid saapaid? Selle asemel loen salaja ja oma vaesuse pärast piinlikkust tundes riiulite varjus sente kokku, et lastele süüa osta.
Siis jõudis esimest korda minu teadvusse, et on olemas esimese ja teise sordi eestlased. Esimene sort ostab Soome ja teiste maade toitu ning käib välismaistes riietes. Teine sort sööb kodus kasvatatud kartulit ja ostab Eesti leiba, piima ning kannab omakootud sokke ja odavaid jalavarje ning loeb hädapärasegi ostuks riiulite vahel sente.
Mul on ükspuha, mis on presidendi nimi, kuid ta peaks nägema kõiki, kes elavad Eestis, tundma huvi kõigi käekäigu vastu ning teadma, et meid toidab ja katab ikkagi seesama kivine maa, mida me oleme aastasadu higi ja vaevaga harinud. Selsamal pinnal on kasvanud üles ka ärimehed ja pankurid.
Seekordne valijamehe valimine Orissaares oli minu arust parim näide aususest, kus samas oli ka pisut lapselikku mängulisust ja põnevust. Esitatud oli kaks kandidaati: volikogu esimees Marili Niits ja mina. Pidime tutvustama oma eelistusi presidendiks pürgijate osas.
Meie mõtted ja eelistused olid üllatavalt sarnased. Oleks võinud arvata, et juba meie vanusevahe ja võib-olla sellest tingitud arusaamad ja ettekujutused tingivad selle, et eelistame erinevaid inimesi. Paljus olime aga ühel arvamusel. Seda näitas ka tulemus, kus hääled jagunesid võrdselt.
Nüüd tuli asja huvitavam osa, kuidas selgitada välja see õige valik. Lapsest saati on heidetud liisku, aastasadu on seda tehtud küll laste mängudes, küll väga tähtsate asjade otsustamisel. See on alati põnev ja väga õiglane otsus. Nii ka seekord.
Tulevik on nooruse päralt, kellele kuluvad toeks ja marjaks ära praktika ja elukogemus. Tark noor kuulab ju alati vanema inimese ära ning oskab saadud iva oma töös kasutada.
See oli parim näide aususest poliitikas ning nii volikogu kui ka me ise jäime asjaga väga rahule.


description: Märtsi algusest saadik Muhus kariloomi murdnud hunt on üle kavaldanud kõik kohalikud jahimehed ja jätkab karjakasvatajate meelehärmiks Muhumaal seninägematut verepulma. “Asi on üsna pööraseks läinud, keegi ei saa aru, mis […]

title: Muhu hundi lakkamatud murdmised jätkuvad

maintext:
Märtsi algusest saadik Muhus kariloomi murdnud hunt on üle kavaldanud kõik kohalikud jahimehed ja jätkab karjakasvatajate meelehärmiks Muhumaal seninägematut verepulma.
“Asi on üsna pööraseks läinud, keegi ei saa aru, mis toimub,” ütles MTÜ MuhuMaaLammas eestvedaja Kadri Tali, kelle sõnul leiavad murdmised saarel aset juba ülepäeviti. “Keskkonnaametis ollakse ka üsna kurjad, jahimeestel kästi asja tõsiselt võtta või muidu võtavad jahipiirkonna käest ära.”
Läinud reedel andis keskkonna-
amet Saarte Häälele teada, et Muhus on akteeritud 26 lamba murdmine, karjakasvatajad peavad aga kiskja tekitatud kahjusid märksa suuremaks.
“Minul isiklikult on murtud 25 või rohkem lammast,” kinnitas Kadri Tali, kelle sõnul ei sisalda hundikahjude statistika paraku neid hukka saanud loomi, kelle surma põhjust ei õnnestu üheselt tuvastada või kes on kadunuks jäänud.
Muhu suurima lambakasvataja Tarvi Valdmetsa sõnul on Muhus aset leidnud murdmiste jada lausa kurioosne, eriti kui arvestada, et Saaremaal pole terve suve jooksul lammaste murdmiste kohta uudiseid tulnud.
Nii Tarvi Valdmetsa kui ka Kadri Tali hinnangul käitub Muhu hunt üldse mitte hundile omistatava käitumismustri kohaselt, sest tavaliselt hundid suviti kariloomi eriti murdma ei kipu. “Kuna Muhu saar on hundi jaoks territooriumina liiga väike, siis võib-olla tunneb ta end siin lõksus olevana ja on lolliks läinud,” pakkus Kadri Tali. Teisalt ei saa välistada, et vana ja jõuetu, kuid sellevõrra elukogenum kiskja ongi lausa lammastele spetsialiseerunud.
Kadri Tali sõnul on põhjust uskuda, et hundiga käivad kaasas mingid “satelliidid”, tõenäoliselt šaakalid. “Mõned korrad, kui siin on lausa kümme lammast korraga läinud, siis see ikka päris ühe hundi töö ei saa olla,” arvas karjapidaja. Tali sõnul oli tema õue all murtud ja söödud lammas, kuid lisaks oli veel viis kägistatud talle, kes perenaise käte vahel tunniajaliste vahemikega kõritursesse koolsid. “Nahka katki pole saadud, aga kõri oli nii ära pigistatud, et see oli hakkliha sisuliselt,” rääkis Tali.
Kui veel reedel rõõmustas Kadri Tali, et Üügu pangal klassikalise hundikindla karjaaiaga piiratud karjamaal pole murtud veel ainsatki lammast, siis nädalavahetusel oli pilt muutunud.
Laupäeval Üügult leitud vigastatud lambale tuli teha hädatapp, pühapäeval karja üle lugedes selgus, et kadunud on vähemalt viis lammast. Tõenäoliselt oli hunt sisse hiilinud üle vesiaia otsa.
Praeguseks on lambad karjamaalt ära toodud, ent mõistagi jääb küsimus, kuidas edasi? Keegi ei soovi pidada lambaid huntide kõhutäiteks. “Võib-olla peab järgmisel aastal koomale tõmbuma ja mereäärsetelt aladelt ära kolima, aga see oleks selles mõttes masendav, et alad on EL-i rahaga lagedaks tõmmatud ja seal peab kindlasti karjatama,” rääkis Kadri Tali.
Muhu jahiseltsi juhatuse aseesimees Jüri Siilak ütles, et suvekuudel on hundi tabamine pigem juhuse asi. “See loom on ka üsna kaval ja elukogenud, eks ta haistmismeeled on tugevad ja niisama lihtsalt ta ennast ei paku,” lausus Siilak, kelle sõnul saab tõsisemast hundijahist rääkida ikkagi lumisel ajal. “Ma arvan, et kui teda enne kätte ei saa, siis kaob ta üle jää tagasi Läänemaale.”

fasttext_language: et


description: Lääne-Saare haldusfirma loomise ja sellega seoses ka vallavalitsuse töökohtade ümberjaotumise tõttu otsustasid mitu ametnikku väljateenitud puhkusele minna. Nende asemele otsitakse juba praegu uusi töötajaid. Vallavalitsusest öeldi Saarte Häälele, et pensionile […]

title: Teenekad vallaametnikud lähevad pensionile


description: Lääne-Saare vallavolikogus algatati 24. märtsi 2015 aasta otsusega Lilbi küla Moto, Laise, Mora ja Jurna maaüksuse detailplaneering. Praegu on kavandamisel lisaks kultuuri- ja puhkerajatistele ka meelelahutuslik teemapark. Lääne-Saare vald on […]

title: Lilpi plaanitakse uhket Suure Töllu teemaparki

maintext:
Lääne-Saare vallavolikogus algatati 24. märtsi 2015 aasta otsusega Lilbi küla Moto, Laise, Mora ja Jurna maaüksuse detailplaneering. Praegu on kavandamisel lisaks kultuuri- ja puhkerajatistele ka meelelahutuslik teemapark.
Lääne-Saare vald on oma arengukavas seadnud üheks eesmärgiks puhkealade arendamise. Seeläbi tahetakse mitmekesistada vaba aja veetmise võimalusi ning nüüd on plaani võetud teemapargi rajamine. Teemapargi krundi suuruseks on märgitud 150 275 ruutmeetrit ehk veidi üle 15 hektari, juurde tuleb veel Suure Töllu puhkeküla alla jääv 5 hektari suurune ala, lisaks üldkasutatav maa ja pooleteise hektari peale jääv tee. Kokku tuleb krundi suuruseks ligi 45 hektarit.
Detailplaneeringuga on ette nähtud kolme krundi moodustamine, millest ühele on kavandatud teemapark. Sinna plaanitakse hooneid siseatraktsioonideks, samuti toitlustuskohti ja teenindusruume, aga ka välisatraktsioone. Viimaste hulka kuuluvad veepark koos basseini ja liumägedega, lastele mõeldud liikluslinnak, ronimisseinad jms. Teemapark funktsioneeriks tervikuna koos Suure Töllu puhkekülaga.
See osa kinnistust, mis jääb väljapoole teemaparki, liidetakse Jurna krundiga ning sinna on ette nähtud looduslik haljasmaa. Planeeritav teemapark ei vähenda Lilbi küla kõrghaljastust, küll aga lisab atraktiivsust ning pakub võimalusi sportlikuks ajaviiteks nii lastele kui ka täiskasvanutele.
Maksimaalseks külastajate arvuks suveperioodil on planeeritud 500 inimest päevas, kes veedavad pargis 5–6 tundi. Busside parkimiseks on plaanis ette nähtud neli kohta ja sõiduautodele 150 parkimiskohta. 20 parkimiskohta on ette nähtud teenindava personali autodele ning jalgrattad saab parkida 12-kohalisse jalgrattaparklasse.
Suure Töllu puhkeküla maksimaalseks külastatavuseks on plaanitud ligi 130 inimest, mis tekitab vajaduse 65 auto parkimiseks. Selleks on võimalus nii parklas kui ka puhkemajade juures.
Firma juhatuse liige Riivo Allik sõnas, et sellise ettevõtmise plaan on neil olnud juba mitu aastat, kuid nüüd sai see viimaks ka paberile. Ta kinnitas, et kavas on rajada lastele ja peredele mõeldud Suure Töllu teemapark, et elavdada Saare maakonnas pereturismi. “Siiani on pakutud küll erinevaid turismiatraktsioone, ent perega reisijatele mõeldud teenused jäävad oluliselt alla teistes maakondades pakutavale. See on ka põhjus, miks oleme maakonnana kliente kaotanud,” rääkis Allik. Ta lisas, et veel üks eesmärk on pikendada turismihooaega. “Eeldame, et selle projekti realiseerumisel võidaksid sellest kõik maakonna turismiasjalised ja teenindusettevõtted,” märkis Allik.
Teemapargi võiks avada kõige varem 2018. aastal, kui investeeringutest on Alliku sõnul veel vara rääkida. “Planeerime ja otsime erinevaid atraktsioone, mis oleksid uuenduslikud ja innovatiivsed,” ütles Allik. Need meelitaksid tema sõnul turiste kohale ja aitaksid kaasa projekti edukale käivitamisele.
Allik lisas, et praegu ei ole atraktsioonide nimekiri veel avaldamiseks valmis, kuna projekteerimine alles käib. Lisaks on Eestis tema sõnul tõsiseid konkurente, kes samuti tahavad EAS-i kaudu taotleda rahastust pereturismi arendamiseks. EAS teeb oma põhimõttelised valikud ja hindab esitatud projekte järgmise aasta alguses.


description: Rahvusraamatukogu teatrisaalis esietendub täna VAT Teatri lavastus “Alias”, mille üks peaosatäitja on Piret Rauk. “Aliase” autor on Andrus Kivirähk ja lavastaja Aare Toikka, kes on lavastanud ka mitmeid Kuressaare linnateatri […]

title: Piret Rauk VAT Teatri uues lavastuses peaosas

maintext:
Rahvusraamatukogu teatrisaalis esietendub täna VAT Teatri lavastus “Alias”, mille üks peaosatäitja on Piret Rauk.
“Aliase” autor on Andrus Kivirähk ja lavastaja Aare Toikka, kes on lavastanud ka mitmeid Kuressaare linnateatri tükke.
Mängivad peale Piret Rauga veel Merle Palmiste ja Tanel Saar.
“Alias” räägib kahest klassiõest Juliast ja Piretist, kes saavad pärast paljusid aastaid taas kokku ja hakkavad mängima sõnaseletusmängu “Alias”.
Kuressaare linnateatri direktor ja näitleja Piret Rauk ütles Kadi raadio “Keskpäeva” saates, et lugu räägib üksindusest. “Inimlik ja lihtne. Tragikomöödia, nagu elus ikka,” iseloomustas ta.
Rauk märkis, et kuigi nad on Merle Palmistega lennukaaslased lavakunstikooli päevilt, ei ole nad varem päris sellisel viisil laval koos olnud.
“Meie diplomitööd olid suured lavastused, kus me olime kõik laval koos, aga sellist partnerisuhet polegi olnud,” selgitas ta. Nüüd saab Rauka ja Palmistet koos laval näha aga lausa kaks tundi järjest.
Piret Rauk mainis, et nii tema, Palmiste kui ka Kivirähk on kõik sündinud 1970. aastal. “Meie mälestused ulatuvad sama kaugele ja me teame samu asju, see on väga hea tunne,” oli Rauk rahul ja kiitis koostööd. Samuti jagus tal kiidusõnu lavastaja Aare Toikkale.
Juliat mängiva Piret Rauga sõnul sai ta lubaduse, et lavastust etendatakse ka Kuressaares.


description: Kaks Saaremaa piimatootjat esitasid PRIA vahendusel taotluse saada Euroopa Liidult toetust, et vähendada eeloleval kolmel kalendrikuul esmatöötlejale tarnitava piima kogust. PRIA pressiesindaja Maris Sarv-Kaasik ütles, et üks Saaremaa osaühing plaanib […]

title: Piimatoodangut vähendab kaks ettevõtet

maintext:
Kaks Saaremaa piimatootjat esitasid PRIA vahendusel taotluse saada Euroopa Liidult toetust, et vähendada eeloleval kolmel kalendrikuul esmatöötlejale tarnitava piima kogust.
PRIA pressiesindaja Maris Sarv-Kaasik ütles, et üks Saaremaa osaühing plaanib eeloleval kolmel kalendrikuul vähendada tarnitava piima kogust 4500 kg ja teine 241 837 kg võrra.
Eestis kokku taotleb toetust 46 piimatootjat. Mullu tarnisid nad oktoobrist detsembrini piima kokku 27,8 mln kg, tänavu planeerivad tarnida ligi 5,3 mln kg vähem. Maksimaalne toetus on 674 524 eurot.
Kõige rohkem taotlusi esitasid Lääne-Virumaa piimatootjad– 14, ühtki ei laekunud Hiiumaalt ja Läänemaalt. Toetuse suurus on 14 senti ühe vähendatava kilogrammi kohta, kuid praegu on teadmata, mitme kilo eest toetus välja makstakse. Euroopa Liit on valmis toetama toodangu vähenemist kuni 1,07 miljoni tonni võrra, mistõttu hüvitamisele kuuluvate piimakilode hulk sõltub sellest, kas taotluste maht EL-i eelarve ületab või mitte.
Pöide AG OÜ tegevjuht Egon Jürisson ütles, et Pöide AG OÜ otsustas kolme järgneva kuu jooksul piimatootmist vähendada. “Peamiseks põhjuseks on jätkuv kriis piimandussektoris ja toodangu eest saadav madal hind, mis ei kata piimatootmise tegelikke kulutusi,” rääkis Jürisson. “Meie ettevõtte näol on tegemist lühiajalise tootmise piiramisega ja kindlasti jätkame uuel aastal samas mahus piimatootmisega.”


description: Laupäev, 10. september TEATER Eesti vähemusrahvuste harrastusteatrite festival Vananaiste Suvi 2016 Kuressaare linnateatris: kl 10 teater Vejer i Špaga “Seitse mina paadis”; kl 12 teater Kamerton “Muutuste tuul”; kl 13.45 […]

title: KUHU MINNA


description: 2016. aasta kolmandasse jaotusvooru esitati 69 taotlust, kokku summas 55 486,28 eurot. Taotlejate vahel jagati 29 415 eurot ja 3000 eurot jäeti aastalõpu preemia reservi. Täpne info selle kohta, kes ja kui […]

title: Kultuurkapital jagab raha

maintext: 2016. aasta kolmandasse jaotusvooru esitati 69 taotlust, kokku summas 55 486,28 eurot. Taotlejate vahel jagati 29 415 eurot ja 3000 eurot jäeti aastalõpu preemia reservi. Täpne info selle kohta, kes ja kui palju toetust sai, selgub umbes kahe nädala pärast, kui Kultuurkapital on vastavad kinnitused teinud. Järgmisse vooru tuleb taotlus esitada hiljemalt 21. novembriks.


description: Kuressaare muusikakoolis algavad 8. oktoobrist lõõtsamängu õpitoad, kuhu oodatakse kõiki huvilisi, kel pill olemas. Lõõtsamängu koolituse eestvedaja, MTÜ Õnneonn juhatuse liige Juta Levin selgitas, et õpitubade idee kasvas välja isiklikust […]

title: Kuressaares hakatakse lõõtsamängu õpetama

maintext:
Kuressaare muusikakoolis algavad 8. oktoobrist lõõtsamängu õpitoad, kuhu oodatakse kõiki huvilisi, kel pill olemas.
Lõõtsamängu koolituse eestvedaja, MTÜ Õnneonn juhatuse liige Juta Levin selgitas, et õpitubade idee kasvas välja isiklikust huvist. “Mu oma mees (Raigo Klütsnik – toim) on vanavarahuviline ja tema sai kuskilt vana lõõtspilli. Kena asi vaadata küll, aga praktilised inimesed nagu me oleme, mõtlesime, et asi tuleb korda teha ja mängima panna,” rääkis ta. Lõõtsa mängida kumbki aga ei oska ja kuna Saaremaal seda otseselt kuskil ei õpetata ka, otsustatigi kätte võtta ja korraldada lõõtsamängu õpitoad, millest saaksid osa teisedki huvilised. Ettevõtmist toetavad Eesti Kultuurkapital ja Eesti rahvatantsu ja rahvamuusika selts.
Nõuab pusimist
Õpitoad toimuvad laupäeviti – 8. oktoobrist 10. detsembrini – ja kokku saadakse kümnel korral. Õpetaja rollis on kogenud lõõtsamängija Sulev Mägi Leisi valla Lõpi külast. Levin märkis, et Mägile kui asjatundjale on antud vabad käed tundide sisu osas, kuid tal on palutud tutvustada ka lõõtsamängu traditsioone, pilli ehitust ja seda, kuidas lõõtsa hooldada.
Sulev Mägi ütles Saarte Häälele, et midagi ülemäära keerulist lõõtspilli õppimises ei ole. “See vajab natuke pusimist,” märkis ta ja toonitas, et suurem osa õppimisest tuleb kodus proovimise ja harjutamise teel ära teha. “Koolitusel saan anda juhtnööre,” sõnas Mägi. Lõõtsamees lisas julgustavalt, et ta teab nii 10-aastaseid, kes on mängima õppinud, kui ka üle 70-aastaseid inimesi, kes on sellega hakkama saanud, kuigi pole varem ühtegi teist pilli mänginud.
Mägi ise õppis nooruspõlves lõõtspilli selgeks omal käel. “Ühtegi juhendajat mul polnud. Raadiost kuulasin lõõtspillimuusikat ja mis meelde jäi, seda proovisin mängida,” rääkis ta. Nooti Sulev Mägi seega ei tunne, kuid ta märkis, et mitmete tunnustatud lõõtsamängijate hinnangul ongi lõõtsa keeruline noodi järgi õppida.
Uue lõõtspilli hind on küllaltki krõbe, see võib maksta üle kolme-nelja tuhande euro. Sulev Mägi toonitas aga, et üldiselt need pillid kestavad ka kaua. Näiteks Mägi oma pill pärineb aastast 1979. ja ta teab mitmeid lõõtsasid, mis on koguni üle saja aasta vanad ja millega siiani mängitakse. “Kui pilli mõistlikult hoida, siis kannab see mitu põlvkonda ära,” kinnitas ta.
Mängijaid jagub
Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember ütles, et rahvapillikoolitusi on Saaremaal olnud mitmeid, kuid need on olnud kandlemängijatele. “Lõõtsamängijate koolitust pole paraku tõesti olnud. Meie tublid lõõtsamehed on iseõppijad,” nentis ta. Lember märkis, et kuigi Saare maakonnas on lõõtsamängijaid tegelikult üsna palju, on siiski vaja ka järelkasvule mõelda.
Vanusepiirangut õpitubades pole. “Oodatud on kõik, kellel soov õppida pilli mängima, ja seda koos teha on kindlasti palju toredam, eriti kui juhendajaks nii kogenud ja tunnustatud pillimees nagu Sulev Mägi,” lausus Lember. Ta lisas, et abi oodatakse ka lõõtsade näol, ehk kui kellelgi on pill kodus olemas, kuid ise koolitusele tulla ei tihka, saaks ta abiks olla pilli väljalaenutamisega.
Koolitusele saab registreeruda kuni 7. oktoobrini telefonil 53 480 703, e-meili teel aadressil onneonn@gmail.com või MTÜ Õnneonn Facebooki lehel. Ühe õpitoa osalustasu on 2 eurot.


description: Pöide kirikus toimunud rahvusvahelises õppelaagris selgitasid oma ala tõelised tipud Eesti, Läti ja Norra konservaatoritele, mida kujutab endast nanolubi. Samuti näitasid nad, kuidas seda kasutada tuleks. Kui nüüd mitmete aastat […]

title: Tehnoloogia imed kodusaarel

maintext:
Pöide kirikus toimunud rahvusvahelises õppelaagris selgitasid oma ala tõelised tipud Eesti, Läti ja Norra konservaatoritele, mida kujutab endast nanolubi. Samuti näitasid nad, kuidas seda kasutada tuleks. Kui nüüd mitmete aastat pärast on nanolubi Eestis konservaatorite hulgas laialdaselt kasutusel, võib julgelt väita, et alguse sai uue tehnoloogia omaks võtmine just Saaremaal Pöidel.
Tegemist on küll üsnagi spetsiifilise valdkonnaga ja seega oskavad uuenduse olulisust täiel määral hinnata vaid oma ala spetsialistid. Sellegipoolest võib uhkust tunda, et Saaremaa on paik, kuhu on põhjust tulla ka teadlastel, mitte ainult turistidel.
Küllap hakkab ka Pöide kirik tasapisi ilmet võtma, kui kõiksugu konservaatorid ja restauraatorid seal nii hoolsalt tegutsevad. Samuti pole kaugeltki välistatud, et seal mõni uus ahhetama panev üllatus välja ei tule.


description: Saare maavanem Kaido Kaasik tunnustab pühapäeval, 4. septembril Saare Golfi klubimajas konkursi “Eesti kaunis kodu 2016” Saare maakonna kodukaunistamise laureaate. Tänavusele kodukaunistamise maakondlikule konkursile esitati tunnustamiseks kuuest omavalitsusest kokku 18 […]

title: Maavanem tunnustab kodukaunistajaid

maintext:
Saare maavanem Kaido Kaasik tunnustab pühapäeval, 4. septembril Saare Golfi klubimajas konkursi “Eesti kaunis kodu 2016” Saare maakonna kodukaunistamise laureaate.
Tänavusele kodukaunistamise maakondlikule konkursile esitati tunnustamiseks kuuest omavalitsusest kokku 18 objekti. Konkursile esitati 10 kaunist maa- ja linnakodu, üks korterelamu, sadam, looduskeskus, kool, spordirajatis, külasaun, puhketalu ja hostel/söögikoht.
Maakonna kodukaunistamise komisjoni ettepanekul tänab maavanem eeskujuliku ja silmapaistva kodukaunistamise ja heakorra-alase tegevuse eest ning annab välja 14 Saare maakonna kodukaunistamise tunnustuskirja: Tiia ja Raul Pregel, Kuivastujaani puhketalu (Kuivastu küla, Muhu vald); MTÜ Karja Külaselts, Karja saun (Karja küla, Leisi vald); Tiina ja Aarne Pupart, eramu (Tuule 12, Kuressaare linn); MTÜ Pöide Spordiselts, Pöide terviserada (Pöide küla, Pöide vald); MTÜ Kõrkvere Paadisadam, Valmeranna sadam (Kõrkvere küla, Pöide vald); Eha ja Heivi Veskimeister, Raul Riibon, Mihkli talu (Võlla küla, Muhu vald); Meeli ja Mart Oidekivi, Laane talu (Hellamaa küla, Muhu vald); Leisi vallavalitsus, Leisi keskkool (Leisi alevik, Leisi vald); Ivar Eensoo, Mardi talu (Luulupe küla, Leisi vald); Kaire ja Tiit Põld, Kaasiku talu (Võhma küla, Mustjala vald); Anne ja Jüri Spitsõn, Herma talu (Kaavi küla, Torgu vald); Meeri ja Hannes Saar, Hannese talu (Kaunispe küla, Torgu vald); Aivar Karotamm, eramu (Merikotka 59, Kuressaare linn); Niina Päärson, eramu (Kungla 12, Kuressaare linn).
Saare maakonna kodukaunistamise tänukirja saab kuus kodukaunistajat: Inga Toivonen, hostel/söögikoht Willa Inga (Leisi alevik, Leisi vald); korteriühistu Luik (Aia 56, Kuressaare linn); RMK Mustjala looduskeskus (Kiriku 2, Mustjala); Meelis ja Riina Laaster, Pulga talu (Tammuna küla, Torgu vald); Valentina ja Aarne Saarma, Kurisu talu (Mustjala küla, Mustjala vald).


description: Katkupiirangute ja jahutusvõimsuse nappuse tõttu muutub iga päevaga üha küsitavamaks, kas Saare maakonna jahimehed suudavad tänavust metssigade suurendatud küttimiskohustust täita. “Küttimismahu täitmine on väga suures ohus,” ütles Saarte jahimeeste seltsi […]

title: Sigade küttimiskohustuse täitmisel suur küsimärk

maintext:
Katkupiirangute ja jahutusvõimsuse nappuse tõttu muutub iga päevaga üha küsitavamaks, kas Saare maakonna jahimehed suudavad tänavust metssigade suurendatud küttimiskohustust täita.
“Küttimismahu täitmine on väga suures ohus,” ütles Saarte jahimeeste seltsi tegevjuht Ive Kuningas Saarte Häälele. “Alates 1. oktoobrist, kui peaks algama suurem jahihooaeg ja ajujahid, läheb olukord küll väga keeruliseks ja on tõesti hirm, et me ei saa küttimiskohustust täidetud,” märkis ta.
Soojade ilmadega on jahiseltsid, kel puudub saagi jahutamiseks külmkamber, sisuliselt olukorras, kus lastud siga on mõttekas kohe maha matta. Kohustusliku vere-
proovi vastuse saamine võtab mitu päeva ja selle ajaga muutub jahutamata lihakeha kõlbmatuks.
“Hädasti oleks külmkappe vaja, nende nappus takistab sigade arvukuse allaviimist väga tõsiselt,” nentis Kuningas. Jahimehed lasevad praegu seetõttu ka sigu teadlikult vähem. “Numbri pärast ei ole ka mõistlik praegu küttida. Kui ilm läheb külmemaks, siis ehk saab lastud loomi ka väljas hoida. Aga kuna etteantud maht on nii suur, siis iga viivitatud päev suurendab tõenäosust, et kohustus jääb täitmata,” rääkis Kuningas.
SJS-i andmeil oli maakonnas 1. septembri seisuga kütitud 1925 siga ehk 44 protsenti kohustuslikust mahust. Järgmise poole aasta jooksul tuleb seega lasta veel 2475 siga. Läinud nädalal toimunud seakatku infopäeval tõdeti, et numbreid arvestades tuleks Saaremaal iga päev lasta 16 siga. Samas on sel kuul küttimismahud olnud piirangute tõttu tavapärasest väiksemad.
“Olukord on igal juhul väga murettekitav,” tõdes Kuningas. Ta lisas, et kütitud metssigade vereproovidele ei olnud eilse seisuga ühtki positiivset vastust tulnud. Küll leiti Pihtla jahipiirkonnast Laidevahe looduskaitsealalt veel üks surnud siga, mille proovid saadeti esmaspäeva hommikul Tartu laborisse analüüsimiseks.


description: * Politseijuht selgitab väsimatult sotsiaalmeedias * Saare poiss mängib USAs vändatud Eesti filmis * Kodus huuanud jäätisemasinast kasvas välja jäätisevabrik * Vähiröövleid on sel aastal rohkem tabatud * Rein Ornil […]

title: Homses, 7. septembri Saarte Hääles!


description: “Keerulised ajad on möödas, asjad paika loksunud ning kõik toimib hästi ja rahulikult,” kommenteeris Kuressaares lähisuhtevägivalla ohvritele ulualust pakkuva MTÜ Pärnu Naiste Varjupaik juhatuse liige Margo Orupõld. Orupõllu sõnul ei […]

title: Naiste varjupaigal oli vaikne suvi

maintext:
“Keerulised ajad on möödas, asjad paika loksunud ning kõik toimib hästi ja rahulikult,” kommenteeris Kuressaares lähisuhtevägivalla ohvritele ulualust pakkuva MTÜ Pärnu Naiste Varjupaik juhatuse liige Margo Orupõld.
Orupõllu sõnul ei ole Kuressaare varjupaigas elanikke olnud kuigi palju. “Meie sihtgrupp on ikkagi süstemaatilise lähisuhtevägivalla ohvrid,” selgitas ta. “Iga peretüli korral varjupaika tulema ei peaks, vaid probleemid tuleb lihtsalt ära lahendada.”
Orupõllu hinnangul oli suvi, juuli ja august nii Kuressaares kui ka Pärnus asuva varjupaiga jaoks rahulikum aeg. “Suvel on inimestel rohkem tegevust, siis pole aega kakelda ja ka lahendusi – kasvõi elamispinna osas – leida on kergem,” tähendas Orupõld. “Korraks oli tõesti ka nii, et rahvast oli rohkem.”
MTÜ loodud tugigrupp nõustamist vajavatele naistele sai möödunud nädalal kokku neljandat korda. “Osalejaid jätkub,” märkis Orupõld, lisades, et nende naiste lood on üsna tüüpilised, sarnased sisult ja mustrilt. “Süstemaatiline vägivald toimib ju samade reeglite järgi,” sõnas ta.
Et lähisuhtevägivalla all kannatavad naised saaksid ööpäevaringselt nõu ja abi, on mõeldud telefoninumber 53 981 620. “Paar kõnet on igal nädalal Saaremaalt kindlasti,” tõdes Orupõld.
Novembris (25. november on rahvusvaheline naistevastase vägivalla kaotamise päev – toim) kavatseb MTÜ korraldada konverentsi, et tõsta inimeste teadlikkust lähisuhtevägivalla osas.
Hasartmängumaksu nõukogu (HMN) otsustas oma viimasel, 19. septembril toimunud koosolekul Pärnu naiste tugikeskust konverentsi korraldamisel mitte toetada. Pärnu tugikeskus küsis raha Kuressaare varjupaiga üüri maksmiseks, millele HMN vastas samuti eitavalt.
Orupõld avaldas siiski lootust, et riigi toetus varjupaikadele on tuleval aastal suurem kui tänavu.


description: Kuressaare raekojas algas eile remont, mille käigus vahetatakse välja raekoja kahe korruse parkettpõrandad, uuendatakse galeriiruumide interjööri ja parandatakse töötingimusi, asendatakse siseuksed ning tehakse korda ka välistrepp. Tööd peaksid kestma oktoobri […]

title: Raegaleriis algas remont

maintext:
Kuressaare raekojas algas eile remont, mille käigus vahetatakse välja raekoja kahe korruse parkettpõrandad, uuendatakse galeriiruumide interjööri ja parandatakse töötingimusi, asendatakse siseuksed ning tehakse korda ka välistrepp. Tööd peaksid kestma oktoobri lõpuni.
Vana põrandat võtsid Raegaleriis üleeile üles Külli Silluste ja Reet Heinmets.
Kuressaare Kultuurivara kunstikuraator Lii Pihl ütles, et Raegalerii avab uksed taas novembri algul Haapsalu maalikunstniku Ahto Laadoga näitusega.


description: Noor neiu valetas Kuressaare politseis, et teda on vägistatud, ja sai selle eest kahtlustuse kriminaalkuriteo toimepanemises. Alaealine tütarlaps väitis eelmise aasta detsembri lõpus politseijaoskonnas kahel korral, et on langenud vägistamise […]

title: Alaealine valetas vägistamise kohta

maintext:
Noor neiu valetas Kuressaare politseis, et teda on vägistatud, ja sai selle eest kahtlustuse kriminaalkuriteo toimepanemises.
Alaealine tütarlaps väitis eelmise aasta detsembri lõpus politseijaoskonnas kahel korral, et on langenud vägistamise ohvriks. Enne kannatanuna ülekuulamist ja isiku äratundmiseks esitamist hoiatati tüdrukut valeütluste andmisega kaasnevast vastutusest ja tüdruk andis selle kohta ka allkirja. Asja uurides selgus, et vägistamise jutt oli vale ja see tõi omakorda kriminaalteo kahtlustuse neiule endale. Politsei ja prokuratuur jõudsid seejuures arvamusele, et kohtusse valetajat ei anta, küll aga tuleb tal osaleda pereteraapias.


description: Tuleva nädala teisipäeval osalevad tunnipikkuses üleriigilises hoiatusstreigis ka Kuressaare haigla tervishoiutöötajad. Kella 9-st 10-ni kestev streik puudutab haigla plaanilisi ambulatoorseid vastuvõtte, uuringuid (sh ultraheli ja röntgen), plaanilisi operatsioone ja statsionaarset […]

title: Teisipäeval toimub streik ka Kuressaare haiglas

maintext:
Tuleva nädala teisipäeval osalevad tunnipikkuses üleriigilises hoiatusstreigis ka Kuressaare haigla tervishoiutöötajad.
Kella 9-st 10-ni kestev streik puudutab haigla plaanilisi ambulatoorseid vastuvõtte, uuringuid (sh ultraheli ja röntgen), plaanilisi operatsioone ja statsionaarset tegevust.
“Vältimatu arstiabi toimib,” kinnitas SA Kuressaare Haigla juhatuse liige Märt Kõlli. “Kui inimestel on hädaolukord, saab kutsuda kiirabi või tulla erakorralise meditsiini osakonda. Samuti töötab haigla registratuur.”
Kõlli sõnul püüab haigla oma töö korraldada nii, et plaanilised patsiendid saaksid samal päeval siiski teenindatud. “Või siis informeeritakse neid ette, kelle operatsioon võib sel päeval ära jääda,” lausus Kõlli. “Usun, et suudame organiseerida haigla töö nii, et patsiendi jaoks midagi hullu ei ole.”
Hoiatusstreigi eesmärk on öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga poliitikutele: tervishoiu rahastamist peab suurendama, et patsiendid saaksid vajalikku ravi. Tööseisaku ajal toimuvad raviasutustes kõnekoosolekud.
1.juuli seisuga ootas haigekassa rahapuuduse tõttu ravijärjekordades üle 180 000 patsiendi. “Haiglates ei ole haigeid ukse taha jäetud, vaid ravitud rohkem, kui haigekassa lepingutes ette nähtud,” on kirjas Eesti Arstide Liidu, Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu ja Eesti Õdede Liidu pressiteates.
“Nüüd kavatsetakse haiglaid selle eest karistada ravihindade kärpimisega, kuigi raha lisakulu katmiseks on haigekassa jaotamata kasumi näol olemas. Patsientide huvides selline samm kindlasti ei ole.”


description: Eile said Kuressaare kultuurikeskuses sünnikirja 23 tillukest linnakodanikku. Vastsed kuressaarlased, 14 poissi ja üheksa tüdrukut, on sündinud vahemikus 1. juuni kuni 8. september. Piduliste hulka kuulus ka fotol olev Tedre […]

title: Linn sai juurde 23 pisikest kodanikku

maintext:
Eile said Kuressaare kultuurikeskuses sünnikirja 23 tillukest linnakodanikku. Vastsed kuressaarlased, 14 poissi ja üheksa tüdrukut, on sündinud vahemikus 1. juuni kuni 8. september.
Piduliste hulka kuulus ka fotol olev Tedre pere – ühekuune päevakangelane Reio koos ema Eneli, isa Taavi, 5-aastase venna Mario ja vanaema Milviga.
Muide, pesamuna Reiol on koguni kolm venda, neist vanim juba 16-aastane.
“Meie pere jaoks on tänane vastuvõtt väga tähtis sündmus,” ütles ema Eneli. “Pärast, kui suuremad vennad koolist koju tulevad, sööme kõik koos torti.”
Eneli ja Taavi sõnul on Kuressaare laste kasvatamiseks hea koht. “Kui siinsed palgad ka kõrgemad oleks, oleks siin väga hea elada,” lisas Taavi.
Eneli sõnul võtsid suured vennad väikese pereliikme vastu suure rõõmuga. Mario kinnitas, et talle meeldib väikevenna seltsis väga. “Tema kui suur vend on alati abivalmis,” lausus Eneli. Kuressaare linnavalitsus maksis sünnitoetusteks seekord kokku 5980 eurot. Ühe lapse sünnitoetus on 260 eurot.


description: Septembris asutatud ettevõte OÜ Karja Pagulaskeskus ostis soomlasest omanikult aastaid Karja küla heakorrale pinnuks silmas olnud poolelijäänud kontor-klubi ning näeb ühe võimalusena sinna pagulaskeskuse rajamist. OÜ Karja Pagulaskeskus juhatuse liige […]

title: Kolemaja omanik kaalub pagulaskeskust

maintext:
Septembris asutatud ettevõte OÜ Karja Pagulaskeskus ostis soomlasest omanikult aastaid Karja küla heakorrale pinnuks silmas olnud poolelijäänud kontor-klubi ning näeb ühe võimalusena sinna pagulaskeskuse rajamist.
OÜ Karja Pagulaskeskus juhatuse liige Allar Leedu kinnitas, et ettevõtte nimi viitab tõepoolest plaanile luua Karja külas pagulaste majutamispaik. “Eestil on pagulaskvoot täitmata ja pole mingi saladus, et neid pagulasi – olgu nad siis mugavuspagulased või sõjapõgenikud – on ju vaja kuskile majutada,” rääkis Leedu. “Kui riigil on abi vaja, siis võiks riiki aidata ja pakkuda välja koha, kus neid pagulasi majutada,” lisas ta.
Leedu sõnul pole ju mingi saladus, et töökätest on alati puudus. “Ma ei pea silmas, et me peaksime siia tooma need 30-aastased tumedat verd meesterahvad, kes tahavad
iPhone’e ja traadita internetti,” selgitas Leedu, lisades, et pagulaste hulgas leidub ju ka selliseid inimesi, kes on võimelised tööd tegema. “Seega on variant, et tekitada sinna mingi tööjõubaas.”
Allar Leedu sõnul selgub pooleli oleva hoone täpsem potentsiaal pärast ehitustehnilist ekspertiisi. Kui olemasolevatest müüridest asja ei saa, siis võib need lasta teematerjaliks ja tühjale platsile ehitada näiteks eramajad noorte perede või ületöötanud ja stressis pealinlaste jaoks, kes oleksid samuti omal moel pagulased. “Seda asja, et võtame sinna kümme Lähis-Ida pagulast, pole paika pandud, täna ei ole midagi otsustatud, midagi alla kirjutatud ega kokku lepitud, aga see on lihtsalt üks võimalus.”
Linnulaulu kinnistul asuva poolelioleva hoone heakorraga ei ole soomlasest omanik Hendrik Mauritz Luoto vaatamata korduvatele läbirääkimistele, märgukirjadele ja ettekirjutustele kümne aasta jooksul midagi ette võtnud. Hoone on ohtlikus olukorras, sissepääsud on avatud ja see kujutab ohtu inimestele. Sel suvel koostas Leisi vald Luotole ettekirjutuse 6000 euro suuruse sunniraha väljanõudmiseks, kuid Soome saadetud kirjad ei jõudnud väidetavalt adressaadini. Eelnevalt oli vald pidanud plaani hoone ise ära osta ja siis KIK-i toetusega lammutada.
Hoone ostuhinda ei soostunud uus omanik avalikustama. Augustis Saarte Hääles ilmunud leheloos väitis omanikuga ühendust võtnud endine Leisi vallavolikogu liige, praeguse omaniku vend Anti Leedu, et omanik on valmis hoonet müüma 10 000 euroga.
Allar Leedu ütles, et temale vald praegu mingit sunniraha nõuet esitanud pole, kuid esmane samm on kinnistu ohutuks muuta ja korda teha. “Kinnistu on juba niidetud ja ka võsa koristatakse ära,” sõnas ta.
Hoone värske omanik leidis, et igasugune heakord on kättevõtmise vaev ning pelgalt sunniraha määramine seda tagada veel ei pruugi. “Valla traktoril kulus teenustööna niitmiseks ainult üks päev, et see asi juba ilusam välja näeks,” osutas Leedu. “Üldse nende kolemajadega ei ole mõtet mingit raha kuskilt taga ajada, vaid võtke kätte ja pange kasvõi valla vaesed ja traktor niitma, esitage arve ja nõudke seda raha, mis on reaalne kulu.”
KOMMENTAAR
Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep:
OÜ Karja Pagulaskeskus on muidugi väga intrigeeriv nimi. Oleme kunagi sotsiaalministeeriumi küsitlusele vastanud, et Leisi vald on valmis vastu võtma kaks pagulasperet. Mingit pagulaskeskuse teemat pole Leisi vallas üldse arutusel olnud ja ma arvan, et nii lihtsalt see ka ei lähe. Kui see teema päevakorda tuleb, eks siis peame hakkama arutama.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag:
Majutuskeskuse teenust pakub praegu läbi hanke leitud ministeeriumi partner AS Hoolekandeteenused. Majutuskeskusesse suunatakse Eestisse omapäi jõudnud inimesed, kes soovivad saada Eestilt rahvusvahelist kaitset. Seni, kuni vastavad asutused kontrollivad nende tausta ja kinnitavad nende kaitsevajaduse, saavad nad viibida majutuskeskuses.
Juhul kui ettevõte soovib sellist teenust pakkuma hakata, tuleb tal osaleda hankes. AS Hoolekandeteenused pakub täna teenust piisavas mahus ning täiendavaid majutuskeskusi pole Eestis tarvis avada.


description: Tia kas oo juba paras aeg vähä tubasemaks akata jäema? Ehkkid ilmad oo viel purukenad, aga neh eks nit tüöd akkavad koa nüid ikka rohkem õuest tuppa jõudma. Nobematel oo […]

title: MUHU UUDISSED: Tüöd kolivad tassakesti tuppa

maintext:
Tia kas oo juba paras aeg vähä tubasemaks akata jäema? Ehkkid ilmad oo viel purukenad, aga neh eks nit tüöd akkavad koa nüid ikka rohkem õuest tuppa jõudma. Nobematel oo tuhlis juba varju all ja sie õunte ja sienistega rallimine oo niikutnii sõuke kahe vahet laskmine.
Õhta lähäb juba pirekse varatsemini viduseks koa ja nõnna oogid paras pühabe õhta Liiva koolimajase minna teaatrid voatama. Vilde teaater mängab siis sial kellu seitsmest nõukest tükki kut “Minejad”. Pileti innaks oo viis eurut. Kui nüid mõtelda, siis põlegid ammu sii soare pial tubases kohtas teaatris köia soan. Tasub voatama minna küll.
Neh, ja vallamajast tuletaste miele, et nie noored, kis Soaremoal või ülemoal gümnaasiumis või kutsekoolis õppivad, et nie täidaksid jälle ää oma ühiselamutoetuse avaldused. Neid oodeste viel septembrikuu sihes Triinu kätte.
Pirekse pitkem tiadaandmine tuleb sedakorda Muhu muuseumist. Laupa, seitsmeteistmendamal mihklikuu pääval pietse avatud veskite pääva. Selle pääva oo rahvale uudistamiseks lahti Muhu muuseumi kõikide kolme veski uksed. Neh, üleselle et muuseumi kamandamise all oo Eemu veski sii suure silla jaares, oo ju nende omad koa Koguva Andrusse ja Tooma veski.
Veskid oo lahti kellu ühestteistmest neljani ja Eemul pakutse kohvet ja pirukaid koa. Neh ja karmoskad mängvad ja suveniirisid soab osta ja piletiraha ep tahetagid. Mis sii ütelda, muhulane satub Eemu veski alla ja Koguva muuseumi koa iseenesest aruarva. Neh, ikka oo sie mõte, et juu jõvab. Nie ep kao ju siit Muhu soare pialt ometiks kuskile.
Neh, ja kui sui Koguva viel juhtub minema, sest sial ju ikka midagid toimub, mõni kontsert või näitemäng, siis Eemu veskist kül pannasse paljast paartues müöda, kui Soaremaale sõeduks lähäb. Nõnna et nõuke veskite päe oo justkut luodud selle jäuks, et muhulane koa veskid uudistama jõvaks. Ja neh, ega võerastel põle ju koa pooleskid kieldu pial. Ikka kõiki oodetse.
Ja üks rõemusõnum viel kõege lõpetuseks. Mineva sui olli Liiva spordiväljaku pial sur kange kontsert. Et natusse pieti juba valla juubelid ette ja siis olli nõuke kaup, et piletirahad pannasse puhas Hellamoa laululava ehituse sisse.
Ja nüid oo asi siamoal,et pookstaavid oo papritele alla pantud ja Kehte akkab tassakeste nokitsema. Aega oo tuleva voasta lõpuni. Juu piab nüid sial koa silmad lahti oidma, kis kaudu lähäb. Ehitamisejärg akkab vaikselt Liivalt kaugemale kolima.
Neh, aga kenad mihklikuu jätku ja olge munuksed!


description: Viirelaiu sõna otseses mõttes kõige silmapaistvam vaatamisväärsus on punase laternaruumi ja rõduga silindriline plinktuledega metalltuletorn. Algselt oli tornis pöörleva ekraaniga mehhanism, mis töötas kellamehhanismi põhimõttel: osutile kinnitatud raskus vändati võllile, […]

title: Viirelaiu lugu

maintext:
Viirelaiu sõna otseses mõttes kõige silmapaistvam vaatamisväärsus on punase laternaruumi ja rõduga silindriline plinktuledega metalltuletorn. Algselt oli tornis pöörleva ekraaniga mehhanism, mis töötas kellamehhanismi põhimõttel: osutile kinnitatud raskus vändati võllile, mis alla vajudes pani kogu süsteemi tööle. Laterna pöörlevat ekraani käitasid raskuspommid. Et tuletorn oli suhteliselt madal, siis viidi pommide suurema langemistee saavutamiseks sisemise silindri osa ligi kahe meetri sügavusele kivivundamendi sisse.
Osaliselt on mehhanism säilinud tänaseni. Nõutava tule tagas tornis algul kahe tahiga Moris-tüüpi petrooleumilamp, alates 1898. aastast töötas süsteem atsetüleengaasil ja lõpuks elektritoitel. 1995. aastal viidi tuletorn üle päikse- ja tuuleenergial töötavale automatiseeritud valgus- ja kontrollsüsteemile. 2001. aastal tehti tuletornis remont ja paigaldati uus laternaruum, kuid latern jäi endiseks. Tule kõrgus merepinnast on 15 m. Majakas koos kuurihoonega kuulub praegu veeteede ametile. “Ametiga on meil väga hea koostöö.
Nende huvi on ka see, et majakad oleksid korras ja võimalusel inimestele ligipääsetavad,” ütleb majakavahikompleksi turundusjuht Priit Villemson.
“Viirelaiu majakavahi põhimaja tahavad arendajad taastada võimalikult autentsel kujul, kuigi tarbimismugavuse huvides on kavas lisada hoonele mõni veranda.
“Seal on võimalik nii aastaringselt elada kui ka puhkemajana külalisi vastu võtta,” rääkis Paternoster OÜ juhatuse liige Ain Kaldra, kellel on varasem kogemus Jõgevamaal asuva Umbusi vesiveski elluärataja ja majandajana.
Loe edasi Oma Kodu sügisnumbrist


description: Saarlased on interneti kasutamises kõige aktiivsemad pühapäeviti, mil tarbitava interneti maht tõuseb võrreldes teiste nädalapäevadega ligi kaks korda. Tele 2 Saaremaa mobiilse interneti kasutamise analüüsist selgus, et saarlaste netis surfamine […]

title: Pühapäevad kuluvad surfates

maintext:
Saarlased on interneti kasutamises kõige aktiivsemad pühapäeviti, mil tarbitava interneti maht tõuseb võrreldes teiste nädalapäevadega ligi kaks korda.
Tele 2 Saaremaa mobiilse interneti kasutamise analüüsist selgus, et saarlaste netis surfamine jaguneb tööpäeviti päeva jooksul üsna ühtlaselt, samal ajal kui teistes maakondades joonistuvad selgemini välja teatud tippkellaajad. Veidi aktiivsemad on saarlased õhtuti kella 21–22 vahel.
Kui laupäev ei erine eriti tööpäevadest, siis kõige rohkem veedavad saarlased oma päevast internetis just pühapäeviti, mil netikasutus tõuseb hüppeliselt. Tele2 tootedirektor Katrin Aron märkis, et kõige aktiivsem kellaaeg netis ringivaatamiseks on kella kaheksa paiku, mil otsitakse ilmselt enim meelelahutust. Kõigi Eesti maakondade lõikes on saarlased maakonnas kasutatud interneti mahult keskmisest aktiivsemad, samal ajal kui näiteks hiidlased on Eestis kõige tagasihoidlikumad internetis käijad. Saaremaa kõige aktiivsemalt kasutatav tugijaam asub Kuressaares, seda läbib nädalas 1,6 terabaiti andmesideliiklust.


description: Valjala vallavolikogu viimasel istungil tutvustas volikogu esimees Liilia Eensaar õpetajate avaldust, milles palutakse palga tõstmist riiklikult kehtestatud palga alammäärani. Selleks on 958 eurot. Volikogu otsustas saata küsimuse arutamiseks eelarvekomisjoni.   […]

title: Valjala õpetajad tahavad palgatõusu


description: Õiguskantsler Ülle Madise sõnul peab riik muutma looduskaitseseadust nii, et looduskaitsealal asuva maa võõrandamisel makstakse õiglast hüvitist ja seda makstakse kohe, mitte aastate pärast. “Praeguseks on Eestis kujunenud olukord, kus […]

title: Hüvitist kohe ja õiglaselt!

maintext:
Õiguskantsler Ülle Madise sõnul peab riik muutma looduskaitseseadust nii, et looduskaitsealal asuva maa võõrandamisel makstakse õiglast hüvitist ja seda makstakse kohe, mitte aastate pärast. “Praeguseks on Eestis kujunenud olukord, kus kompensatsiooni ootavad maaomanikud, kelle varale kehtestati piirangud ligi 10 aastat tagasi, ootejärjekorras on üle 200 avalduse,” tõdeb õiguskantsler. Mida arvavad saarlased sellest ettepanekust?
Kalvar Ige, maaomanik:
Ka mina olen oma maaga hädas olnud. Minu ettekujutus on see, et on olemas mingi eraomand, mida inimene peaks saama mõistuse piires käsutada. Kui see asi läheb mõistuse piiridest välja, siis peab tõesti midagi muutma hakkama. Ükskõik mida nad muudavad, olen oma asja eest väljas.
Raimu Aardam, Kihelkonna vallavanem:
Eesti maaomavalitsuste liit on nende looduskaitse all olevate ja osalise piiranguga maade osas teinud korduvalt ettepanekuid, mismoodi nendega toimetada. Siiani pole sellest mingit tolku olnud. Õiguskantsleri pöördumine on seega väga oluline ja igati edumeelne ettepanek.
Arvan, et meie valla territooriumist on pool piirangutega, keskkonnakaitselise tähtsusega alad. Peame pidevalt ehitustegevust, projekteerimisest alustades, keskkonnaametiga kooskõlastama.
Omanikel on sellega seoses väga palju vaidlusi ja kohtutee käimisi. Tänavu on olnud kaks sellist kohtuskäimist ja käiakse ka edasi. Kui inimese maa asub piirangualas ja tema ei saa sinna ehitada, otsitakse võimalusi, kuidas seda siiski teha. Reeglina jääb keskkonnaamet ikka oma seisukoha juurde. Olen seda meelt, et tavainimesele, kes ei saa oma maale ehitada, oma omandit vabalt kasutada, peaks see olema raudselt kompenseeritud.
Annely Esko, keskkonnaameti projektikoordinaator:
Need maaomanikud, keda oma tööga seoses tunnen, on enamasti nördinud selle pärast, et nad ei saa oma maa peale maja ehitada. Enamik neist on välismaalased, kes on ostnud maa mõttega, et hakkavad sinna maja ehitama, ega ole ilmselt süvenenud sellesse, et see ei ole elamumaa. Nad ei saa aru, kuidas see nii saab olla.
Loomulikult on hea, kui maaomanik saab õiglast kompensatsiooni ega pea seda kaua ootama. Samas ma kahtlen, kas riigil selleks raha on.
Kui võrrelda Soomega, kus merekaldad on täis ehitatud ja igal pool aiad-väravad ees, on mul siiski väga hea meel, et Eestis nii ei ole.
Jaan Leivategija, maasekretär:
Nende inimeste huvides, kel on looduskaitsealune maa ja kes seal peal õieti majandada ei saa, oleks seaduse muutmine kindlasti vajalik.
Kui inimesel on oma maa kasutamine tavapäraseks majandustegevuseks takistatud – kas ei tohi sinna ehitada, mida ta plaanis, või ei saa ta seal piisavalt metsa majandada või on mingid muud piirangud, kuni selleni välja, et ei tohi maa peale minna, kuna seal pesitseb mingi haruldane liik –, siis on ta loomulikult huvitatud, et see maa tal vahetataks või kinni makstaks.
Praegu on see süsteem olnud küllaltki keeruline. Kui riik hüvitab, on see väga pikk protsess.


description: “Kas firma peab ikka vastu?” küsis eile 80-aastaseks saanud, aastaid OÜ-s Saaremaa Sepad rauda tagunud Kalju Teevet ettevõtte asutajalt Tulju Ellalt, kes koos tööperega vanameistrit õnnitlema tuli. Ella vastas, et […]

title: Kui häda käes, kutsume sind appi

maintext:
“Kas firma peab ikka vastu?” küsis eile 80-aastaseks saanud, aastaid OÜ-s Saaremaa Sepad rauda tagunud Kalju Teevet ettevõtte asutajalt Tulju Ellalt, kes koos tööperega vanameistrit õnnitlema tuli.
Ella vastas, et peab vastu, aga lubas häda korral raudse mehe Kalju taas rauda taguma kutsuda.
80 aastat tagasi ilmavalgust näinud Kalju Teevet on Muhust Koguva Tooma Salme ja Saaremaalt Orinõmme külast pärit Osvald Teeveti teine laps. Kuuelapselise pere esimene poisslaps karastus isatalus maatööd tehes ja hiljem Atlandi avarustel kala püüdes. Pärast isa surma võttis ta nooremate vendade eest hoolitsemise enda peale. Teeveti pere pesamuna Ilmar, keda kaks aastat tagasi tunnustati Eesti aasta põllumehe tiitliga, on juubilarist 18 aastat noorem. Eile sõitis ta Vändrast oma vanemat väärikat venda tähtsal päeval õnnitlema.
Esimene õnnitleja oli Orissaare valla sotsiaaltöötaja Gea Siiner. Seejärel astusid üle tee juubilari eluaseme vastas tegutseva ettevõtte Saaremaa Sepad töötajad.
“Viieteistaastaselt läksin masina-traktorijaama traktoristiks. Enne kroonusse minekut sain seda ametit pidada kolm aastat,” rääkis Kalju.
Taas vaba mehena ja mere ääres kasvanud poisina ihkas ta merele. 1961. aastal sai saarlasest täieõiguslik meremees. Kuus aastat püüdis ta riiklikus kalalaevastikus töötades ookeaniavarustel kala..
Järgnes kolme aastakümne pikkune kombaineri- ja traktoristitöö Orissaare ühismajandis. Tööd pole Kalju kunagi narrinud ja põllumehena on tema tööd samuti mitmel korral tunnustatud.
Kalju abikaasa Veevi, kes elukutselt meedik, ütles, et meest peab nüüdki tööde-tegemiste juurest kuigipalju eemal hoidma. Vanus juba niisugune, et võib rahmeldamisega endale liiga teha.
Kalju Teevet on ka oma onu, kirjanik Juhan Smuuli pärandihoidja. Kes kavatseb Smuuli loomingut kordustrükina välja anda, peab selleks Kalju käest luba küsima.
Kalju ise on suur lugeja. Rohkem huvitavad teda teosed, mis annavad ülevaate mõnest ajaloolisest sündmusest või isikutest. Praegugi on juubilaril pooleli raamat pealkirjaga “Ameerika snaiper”.
Ennast Kalju kirjameheks ei pea. Tema loomingulisus väljendub teisel kujul. Veevi näitas abikaasa tehtud rauast roosi. Veel tõi ta lauale sepiseid, mis kõik imetlusväärsed.
Kuigi Kalju on ennekõike tehnikamees, peab ta ka mesilasi, käib isakodus venna perel abiks põldu harimas ja vahel võtavad nad abikaasaga ette pikema reisi mandrimaale kas venna- või tütrepere juurde.


description: 3.–7. oktoobrini toimub üle-eestiline ettevõtlusnädal, mille moto on “Mõtle Suurelt!” Sel puhul toimub Saaremaal seminare, rännakuid, aga ka ettevõtluskonverents, kus antakse välja kohalikud ettevõtlusauhinnad, ja eraldi ettevõtluspäev. Ettevõtlusnädala pikaajaline eesmärk […]

title: Ettevõtlusnädal aitab suurelt mõelda

maintext:
3.–7. oktoobrini toimub üle-eestiline ettevõtlusnädal, mille moto on “Mõtle Suurelt!” Sel puhul toimub Saaremaal seminare, rännakuid, aga ka ettevõtluskonverents, kus antakse välja kohalikud ettevõtlusauhinnad, ja eraldi ettevõtluspäev.
Ettevõtlusnädala pikaajaline eesmärk on Saaremaa arenduskeskuse ettevõtluskonsultandi Tiia Naageli sõnul arendada inimestes ettevõtlikku eluhoiakut ja soosivat suhtumist ettevõtlusesse ning innustada nii kasvupotentsiaaliga kui ka alustavaid ettevõtjaid astuma järgmisi samme.
Mis loom see ettevõtja on?
Ettevõtlusnädala üritustele on oodatud kõik, alates õpilastest kuni juba tegutsevate ettevõtjateni. “Ettevõtlusnädalal on võimalus valida kogu nädala kestvast tihedast ja põnevast kavast välja enim huvitavad teemad,” kinnitas Naagel.
Esmaspäeval toimub näiteks loomemajanduse seminar, kus peaesineja on Aleksei Turovski. Samuti alustab ettevõtlusnädala üritustega Salme põhikool, kus lapsevanemad käivad iga päev oma ametit tutvustamas või oma tegemistest rääkimas.
Nädala jooksul valmib makett “Salme 2025”, mille tarvis iga klass valmistab ettevõtte, mis võiks tulevikus nende kodukoha jätkusuutlikkuse tagada.
Teisipäeval toimub aga turismiasjaliste rännak Saare- ja Muhumaal ning töötukassa Saaremaa osakond korraldab noortele töötoa “Mis loom see ettevõtja on?”.
Konverents ja tunnustused
Kolmapäeval algab rännak noortele: “Ajugümnastika ehk loov/elamus ettevõtlusbuss noortele!” Külastatakse põnevaid ettevõtteid Saaremaalt Läänemaani. Samal päeval toimub ka turismiettevõtjate päev “Puhka Eestis” koolitusega ja turismikonverents “Saare maakonna turism 2017–2020” .
Neljapäeval saab teoks ettevõtluskonverents, kus muu hulgas kuulutatakse ka välja tänavused ettevõtlusauhinnad, ettevõtjaid tunnustavad Saaremaa ettevõtjate liit ja Saaremaa arenduskeskus. Lisaks tutvustatakse konverentsil põnevat ettevõtja edulugu.
Pärast konverentsi on saare naistel võimalus kohtuda ettevõtlike saare naiste klubiõhtul Reet Roosiga, kes räägib oma ettevõtlusteekonnast, seatud ja saavutatud sihtidest ning kindlasti vastab kõigile küsimustele.
Saaremaa Rajaleidja keskuses saavad ettevõtlikud noored teada, kas neis voolab ettevõtja veri. Reede on aga ettevõtluspäev, kus esinevad erinevad ettevõtjad ning lühiülevaate Saare maakonna majandusest annab Piret Pihel Saaremaa arenduskeskusest.
Ettevõtlusnädala üritustele saab registreerida: www.eas.ee/ettevotlusnadal.


description: Türgi laevafirma Sefine soovis parvlaeva Leiger Eestile üle anda, kuid laeva opereerima hakkav TS Laevad lükkas üleandmistaotluse tagasi. Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro kinnitusel esitas Türgi laevatehas […]

title: TS Laevad ei võtnud parvlaev Leigerit vastu

maintext:
Türgi laevafirma Sefine soovis parvlaeva Leiger Eestile üle anda, kuid laeva opereerima hakkav TS Laevad lükkas üleandmistaotluse tagasi.
Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro kinnitusel esitas Türgi laevatehas vastavalt sõlmitud lepingule eelmisel nädalal teate laeva üleandmiseks. Teate saamise järel vaatasid ehitusjärelevalve ja tellija laeva üle, kuid otsustati siiski Leigerit mitte veel vastu võtta.
“Eelmisel nädalal sai selline üleandmise protsess alguse. Kahjuks aga ei võtnud TS Laevad Leigerit vastu ning palusid veel süsteemidega tööd teha, kuna need ei vastanud omaniku ootustele,” selgitas Arro.


description: Pühapäeval toimus Kuressaare komando hoone ees ja hoovis tänavune Saaremaa ohutuspäev. Sel kogupereüritusel jagati ohutusalast teavet, imiteeriti ohtlikke olukordi ja räägiti, kuidas neid vältida või kuidas ohtu sattudes käituda. Huvilised […]

title: Saaremaa ohutuspäeval sai pilgu heita päästetööle

maintext:
Pühapäeval toimus Kuressaare komando hoone ees ja hoovis tänavune Saaremaa ohutuspäev. Sel kogupereüritusel jagati ohutusalast teavet, imiteeriti ohtlikke olukordi ja räägiti, kuidas neid vältida või kuidas ohtu sattudes käituda.
Huvilised nägid päästjate ja politsei tehnikat, võisid saada informatsiooni maksu- ja tolliametilt, esitada küsimusi ja kuulata nõuandeid korstnapühkijalt.
Tänu AS-ile Aide oli kohal ka pöörlev auto, milles istuja sai aimu, mis juhtub üle katuse rulluva sõidukiga, kuidas täidab oma funktsiooni turvavöö ja kuidas end kinnitatud turvavööst vabastada. Veel sai katsetada turvavööstendi ning näidati, kui pikk on pidurdusteekond kiiruse 50 km/h pealt. Prooviti järele ka sõit 60-kilomeetrise tunnikiirusega ning näidati, kui suure löögi saab sellise kiiruse pealt inimest imiteeriv nukk. Näidati, kuidas käituvad liiklusõnnetuse korral päästeametnikud ja politseinikud.
Saaremaa päästekomando juhataja Margus Lindmäe sõnul pakuti inimestele teavet ohutuse kohta ning lisaks veidi lõbusamat tegevust, mida iga päev teha ei saa. “Me proovime ikka propageerida ohutut käitumist, aga jagada ka mõtlemapanevat teavet. Kui viime inimese suitsu täis ruumi, saab ta üsna hästi aru, kui raske on sellises ruumis orienteeruda. Näitasime, kuidas päästjad ise sellises olukorras käituvad, kuidas aitab inimesi leida termokaamera,” rääkis Lindmäe.
Päästekomando juhataja arvas, et üritus läks korda, küll aga oleks võinud rohkem rahvast olla: “Sellepärast me ju tegelikult seda üritust teemegi, kuid siinkohal võib süü olla ka meie enda oma ning võtame seda tulevikus kindlasti arvesse,” kommenteeris Lindmäe.
Saaremaa ohutuspäeval andsid oma panuse ka pommigrupp, häirekeskus, Punane Rist, naiskodukaitse, Kuressaare kiirabi, OLE, keskkonnaamet, Kaitseliit, Elektrilevi, Saaremaa merepääste selts, Saaremaa Tuleohutuse OÜ ja Kuressaare noorte huvikeskus.
Kellel ei õnnestunud osaleda Saaremaa ohutuspäeval, saab võimaluse päästeametiga lähemalt tutvuda juba kolmapäeval, kui toimub avatud uste päev. Külla oodatakse kõiki huvilisi.
“Näitame ennast ja oma maja, vastame kõigile võimalikele küsimustele ja toome sellesama päästja inimeste silma alla. Tegelikult on päästja ka tavainimene, aga üldjuhul inimesed teda õnneks tihti ei kohta,” möönis Margus Lindmäe.
Ta lisas, et päästekomando on avatud ka personaalsele lähenemisele ning päästjad käivad ka kodudes, et vaadata üle võimalikud ohukohad ja anda soovitusi, kuidas oma elamine turvalisemaks muuta.


description: TEISIPÄEV, 13. september NÄITUS Nikolai Langebrauni portselanitööstuses dekoreeritud esemete näitus “Lauake, kata end!” Kuressaare linnuse keldrisaalis. Avatud 30. oktoobrini. Anna Hõbemäe maalinäitus “Kolm punkti… “ Saaremaa kunstistuudios. Avatud 6. oktoobrini. […]

title: KUHU MINNA


description: Tuntud näitleja Väino Laes on sündinud 26. septembril 1951 Jõhvis. 1970 lõpetas ta Kingissepa 1. keskkooli ja aastal 1974 Tallinna riikliku konservatooriumi lavakunstikateedri. Töötas aastatel 1974–1978 Tallinnfilmis lavastaja assistendina, 1978–1989 […]

title: Väino Laes ja Erika Kaljusaar: meie hing on Saaremaas kinni!

maintext:
Tuntud näitleja Väino Laes on sündinud 26. septembril 1951 Jõhvis. 1970 lõpetas ta Kingissepa 1. keskkooli ja aastal 1974 Tallinna riikliku konservatooriumi lavakunstikateedri. Töötas aastatel 1974–1978 Tallinnfilmis lavastaja assistendina, 1978–1989 Rakvere teatris, 1989–1995 Draamateatris, aastast 1995 Vanalinnastuudios ja seejärel Vana Baskini Teatris.
Erika Kaljusaar on sündinud 23. märtsil 1956. Töötanud Rakvere teatris, RAT Vanemuises,Vanalinnastuudios, Vana Baskini Teatris. 2004 asutatud pärimusteatri Loomine juhatuse liige. Madise külaseltsi asutajad.
Pererahva 8-aastane koer Poiss ongi see, kes esimesena külalistele vastu tormab, need üle nuusutab ja paari kohustusliku haugatusega vastuvõetavaks tunnistab. Poiss on tõupoolest “juudi hunt”.
Vähemasti nii teab Väino rääkida. Tuttava tuttav pakkus hundikutsikat, aga kui kolme kuu pärast koerahakatis ära toodi, tekkis kahtlus, et kas ja kui palju siin ikka hunti ja kui palju koera… Ehk oli koeramamma käinud pisut sohki tegemas… “Kutsikas oli selline pisike, selline õnnetu, niutsus ja nuttis. Võtsin ta siis ikka ära. Olgu hunt või mistahes.”
Sõber meenutas koeraomaniku rahvust ja arvas, et küllap ongi selline tõug: juudi hunt. Tänaseks on sellest nutusest kutsikast saanud pea vasikamõõtu tõsine tegija, kes hoiab silma peal nii kodul kui ka külalistel, ei jää meist sammugi maha, näitab oma pallipüüdmise oskust ja naksib lennult herilasi. Ei tea, kas see on nüüd tõu eripära, kuid perepildile keeldub Poiss tulemast. “Loll koer, oleks ajakirja saanud!” ohkab Väino.
Loe edasi Oma Kodu sügisnumbrist


description: Kuressaare Laurentiuse kiriku tornikiiver on niivõrd nigelas seisus, et selle uuendamisega enam kaua oodata ei kannata. Kui torn juba viltu vajuma hakkab, peaks kirikuõpetaja Anti Toplaane sõnul Torni tänava ilmselt […]

title: Mardikad söövad kirikutorni

maintext:
Kuressaare Laurentiuse kiriku tornikiiver on niivõrd nigelas seisus, et selle uuendamisega enam kaua oodata ei kannata. Kui torn juba viltu vajuma hakkab, peaks kirikuõpetaja Anti Toplaane sõnul Torni tänava ilmselt sulgema.
Muinsuskaitseametis koostatud hinnangu järgi on Laurentiuse kiriku tornikiiver avariilises seisukorras ja vajab restaureerimist. Kandekonstruktsioonid on ulatuslike puidumardika- ja seenkahjustustega, vahelaetalad ja osaliselt treppredelid puidumardikakahjustustega, kiivri kate peab valdavalt vett, kuid esineb üksikuid läbijooksukohti, seisab hinnangus.
Kuressaare linnapea Madis Kallas tänava sulgemise küsimust ei kommenteerinud, kuna linnavalitsusele teadaolevalt pole tornikiivri seisukord nii kriitiline, et peaks seda kaaluma.
“Linnapeana olen Laurentiuse kiriku olukorrast teadlik ja olen sel teemal suhelnud ka kultuuriministeeriumi esindajatega. Ehkki tegu pole linnale kuuluva objektiga, otsime võimalusi, kuidas linna jaoks sedavõrd olulise objekti kordategemist toetada,” ütles Kallas.
Linnavolikogu SDE fraktsiooni esimees Jaanis Prii märkis, et küsimus on selles, kui avariiline torn on, ja seda peaksid hindama eksperdid. «Fakt on, et see tuleb üsna kiiresti korda teha, sest ega kesklinnas nalja pole, kui torn sellises seisus on,” lisas ta.
Muinsuskaitseameti hinnangu aluseks on 15. juunil toimunud vaatlus, milles osalesid muinsuskaitseameti Saare maakonna vaneminspektor Keidi Saks ja pühakodade programmi koordinaator Sille Sombri. Lisaks on aluseks võetud Rändmeister OÜ koostatud tornikiivri ja vahelagede restaureerimise muinsuskaitse eritingimused ja põhiprojekt 2014. aastast. Nimetatud projekti kahjustuste kaardilt on näha, et juba toona olid kahjustused ulatuslikud.
Tornikiiver valmis aastatel 1835–1836, plekk vahetati välja 1933. aastal. Laurentiuse kiriku renoveerimine sai alguse 1998. aastal. Sellest ajast alates on praktiliselt igal aastal kiriku juures midagi tehtud. Anti Toplaane sõnul on riigi raha kirikusse läinud umbes miljon eurot, lisaks omavalitsuse ja koguduse oma raha ehk annetused.
Saarte praost, Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan ütles, et tornikiivri kehv olukord on olnud tõesti teada juba paar aastat, kuid muinsuskaitse inspektorid avastasid selle tänavu juunikuus tehtud inspekteerimise käigus. “Alates sellest ajast on käinud arutelu koguduse, linna ja kultuuriministeeriumi vahel, millised oleksid sammud, et seda projekti saaks rahastada,” lisas ta.
Küsimusele, mis on kahe aasta jooksul tehtud torni olukorra parandamiseks, on Toplaane sõnul raske vastata. Ta selgitas, et kirik on olnud kultuuriministeeriumi n-ö erifinantseerimise all pikemat aega. Siseinterjööritööd koos lisaprojektidega läksid aga tema sõnul algselt planeeritust kallimaks ja nii välistöödeks raha enam ei jätkunudki.
“Kui kokkulepitud raha eelmisel aastal otsa sai, siis oli vaja teha veel torniremont kahes osas,” tõdes ta. Üks osa on avariilise tornikiivri restaureerimine ja teine torni kivist osa remont. Lisaks on veel tegemata kiriku fassaaditööd ja osaliselt ka hoovialatööd. Viimaseid on toetanud ka Kuressaare linn.
Lühidalt öeldes leiab Toplaan, et järjekord on jõudnud välistöödeni, kuid riigipoolne rahastus on lõppenud. “Nüüd on selle põhjendamine, miks peaks jätkama, takerdunud valdkonna alarahastuse ja inimeste vahetumise taha,” lisas ta.
Anti Toplaane sõnul on ministeerium seisukohal, et kogudus peaks esitama taotluse pühakodade programmi, ja seda on kavas ka teha. Kirikuõpetaja kahtleb aga, kas sellest piisab. “Sealt suurusjärgus 100 000 eurot toetuse saamine võrdub lotovõiduga,” tõdes ta. Nimelt läheks torni- ja fassaadiremont tema sõnul maksma üle 100 000 euro. Näiteks Pihtlas sai Püha kirik 2014. aastal uue tornikiivri. Muinsuskaitseamet eraldas selleks 100 000 eurot.
Muinsuskaitse inspektorid nimetasid Laurentiuse kiriku torni küll avariiliseks, kuid Rändmeister OÜ projektis seda otseselt kirjas ei ole. “Projektis seda ei öelda. See tähendaks tornile juurdepääsu piiramist,” märkis Toplaan, viidates, et tegemist on suure “ajapommiga”, millega on viimane aeg tegeleda.


description: Laupäeval läks Tagaverel Salu külas võrrimootorite põrisemiseks – taaskord toimus suur võrride võidusõitu. Võidusõidu korraldas MTÜ Saku Sääruklubi. Print PDF

title: GALERII ja VIDEO: Tagaverel toimus suur võrride võidusõit


description: Kärla põhikooli kooliaasta algas tänavu hoopis teistmoodi. Nimelt toimus 2. septembril tervele kooliperele projektipäev “Reipalt koolipinki ehk Nutikas fotojaht”. See oli hea sujuv algus eelseisvale kooliaastale. Meeskonnad moodustati läbisegi ja […]

title: Kärla põhikooli nuti-reibas koolipäev

maintext:
Kärla põhikooli kooliaasta algas tänavu hoopis teistmoodi. Nimelt toimus 2. septembril tervele kooliperele projektipäev “Reipalt koolipinki ehk Nutikas fotojaht”. See oli hea sujuv algus eelseisvale kooliaastale. Meeskonnad moodustati läbisegi ja eriti hea oli see uutele esimese klassi õpilastele, kes leidsid endale uusi sõpru.
Algklassiõpilastele koostas õpetaja Triinu Järvalt ülesanded nii, et meeskonnad otsisid QR-koodi peidetud pisidetaili põhjal Kärla keskuses üles elemendi, mille detaili oli pildistatud. Rühmade ülesanne oli teha sellest elemendist tahvelarvutiga foto. Ülesannet lahendades õpiti looma pisidetailist tervikpilti, nutitahvli käsitsemist ja meeskonnatööd. Laste nägudest oli näha suurt rõõmu, sest sai jalutada ja muidugi kasutada ka tahvelarvutit.
Järgmised meeskonnad moodustati 5.–9. klasside õpilastest. Kapteniteks olid 9. klassi õpilased, kes kasutasid samuti tahvelarvuteid. Mängu juhendaja oli õpetaja Margit Lindau, kes seletas enne võistkondade liikvele minekut reegleid ja tutvustas teemasid. Põhilise ülesandena tuli õpilastel pildistada erinevaid paiku Kärlal, kus inimestel on võimalik käia tööl või kasutada teenust, mis on mõeldud kodanike hüvanguks.
Kõik grupid tutvustasid erinevaid paiku: kes tegi pilti mälestusmärkidest või -sammastest, kes pildistas ilusaid aedu, kes tegi pilte tootmishoonetest ja tööruumidest. Võistkonnad olid mööda Kärlat laiali kaks tundi.
Pärast söögivahetundi jätkati tööd klassiruumides, kus iga võistkond koostas oma pisikese Kärlat tutvustava flaieri või raamatukese. Koos nendega töötlesime tahvlites pilte ja vormistasime slaide ning hiljem moodustasime pisikese e-raamatukese. Rühmade virtuaalsed tööd said elektroonsele raamaturiiulile pandud, mis on meie kooli kodulehel.
Õpilastele meeldis väga, et uut kooliaastat sai alustada sellise vahva ettevõtmisega. Täname ürituse korraldajaid õpetaja Margit Lindaud, Maret Arget ja Triinu Järvaltit. Soovime oma koolipere poolt kõikidele õpilastele koolirõõmu ja põnevaid elamusi uuel kooliaastal!
Mattias Andreas Kaerma, 9. klass


description: Karja küla õunaaias valmistutakse talgupäevaks, mille käigus istutatakse maha ligi 150 roosiistikut. Roosid lähevad peenardesse kindla ja omanäolise plaani järgi, moodustades 30×14 meetrisel alal labürindi, mis täishiilguse saavutab järgmiseks suveks. […]

title: Karja küla rajab roosilabürindi

maintext:
Karja küla õunaaias valmistutakse talgupäevaks, mille käigus istutatakse maha ligi 150 roosiistikut.
Roosid lähevad peenardesse kindla ja omanäolise plaani järgi, moodustades 30×14 meetrisel alal labürindi, mis täishiilguse saavutab järgmiseks suveks. Roosilabürindi mõtte algataja, MTÜ Karja külaseltsi liige Andres Jalakas märkis, et kui praegu on olemas ca 150 Koonga vallast Nedrema küla roosikasvatuse talust toodud istikut, siis täismahus kulub platsile pea 300 erivärvilist ja erinevat sorti roosi.
“See on kujundatud nagu labürint, seal on tupikteed ja siis lähed jälle teise kohta, aga muidugi on see mingis mõttes tinglik, sest roosid ei kasva ju üle pea. On erinevad värvid ja erinevad sordid, et labürindis kulgedes tekib selline värvikirev pilt, mida nautida,” selgitas Jalakas pikalt peas mõlkunud mõtet.
“Kui see nüüd valmis saab, siis eks ole näha, kas see oli lihtsalt hea mõte või tuleb sellest midagi enamat,” muigas ta ja tunnistas, et tema jaoks on labürindis nagu mingi maagiline jõud.
Avada soovitakse Karja küla uut vaatamisväärsust järgmise aasta juunis või juulis, siis kui roosid õitsevad. Labürindi väravasse kavandatakse väikest skeemi, kus kirjas kõik sinna saanud roosisordid ning juhend raja läbimiseks.
Roosiaia rajamiseks saadi 2000 eurot kohalikust omaalgatuse programmist. Kokku koos oma panuse ja Leisi valla toetusega hindas Jalakas praegu roosilabürindile kulunud summa ca 3000 euro ringi. Kes aga soovivad laupäeval roosilabürindi istutamisest osa võtta, nendel palutakse lahkelt koguneda Karja küla õunaaeda laupäeval, 3. septembril kell 12.


description: Eile õhtul Ansekülas paraplaaniga lennanud Kristian von Wovern sattus peale hetkele, kui uhke hirv merevees jalutas. Vaata hetke, mis tundub olevat kui mõnest loodusdokist. Print PDF

title: Paraplaaniga lendaja tabas hingematva loodushetke


description: Keskkonnaagentuur tegi ettepaneku seoses hundikahjustuse vähenemisega Saaremaal oktoobrikuuks hundiküttimise lube mitte eraldada. Keskkonnaagentuuri juhtivspetsialist Peep Männil märgib keskkonnaametile saadetud kirjas, et viimase paari aasta jooksul on huntide arvukus Saaremaal intensiivse […]

title: Saarlased ei pruugi oktoobriks hundilaskmise luba saada

maintext:
Keskkonnaagentuur tegi ettepaneku seoses hundikahjustuse vähenemisega Saaremaal oktoobrikuuks hundiküttimise lube mitte eraldada.
Keskkonnaagentuuri juhtivspetsialist Peep Männil märgib keskkonnaametile saadetud kirjas, et viimase paari aasta jooksul on huntide arvukus Saaremaal intensiivse küttimise tulemusel langenud ning huntide tekitatud kahjustused on saartel võrreldes varasemate aastatega tänavu järsult kahanenud.
Kui augusti lõpu seisuga oli Saaremaal neli kahjustusjuhtumit, siis 2015. aastal oli samal ajal 17 kahjustusjuhtumit.
Erandiks on Muhu, kus varasematel aastatel pole kahjustusi esinenud, kuid tänavu on neid üheksa. Kahjustuste tõttu on Muhu jahipiirkondadele välja antud ka eriluba hundi küttimiseks väljaspool jahiaega.
Siiani tehtud vaatlusandmete põhjal võib Männili sõnul arvata, et Saare maakonda asustab vähemalt kuus hunti, kusjuures vaatlusandmed ei näita praeguseks pesakonna olemasolu Saaremaal.
Vastavalt jahieeskirjale on alates 2015. a jahihooajast Saare maakonnas hundijaht lubatud 1. oktoobrist, kuid võttes aluseks kahjustusjuhtumite märgatavat vähenemist ja vaatlustest saadud infot teeb keskkonnaagentuur ettepaneku mitte väljastada Saaremaal tänavu oktoobrikuuks hundiküttimise luba. Küll aga võivad 1. oktoobrist hunti küttida Muhu jahimehed.
Ettepaneku selle kohta, milline võiks olla saarlaste hundiküttimise limiit alates 1. novembrist, pakkus keskkonna-
agentuur välja kogu Eestit hõlmava hundi küttimisettepaneku raames.
Saarte Jahimeeste seltsi juhatuse esimehe Mati Tangu sõnul leiavad jahimehed jätkuvalt, et Saaremaal peaks olema kogu aeg üks avatud hundiküttimise luba, vähemalt jahihooaja sees.
“Hunt Saaremaal paha teeb ja arvamused huntide arvu osas on loomakasvatajate, jahimeeste ja keskkonnaametnike hinnangutes läinud lahku,” lausus Tang. “Segaseid asjaolusid on palju ja sellepärast me jahimeestena arvame, et üks hundiküttimise luba peaks olema jahimeestel kogu aeg vähemalt niikaua kuni jahihooaeg vältab.”
Tangu hinnangul ei maksa hundikahjustuste vähenemisele reageerida automaatselt küttimise lõpetamisega, vaid vaja oleks mingi periood asja jälgida.
“Kui tõesti mingisugused järgnevad aastad näitavad, et kahjustusi peaaegu ei ole, võib-olla siis võime oma hoiakut ja seisukohta muuta,” lisas Tang.


description: Väljavõtted Nõukogude Liidu riikliku julgeolekukomitee (KGB) esimese juhi kindral Ivan Serovi päevikust tõendavad, et tuhandete Ungari juutide elu päästnud Rootsi diplomaat Raoul Wallenberg hukati Nõukogude vanglas. Sellest kirjutas mõni aeg […]

title: KGB esimese juhi päevik: Raoul Wallenberg hukati vanglas

maintext:
Väljavõtted Nõukogude Liidu riikliku julgeolekukomitee (KGB) esimese juhi kindral Ivan Serovi päevikust tõendavad, et tuhandete Ungari juutide elu päästnud Rootsi diplomaat Raoul Wallenberg hukati Nõukogude vanglas. Sellest kirjutas mõni aeg tagasi Ameerika Ühendriikide üks mõjukamaid ajalehti The New York Times.
Ivan Serov oli KGB juht alates selle loomisest 1954. aastal kuni aastani 1958. Neli aastat tagasi leiti kindrali Moskva lähedal asunud suvilast tema päevik. See tuli välja suvemaja renoveerimise käigus, mille oli ette võtnud Serovi lapselaps Vera.
“Mul ei ole kahtlust, et Wallenberg hukati 1947. aastal,” tsiteerib Ameerika ajaleht Serovi päevikut. Päevikus sisaldub veel viiteid mitmele Wallenbergiga seotud, kuid ajaloolastele varem mittetuntud dokumendile. Nende seas on näiteks aruanne Rootsi diplomaadi surnukeha kremeerimise kohta.
Serovi mälestused avaldati tänavu juunis. Pealkirjastatud olid need mõneti dostojevskilikus stiilis – “Ülestähendusi kohvrist: KGB esimese esimehe salajased päevikud. Leitud pea veerand sajandit pärast tema surma”.
Kindral Serov suri südamehaigusse 1990. aasta juulis, olles toona 84-aastane.
Raoul Wallenberg oli Teise maailmasõja ajal Budapestis Rootsi suursaatkonna esimene sekretär. Töötades sellel ametikohal, varustas ta kümneid tuhandeid Ungari juute Rootsi kaitsepassidega (sks k Schutz-Pass), tänu millele õnnestus neil sakslaste okupeeritud riigist neutraalsesse Rootsi pageda. Natsi-Saksamaa oli Ungari okupeerinud 1944. aasta kevadel pärast seda, kui Adolf Hitleril tekkis kahtlus, et tema sõber ja liitlane, riigihoidja Miklós Horthy on alustanud inglaste ja ameeriklastega salajasi läbirääkimisi.
Teada on, et kui Nõukogude armee 1945. aasta jaanuaris Budapesti vallutas, arreteeris NKVD (Nõukogude Liidu siseasjade rahvakomissariaat, KGB eelkäija – toim) Raoul Wallenbergi kahlustatuna spionaažis. Rootsi diplomaat toimetati Moskvasse, kus teda hoiti kurikuulsas Lubjanka vanglas. Moskvas tema jäljed ka kaovad. Tänaseni puuduvad täpsed ja usaldusväärsed andmed Wallenbergi vanglas viibimise ja surma kohta.
Pikem lugu ilmus laupäevases Saarte Häälest.


description: Kui juuli algul pakkus Metsküla piimatootja Mati Maripuu kõneainet ebatavaliselt raske pullvasikaga, siis nüüd andis talunik teada loomast, kelle ilmaletulekuks kulus normaalajast seitse nädalat kauem. “15. juulil sai paarituse järgi üheksa […]

title: Lello talus hilines vasika ilmaletulek seitse nädalat

maintext:
Kui juuli algul pakkus Metsküla piimatootja Mati Maripuu kõneainet ebatavaliselt raske pullvasikaga, siis nüüd andis talunik teada loomast, kelle ilmaletulekuks kulus normaalajast seitse nädalat kauem.
“15. juulil sai paarituse järgi üheksa kuud täis, aga poegis 4. septembril,” ütles Lello talu peremees Mati Maripuu, kelle sõnul on terved nii poeginud lehm kui ka 54 kilo kaalunud vasikas. “Kisab, lõugab, tahab piima.”
Maripuu ütles, et ilmale tulnud vasikas on piimalehma ja simmentali tõugu lihaveise ristand. Ehkki mõned on avaldanud arvamust, et nii pikk tähtajast üleminek poegimisel pole võimalik, kinnitas Mati Maripuu, et poegimine leidis aset ja ime on sündinud. Tõsi, loom tuli ilmale, jalad ees, ning tema väljatõmbamiseks kasutati spetsiaalset vintsi.
Eesti tõuloomakasvatajate ühistu tõuraamatu- ja aretusosakonna juhataja Tõnu Põlluäär leiab aga, et Mati Maripuu arvepidamises on midagi andmetega valesti. “See ei ole normaalne, et tähtaeg oli 15. juuli, lehm poegis aga 4. septembril, vasikas on elus ja lõugab laudas,” lausus Põlluäär. “Mul ei ole isegi sõnu selle asja kohta, see ei ole tegelikult võimalik,” lisas spetsialist.
Reeglina on vasika ilmaletuleku puhul normaalne tähtaeg 9 kuud ja 10 päeva. “Sinna paar nädalat otsa loeme ka normaalseks, edasi on aga juba midagi viltu,” lausus Põlluäär, kes usub, et peale taluniku oma arvepidamise on seal olnud veel paaritusi. Näiteks ei jäänud loom seemendusest tiineks, kuid omanik ei märka, et lehm kolme nädala pärast indleb. “Tavaliselt mõeldakse, et minu karja pullvasikad ei paarita, aga ka kuue kuu vanune poisike on väga võimekas partner ära tegema,” kinnitas Põlluäär.
Eesti maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent Kalle Kask ütles, et ta ei ole konkreetse juhtumiga kursis, kuid ligemale kahe kuu pikkune üleminek pole kindlasti normaalne. Kolm nädalat või kuu aega, seda veel, aga seitse nädalat on juba liig.
Kase sõnul on veterinaaride praktikas olnud ka juhtumeid, kus looma tiinus on läinud aasta peale, ent selle põhjus on loote mingisugune väär-areng, kõige sagedamini loote pea väärareng. Poegimisprotsessi käivitamiseks peab loote kesknärvisüsteem olema ilmaletulekuks küps. Loote väär-
arengute korral võib poegimine aga viibida, sellega kaasneb tavaliselt lootekestade vesitõbi ning ilmale tulnud loom pole enam normaalne.
Välistada ei saa Kase sõnul sedagi, et loomapidaja on seemenduskuupäevadega eksinud. Omanikul tasuks tõsiselt mõelda, kas seemenduskuupäev oli ikkagi õige või on loom üle seemendatud ja ta poegis hoopiski viimati tehtud seemendusest. On juhtunud, kus seemendatud looma on peale ümberindlemist kolm nädalat hiljem uuesti seemendatud, kuid sissekanne uue seemendamise kohta on jäänud tegemata.
Juuli algul kirjutas Saarte Hääl Lello talus ilmale tulnud simmentali ja piimalehma ristandist, kes sündides kaalus Saaremaa oludes erakordsed 70 kilogrammi.


description: Fresko jäätisevabrik, mis paneb mitut sorti käsitööjäätist klaaspurgikestesse, sündis Saaremaalt pärit Kaisa Murutari peas juba 2014. aastal. Praeguseks Tartus edukalt tegutseva jäätisevabriku juht Kaisa Murutar rääkis, et juhuse tahtel osales […]

title: Kodus huuanud jäätisemasinast kasvas välja Fresko jäätisevabrik

maintext:
Fresko jäätisevabrik, mis paneb mitut sorti käsitööjäätist klaaspurgikestesse, sündis Saaremaalt pärit Kaisa Murutari peas juba 2014. aastal.
Praeguseks Tartus edukalt tegutseva jäätisevabriku juht Kaisa Murutar rääkis, et juhuse tahtel osales ta 2014. aastal ka ettevõtluskonkursil Ajujaht, mistõttu ei saanudki seda vabriku-mõtet pikemalt heietama jääda, tuli kohe tegutsema asuda.
“Idee sünni taga mingit heureka-hetke polegi, pigem tihe mõtete sõelumine – olen pisut oma kogemustest ja pisut põikpäisusest alati teadnud, et palgatöötajaks mina ei sobi,” märkis Murutar.
Kasvas jäätisesõbraks
Seega mõtles ta tegevusala peale, mis ühtepidi pinget ja enesearengut pakuks ja lõbus oleks ning millele teisalt turgu jaguks. “Kui ma oleks tol hetkel kaks aastat tagasi teadnud, mida jäätise tootmine ja selle turustamine endaga kaasa toob, oleksin ilmselt midagi muud valinud,” arutles jäätisemeister.
Murutari sõnul arvatakse tihti, et ta valmistas esiti väikse masinaga kodus oma tarbeks jäätist ja niiviisi kasvas suurest jäätisearmastusest äri. “Tõde on aga selline, et ma pole ühtki koduköögi jäätisemasinat isegi mitte lähedalt näinud,” tunnistas ta.
Toetava pere ja juhuste kokkulangemise tõttu õnnestus tal kohe väiketööstuslik jäätisemasin osta, mis pea aasta ta Tartu kodu garderoobis huugas ja temaga sõbralikus koostöös retsepte katsetas.
“Jäätisesõber ongi minust pigem töö käigus kasvanud, sest ise saan ju teha täpselt minu maitsele vastavaid jäätisi ning tean ühtlasi, mida sinna sisse panen,” rääkis ta.
Fresko jäätiste eripäraks on kristallselge koostis – sealt ei leia ühtki lisaainet ega pulbrit, mis sööja kulmu kergitama paneks. “Ainult aus kraam – pressime ise tsitrusviljadest mahla, püreestame avokaadod ja banaanid, ka piim ja munad tulevad otse mahetalust ja on eelnevalt töötlemata,” kinnitas noor ettevõtja. Selles osas ei ole tehtud ühtki kompromissi ega mindud lihtsama vastupanu teed.
Jäätiseretseptid tulevad tänaseni suuremas osas Kaisa oma peast. Maitseid lihvib ta võimalusel kolleegide kaasabil. “Mõni retsept on peas juba nii valmis küpsenud ja eks kogemus hakkab ka juba vaikselt mängima, et saabki esimesel katsel jäätise purki,” tõdes ta. Kindlat valemit tootearendusel pole.
Inspiratsiooni annab jäätisevabriku perenaise sõnutsi vahel mõni maitseelamus, ka surfab ta tihti netis sihilikult ideid otsides ning samuti on Fresko klientide soovid ja mõtted nii mõnigi kord jäätiseks vormunud.
Väiketootja eelis ongi paindlikkus. Kui suurtööstuses võtab uue toote väljaarendamine ja erinevate etappide läbimine aega kuid, siis Freskol pole probleemi hea idee mõne päevaga realiseerida. Nõnda ongi vahel tehtud mõni eritellimus täpselt kliendi soove arvestades.
500 liitrit kuus
Jäätisevabriku mahud on veel väikesed, kuna tegu on ikkagi noore ettevõttega. Suvekuudel tehti Murutari sõnul umbes 500 liitrit jäätist kuus. Seda müüdi peamiselt väikestes kauplustes ja kohvikutes üle Eesti ning vabaõhuüritustel. “Kuna nüüd oleme värskelt sõlminud lepingud mitme suurema kauplusega, tuleb koguseid suurendama hakata,” nentis ta.
Fresko jäätised on suve algusest müügil Tallinna ja Tartu kaubamajas ning kohe ka Stockmannis, Solarise, Viimsi ja Pärnu Delice’is, aga ka Maksimarketites. “Kui praegu töötame vabrikus veel neljakesi – jäätist teeb praegu täiskohaga üks töötaja –, siis õige pea tuleb abijõude palkama hakata ning mõelda võimekamate seadmete peale,” teab Murutar hästi ette järgmisi samme.
Turule tulemiseks n-ö jalga ukse vahele saada ei olegi tema sõnutsi keeruline olnud. Väikesi jäätisetootjaid on viimastel aastatel küll tekkinud, aga Fresko tooted on piisavalt omanäolised ning nii suured kui väikesed kauplused on need hästi vastu võtnud. Saaremaal sai Fresko jäätisi sel suvel osta Pihtla Mekitoast. Praegu on need müügil Saarte Sahvris. Magustoiduks pakuvad Fresko jäätisi Kuressaares La Perla ja Retro.
Saarlane, kes unistas suurest edust
End läbi ja lõhki saarlaseks pidav Kaisa Murutar (Kopliste) tunnistab, et mainib oma päritolu igal võimalusel, ja tunneb seejuures, et see annab talle teatava sotsiaalse eelise.
“Inimesed kipuvad millegipärast suisa heldima seda kuuldes, saarlased on mandrirahva jaoks nagu mingid poolmüütilised olendid,” muigab ta.
Varem elas Kaisa Kuressaares, praegu asub ta vanematekodu linna lähistel. Kaisa lõpetas 2009. aastal Saaremaa ühisgümnaasiumi matemaatika-füüsikaklassi ja veendus õpingute käigus, et on ikka täielik humanitaar. “Seega läksin Tartusse ajalugu õppima ja omandasin ülikooli kõrvalt ka kondiitrikutse,” tunnistab ta.
Noore ettevõtjana tunneb ta, et ettevõtlusega pole mõtet alustada, kui sa ei mõtle suurelt. “Seega ma muidugi unistasin, et hakkab kohe jube hästi minema,” kinnitab Murutar. Tegelikult tuli siiski palju tööd teha ning enne suure läbimurde saabumist seisab tema arvates kindlasti veel rohkem tööd ees.
Kaisa kinnitusel tuleb kvaliteetse toidu osas jätkuvalt teha palju teavitustööd ning ikkagi jääb suurele osale inimestest arusaamatuks, miks peaks ta neli korda kallimat käsitööjäätist ostma, kui plombiir nii hästi maitseb. “Ja see ongi okei, käsitööjäätis ei olegi maius, mida peaks liitrite viisi näost sisse ajama, see peabki olema eksklusiivne, midagi eriti head, millega end vahel premeerida või mida oleks uhke külla minnes kaasa haarata,” selgitab ta.
Saaremaal käib see pesueht saarlane sageli. Äsja veetiski ta siin terve suve, sest vormiliselt on ta lapsehoolduspuhkusel. “Kuid alustav ettevõte ongi nagu mu kolmas, kõige nõudlikum laps,” tähendab Kaisa. “Siin on mõnus – kaheaastane Lumi saab hoovis ringi lipata, kutsusid toita ja tuleb endaga suurepäraselt ise toime,” räägib ta.
Praeguseks 3-kuune Lars sai aga Saaremaal palju värskes õhus mõnuleda ja magada. “Vanemad, vanavanemad, tädid ja õde aitasid lapsi kantseldada, nii et sain distantsilt ka tööasju ajada ja pääsesin tänu siin olemisele ilmselt suurematest kahjudest vaimsele tervisele,” arutleb hakkaja naine. Tartus nelja seina vahel on väikeste lastega ikka oluliselt keerulisem, tunnistab ta.


description: Maakonna meeste tennisemeistrivõistluste üksikmängu finaalis Kuressaare tennisekeskuses mängisid Rauno Gull ja Taavi Himmist kaks tundi ja 50 minutit ning lõpuks jäi peale ikkagi kogenum.   “Ma pidasin seekord rohkem vastu […]

title: Rauno Gullil kulus tennisefinaalis Taavi Himmisti alistamiseks kolm tundi

maintext:
Maakonna meeste tennisemeistrivõistluste üksikmängu finaalis Kuressaare tennisekeskuses mängisid Rauno Gull ja Taavi Himmist kaks tundi ja 50 minutit ning lõpuks jäi peale ikkagi kogenum.
“Ma pidasin seekord rohkem vastu kui eelmisel aastal,” lausus Rauno Gull. “Suutsin füüsiliselt natuke kauem vastu pusida, ei läinud ka eriti närvi ja nii õnnestus Taavile oma tahtmine peale suruda.”
Taavi Himmist tunnistas, et läks ise Rauno Gulli poolt väljakul pakutuga kaasa. “Kogu mängu peale tegin kaks kehva serviseeriat ja kaks kehva geimi ning see otsustas.”
Himmist lõi alustuseks kohe serviässa ja tasavägine kohtumine oli sisse juhatatud. Esimeses setis oli Rauno Gull oma servil 6 : 5 ees, kuid Taavi Himmistil õnnestus vastase palling murda ja võitlus läks kiiresse lõppmängu. Siin oli Himmistil seisul 6 : 5 omakorda võiduvõimalus, kuid lõpuks jäi Gull 11/9 ikkagi peale.
Sett on kerge minema
“Oma servi äraandmine polnud muidugi kõige parem,” tõdes Rauno Gull. “Lõppmängus käis kõik käest kätte, aga ju ma olin siis otsustavatel hetkedel mõnes elemendis lihtsalt kindlam.”
Taavi Himmisti sõnul mängis ta agressiivselt ja lõppmängus oli ka võiduvõimalus, kuid andis selle ise ära ja kokkuvõttes tuli pika heitluse järel kaotus.
Teise seti võitis omakorda 6 : 4 Taavi Himmist. “Kui esimeses käisin rohkem võrgus, siis siin nägin, et ei ole mõtet, kuna Rauno tõrjus väga hästi ja mulle ebamugavalt. Kui võrgus käimisest loobusin, halvenesid tema tõrjed ka kohe ja sain seti kätte,” rääkis Himmist.
“Mul tuli kohe algul oma lohakas geimiserv ja jäin seda sinna pooleks tunniks mõtlema ning sellega kõik ka piirdus,” tunnistas Rauno Gull, lisades, et kui lased vahepeal mõtte lendu ja ei suuda keskenduda, on sett kerge minema.
Kolmandas setis maratonlahing
Taavi Himmist alustas kohe murdepunktiga, kuid Rauno Gull vastas kiirelt samaga. “Alustasin hästi, aga siis mängisin ise jälle väga kehva geimi,” tunnistas Taavi Himmist. “Momentum oli täiesti minu poolt. Kui oleksin 2 : 0 ette läinud, oleks kõik edaspidi hästi sujunud. Sellest hetkest hakkas aga kahjuks kõik Rauno poole kalduma.”
Murdepalli järel sai Rauno Gull ette koguni 5 : 2 ja kuigi Himmistil õnnestus seisu parandada oli Gull siiski 6 : 4 parem.
“Murdekoht oli see, kui Taavi tegi esimeses geimis breigi ja oma servil andis selle kohe tagasi,” märkis Rauno Gull. “Ta tundis hetkeks, et on vist olemas, ja tegi lahja servi. Mina mängisin julgelt enda oma ära, paar õnnestumist ja head tõrjet ning oligi käes.”
Seisul 4 : 5 oma servi neljandal matšpallil kaotanud Taavi Himmist tunnistas, et 2 : 5 kaotusseisus hakkas tal väsimus tekkima ja elus esimest korda läksid jalad krampi.
16 osalejaga meeste turniiri esimeses poolfinaalis võitis Taavi Himmist Andre Koppelit 6 : 1, 6 : 2 ja teises alistas Rauno Gull Hendrek Kelderi 6 : 1, 6 : 1. Pronksmedali võitis Andre Koppel, kes võitis Hendrek Kelderit 3 : 6, 6 : 2, 10/7.
Meespaare osales meistrivõistlustel viis. Poolfinaalis võitsid Rauno Gull ja Urmas Kitsing paari Andre Sõrm – Hendrek Kelder 6 : 4, 6 : 1 ning Alar Ink ja Ahti Lepp võitsid omakorda Gunnar Siinerit – Anvar Tõnsaud 6 : 1, 6 : 2. Finaalis olid võiduga 6 : 3, 7 : 5 paremad Gull -Kitsing.
Naiste tiitel Marie-Elis Kuivjõele
Kuressaare tennisekeskuses mängitud Saaremaa naiste tennisemeistrivõistluste finaalis võitis Marie-Elis Kuivjõgi Kristel Gulli.
“Finaal oli raskem kui eelmisel aastal, sest ise olin ebakindel,” tunnistas Marie-Elis Kuivjõgi. “Serv oli päris hea, aga tagakäelöögid jätsid soovida. Üritasin võimalikult palju lüüa talle tagakäe alla ja see tuli välja.”
Naisi osales neli. Esimeses poolfinaalis võitis Kristel Gull Sirje Lemberit 6 : 2, 6 : 1, teises oli Marie-Elis Kuivjõgi 6 : 0, 6 : 2 parem Grete Gullist. Pronksmedali mängus võitis Grete Gull Sirje Lemberit 1 : 6, 6 : 1, 10/3 ja finaalis alistas Marie-Elis Kuivjõgi Kristel Gulli 7 : 5, 6 : 2.
Naispaarismängu esimeses poolfinaalis võitsid Marie-Elis Kuivjõgi ja Gerli Gull paari Katrin Tuisk – Maire Leedo 6 : 3, 6 : 0. Teises poolfinaalis võitsid Grete Gull ja Kristel Gull paari Ilme Alt – Mare Mägi 6 : 4, 6 : 4. 3.–4. koha mängus võitsid Leedo ja Tuisk Alti ja Mäge 6 : 4, 4 : 6, 10/7. Finaalis võitsid Kuivjõgi ja Gull paari Gull – Gull 7 : 5, 6 : 3.


description: Esimesele Ultima Thule maratonile oli 1. septembri pärastlõunase seisuga registreerunud 125 spordisõpra. “Maratonidistantsil on praegu kirjas 29 ja poolmaratonil 55 jooksusõpra ning 41 huvilist soovib 21,1 km läbida käies või […]

title: Ultima Thule maratonil juba üle saja registreerunu

maintext:
Esimesele Ultima Thule maratonile oli 1. septembri pärastlõunase seisuga registreerunud 125 spordisõpra.
“Maratonidistantsil on praegu kirjas 29 ja poolmaratonil 55 jooksusõpra ning 41 huvilist soovib 21,1 km läbida käies või kepikõndi tehes,” täpsustas Kuressaare linnavalitsuse arendusnõunik Anu Vares huviliste jaotumist distantside vahel.
Kuni 15. septembrini registreerujatel on osavõtutasu 15 eurot. 17. septembril ehk võistluspäeval tuleb sularahas maksta 20 eurot. Maratoni start antakse 17. septembril kell 11 Kuressaare lossihoovis.


description: Mõni maja ootab kannatlikult oma tundi, uuestisündi või siis lõplikku hääbumist. Kuressaares Allee 1 asuval endisaegsel Michelseni pansionaadil läheb ilmselt õnneks. Vaatamata viimaste aastate, isegi aastakümnete, nutusele seisule on lootust, […]

title: Kaunitarist kolemajaks. Ja edasi?

maintext:
Mõni maja ootab kannatlikult oma tundi, uuestisündi või siis lõplikku hääbumist. Kuressaares Allee 1 asuval endisaegsel Michelseni pansionaadil läheb ilmselt õnneks. Vaatamata viimaste aastate, isegi aastakümnete, nutusele seisule on lootust, et hoone saab tagasi ajaloolise välimuse ja boonusena nüüdisaegse sisu.
Michelseni pansionaati mainitakse esmakordselt 1896. aastal. Lisaks pansionaadile tegutsenud seal vähemalt 1919. aastal ka saksa segagümnaasium. Pärast Esimest maailmasõda tuli pansionaadi töösse paus, kuna hoone oli saanud kannatada. Hiljemalt 1922. aastal avati pansionaat taas.
Loe edasi Oma Kodu sügisnumbrist


description: Ülenurme näituseväljakul said huvilised imetleda Saaremaalt Ranna-Villa talust Tartumaale näitamiseks toodud kahte šoti mägiveist. “Need on meil universaalsed loomad. Kevadel Šotimaalt oksjonilt ostetud pullid Bentalla 1st of Chedley ja Eoin […]

title: Saaremaa šotlased käisid näitusel

maintext:
Ülenurme näituseväljakul said huvilised imetleda Saaremaalt Ranna-Villa talust Tartumaale näitamiseks toodud kahte šoti mägiveist.
“Need on meil universaalsed loomad. Kevadel Šotimaalt oksjonilt ostetud pullid Bentalla 1st of Chedley ja Eoin Mhor 1st of Monachyle Farm on varemgi näitustel huviorbiidis olnud. Eesti tõuloomade näitusel eksponeerisime neid esmakordselt,” rääkis Ranna-Villa peremees Kairo Pilviste.
Näitusel said tõuloomakasvatajad kogemusi vahetada ja uusi kontakte sõlmida. Pilviste hinnangul täitis näitus eesmärgi. “Oleme kaardil. Loomade vastu tuntakse huvi,” märkis Pilviste, kes esitles veiseid koos abikaasa Sinikkaga.
Üleriigilisse ühendusse MTÜ Šoti Mägiveis kuulub 33 liiget, neist 12 Saare maakonnast. Kolmeliikmelises juhatuses on ka Kairo Pilviste.


description: * “Rebased” kaanisid end täis * Kingapood K.I.N.G. lõpetab tegevuse * Leisi volikogu aseesimees jäi valimata * Tiirimetsa kirik vabastati puude embusest! Print PDF

title: Homses, 20. septembri Saarte Hääles!


description: Kahe Saaremaalt leitud seakorjuse proovide analüüs andis mitteametlikel andmetel sigade Aafrika katku suhtes positiivse vastuse ka Hispaania referentslaboris. Eile teatas veterinaar- ja toiduamet Saarte jahimeeste seltsile, et esialgse info põhjal […]

title: Hispaania labori tulemused kinnitavad diagnoosi

maintext:
Kahe Saaremaalt leitud seakorjuse proovide analüüs andis mitteametlikel andmetel sigade Aafrika katku suhtes positiivse vastuse ka Hispaania referentslaboris.
Eile teatas veterinaar- ja toiduamet Saarte jahimeeste seltsile, et esialgse info põhjal on Hispaaniasse saadetud katkuproovid positiivsed. Ametlikult vormistatud raport avaldatakse paari nädala jooksul.
“Ega siin ole ütelda midagi muud, kui et on saadud kinnitus, et SAK (sigade Aafrika katk) ikkagi kuidagi on Saaremaa metsades sees. Olgugi et siiamaani ei ole ükski vereproov seda veel kinnitanud ega ole ka leitud massiliselt surnud loomi,” kommenteeris teadet SJS-i juhatuse esimees Mati Tang.


description: Laupäeval Mustjala valla Panga küla rannal ümberläinud kalapaadist vette kukkunud kolm meest leiti üles, neljas sai omal jõul kaldale ning jalutas siis appi tõtanud kiirabile vastu. Kalapaat nelja mehega läks […]

title: Merele minnes tuleb ohtudest teadlik olla

maintext:
Laupäeval Mustjala valla Panga küla rannal ümberläinud kalapaadist vette kukkunud kolm meest leiti üles, neljas sai omal jõul kaldale ning jalutas siis appi tõtanud kiirabile vastu.
Kalapaat nelja mehega läks ümber kella üheksa ja kümne vahel Panga küla lähistel, ligi 300–400 meetri kaugusel kaldast. Kaldal viibinud inimesed kuulsid merelt appikarjeid ja kiirustasid hädalistele sõudepaadiga appi.
Teatele reageerisid Kuressaare politseijaoskonna merepäästjad, päästjad ja vabatahtlikud. Kell 22.41 avastasid randa teel olnud meedikud teel kõndimas mehe, kes, nagu selgus, oli neljas paadis olnud inimene. Meedikute abi ükski õnnetusse sattunu ei vajanud.
Lääne prefektuuri merepääste koordineerija Karet Akkaja sõnul on merepäästjad sel aastal Saaremaa piirkonnas reageerinud 19 merepääste väljakutsele, abi on vajanud kokku 55 inimest.
45 inimest päästsid merepäästjad ja vabatahtlikud, ühe inimese elu paraku päästa ei õnnestunud. Üheksal inimesel läks õnneks, nad said hakkama kõrvalise abita ja pääsesid ise.
Eelmisel aastal sama ajaga juhtus Saaremaal mereõnnetusi 19 ja abi vajas 21 inimest, kellest päästeti 18. Kaks inimest pääses ise ning üks isik jäi teadmata kadunuks.


description: Lapsevanema ja õpetaja suhtes võib tihti olla heledamaid ja tumedamaid toone. Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetaja Marju Roberts on harjunud seda kogema mõlemast punktist – ise on ta kooliteele saatnud kaks last […]

title: Laste kooliminekust ema ja õpetaja pilgu läbi

maintext:
Lapsevanema ja õpetaja suhtes võib tihti olla heledamaid ja tumedamaid toone. Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetaja Marju Roberts on harjunud seda kogema mõlemast punktist – ise on ta kooliteele saatnud kaks last ning igapäevaselt tuleb tal seista tahvli ees õpetajana, seega on tal kogemusi jagada mõlema rolli kandjana.
Marju Roberts sõnab, et lasteaiast kooli minekul oli suurim muutus lapse iseseisvumine ehk elukool. “Koolilaps tuleb ise koolist koju, käib huviringis ja sõprade juures. Tundus, et see oli meie lastelegi üllatav, et nad saidki linnas liikudes ise hakkama,” nendib ta. Lastel tuli vabaduse saamisel tasakaaluks juurde õppida vastutustunnet – oma minekutest ja käikudest tuleb vanemale teada anda.
Läksid kooli elevusega
Marju Robertsi tütar Saskia Natalie Kukua läks tänavu 3. klassi ja poeg Rickie Magnus Jojo 5. klassi. “Meie lapsed läksid kooli elevusega. Muutused käitumises ja meeleoludes olid positiivsed – mõlemad olid lasteaia koolieelikute rühmast tüdinud ja kool oli teretulnud,” räägib ta. Roberts lisab, et kool õpetas lapsi keskenduma ja rahulikult töötama.
Mis puutub esimesse õppeaastasse, arvab ta, et on loomulik, kui vanem iga päev kontrollib koolikotti ja istub koduste tööde ajal lapse kõrval. “Kui harjumused on välja kujunenud, olen mina püüdnud vaikselt ohje lõdvemaks lasta – laps teeb ise kodused tööd ära, aga vanem kontrollib,” selgitab ta. Aja möödudes hakkas ta kodutöid kontrollima pisteliselt. Sedasi laseb ta ka praegu edasi, kuni koolist ei tule teadet, et midagi on tegemata. Sellisel juhul tuleb last rohkem toetada.
Samas ütleb Marju Roberts, et kui ta kolmandas klassis käiv laps tahab, et ema matemaatika kodutöö tegemise ajal ta kõrval istuks, siis ta seda loomulikult teeb. Kuid aegamööda on tema arvates siiski oluline kontrolli vähendada, muidu ei arene lapsel välja vajalik vastutustunne.
“Kui laps saab koolis märkuse tegemata töö või koju jäänud vihiku eest, distsiplineerib see teda kindlasti paremini, kui vanema pidev kontroll.”
Kuna Roberts on ühtaegu nii lapsevanema kui õpetaja rollis, ütleb ta just viimase vaatenurgast lähtudes, et lapsed on kooli tulles erinevad.
Vahel on vaja toetada
Kui koolialguse ebakindlus ja mured ei kipugi üle minema, peaks vanem last rohkem toetama. On ka lapsi, kellele ei sobi suur klass või suures koolis käimine, siis oleks mõistlik kaaluda alternatiive.
“Mulle on sattunud lapsed, kellele tavakool sobib, ning õnneks on algklassidel oma klassijuhataja, kes on nagu kindel linn ja varjupaik,” räägib ta. Marju lisab, et tunneb kõikide algklassiõpetajate vastu suurt austust, sest nendel on laste koolialguse kogemustes suur roll.