maintext:
Deiw Rahumägi: Nõva vald võib haldusreformi käigus jaguneda kaheks (7)
Nõva volikogu otsustas 11. oktoobril, et ühinemisläbirääkimisi jätkatakse Lääne-Nigula vallaga. Tagaplaanil seismas vallavanem Deiw Rahumägi. Foto: Urmas Lauri
Kuigi Nõva volikogu otsustas läinud nädadal, et Harjumaa suunal enam ühinemisläbirääkimisi ei jätkata, arvab vallavanem Deiw Rahumägi, et vald võib haldusreformi käigus kaheks rebeneda. Valla poolitamist usub ka volikogu esimees Peeter Kallas, kirjutas Harju Elu.
“Ma arvan, et võib juhtuda, et Nõva vald võib ka kaheks minna, ehk siis Nõva ots ja võib-olla ka Vaisi ja paar küla võivad teha ettepaneku liituda Padise vallaga,” ütles Rahumägi Harju Elule.
Harju Elu kirjutas, et 11. oktoobril hääletas Nõva vallavolikogu häältega 4:3 maha Keila valla ettepaneku Lääne-Harju suurvalla moodustamiseks. Ühinemisläbirääkimisi jätkatakse nüüd Lääne-Nigulaga Läänemaal.
Lääne-Harju suurvalda oleksid esialgse kava kohaselt kuulunud Harjumaalt Keila vald, Paldiski linn, Padise vald, Vasalemma vald ja Läänemaalt Nõva vald. Ühinemiste õnnestumine oleks andnud 13 225 elanikuga 775 ruutkilomeetril laiuva Lääne-Harju suurvalla, mis oleks ühtlasi muutnud maakondade piire.
Enne 11. oktoobri volikogu istungit laekus volikogu esimees Kallasele allkirjade pakk, mis käsitles seda, et ikkagi Harjumaaga liituda. “Ma arvan, et võib juhtuda, et Nõva vald võib ka kaheks minna, ehk siis Nõva ots ja võib-olla ka Vaisi ja paar küla võivad teha ettepaneku liituda Padise vallaga,” märkis Rahumägi.
Kuidas saab nii väikene vald nagu Nõva pooleks minna? “Me oleme rahvaarvult väike, aga ega me siis pindalalt väike ei ole. Mobiilpositsioneerimine on näidanud seda, et Variku ots kisub Läänemaa suunas, Nõva ots selgelt Keila või Tallinna suunas. Ilmselt ta pooleks lähebki,” arvas volikogu esimees Peeter Kallas.
Vt ka: "Nõva otsustas Läänemaa kasuks"


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

title: Elektrilevi testib ühise arve süsteemi

maintext:
Elektrilevi testib ühise arve süsteemi
Toimetanud Urmas Lauri
Võrguettevõte Elektrilevi sai valmis ettevalmistustega, mis võimaldavad kõikidel elektrimüüjatel esitada elektrienergia ja võrguteenuse eest ühise arve. Sellest nädalast saavad huvitatud elektrimüüjad väljaarendatud süsteemi testida.
Seni on võrguteenuse ja elektri eest ühist arvet väljastanud need võrguettevõtted, kes tegelevad ise ka elektri müügiga. Samuti on ühisarvet esitanud Eesti Energia neile klientidele, kes asuvad Elektrilevi võrgupiirkonnas – seda on võimaldanud varasemalt väljakujunenud infosüsteemid. Uue väljaarendatud lahenduse puhul saavad Elektrilevi võrgupiirkonna klientidele ühise arve võimalust pakkuda kõik elektrimüüjad, kes süsteemiga liituvad.
“Ühise arvega kaasneb rida juriidilisi ja tehnilisi detaile, mida õigusaktid ei reguleeri. Kuna elektrimüüjatel ja klientidel oli aga mugavaks arveldamiseks suur ootus, tekkis meil Eesti suurima võrguettevõttena vajadus võtta lahenduse väljatöötamisel eestvedaja roll,” selgitas Elektrilevi arveandmete osakonna juhataja Viktor Afanasjev. “Kui süsteem praktikasse läheb, saab sellest üks esimesi omataolisi Euroopas. Ettevõtted Euroopas otsivad ühtset lahendust elektriarvete korraldamiseks, kuid seni on sellega teadaolevalt hakkama saanud vaid Taani ja Läti,” lisas Afanasjev. Tema sõnul on neis riikides uus turumudel reguleeritud seadusandlusega, mis on vajalik lahenduse ühtseks üleriigiliseks korraldamiseks. Kuna Eestis õigusaktid ühise arve esitamist ei reguleeri, rakendub süsteem vaid Elektrilevi võrgupiirkonnas. Ühise arve korraldamise põhitingimused on läbi vaadanud Konkurentsiamet.
Eestis on uuenduse läbiviimisel oluliseks eeliseks süsteemioperaator Eleringi juures asuv keskne andmevahetusplatvorm, kuhu edastatakse elektritarbimise andmed. Tänaseks on sellele tehtud vajalikud lisaarendused, samuti arendatud Elektrilevi infosüsteeme ja kohandatud võrgulepingu tüüptingimusi. “Enam kui aasta väldanud ettevalmistused on tähendanud palju kohtumisi eri osapooltega, kellega otsisime ühiselt lahendusi. Lisaks tehnilistele üksikasjadele tuli selgeks saada ka näiteks klientide teenindamise, võlgade haldamisega seonduv ja mitmeid muid aspekte,” selgitas Afanasjev.
Elektrimüüjate liitumine süsteemiga on vabatahtlik ja eeldab müüja infosüsteemide valmisolekut. Elektrilevi on alustanud lahenduse tehnilist testimist, mis järgmises etapis toimub koos asjast huvitatud elektrimüüjatega. Müüjad, kelle infosüsteemidega toimivus on testitud ja seega lahenduse töötamises veendutud, saavad oma klientidele esimesi uuel mudelil põhinevaid ühisarveid väljastada juba järgmise aasta esimestel kuudel.

fasttext_language: et


maintext:
Läänemaa autosportlased lõid kaasa Saaremaa rallil
Nädalavahetusel peeti 49.Saaremaa ralli. Oma debüüdi tegid seal ka kaks Läänemaa meeskonda – EMV4 klassis Rico Rodi koos kaardilugeja Ilmar Pukiga ja EMV5 klassis Kalle Kruusma koos Terko Jakobsoniga.
Traditsioonilisele võistlusele, mis paneb ralli hooajale punkti, oli end kirja pannud 137 meeskonda, kellest lõpuks starti pääses 130.
EMV4 klassis oli stardis 26 meeskonda ja Rico Rodi esimene eesmärk oli sõita lõpuni. Esimese päeva kolme katsega oli ta üldarvestuse 81. ja omas klassis 13. kohal. Teisel päeval sõitsid läänlased tõusvas joones ja olid 9. kohal, kuni üheksandal katselpurunes vedrustuse ja tuli katkestada. Mehed on optimismi täis ja auto remont käib ning soovivad võistelda juba 22. oktoobril Varbola rahvarallil, kus on ka 2WD-sport klass, et saada vajalikke katsekilomeetreid ja harjuda autoga.
EMV5 klassis tegid debüütralli Kalle Kruusma koos Terko Jakobsoniga. Nende klassis oli stardijoonel 23 meeskonda ja Kruusma oli endale seadnud kolm ülesannet: tulla esimese päeva kahelt pimedas sõidetud katselt kindlasti tervelt linnakatsele, lõpetada ralli ja kui vähegi sujub, siis püüda suruda end oma klassi keskmiste hulka.
Esimese päeva lõppedes oli ekipaaž üldarvestuse 107. ja oma klassi 17. Kohe esimesel katsel tuli üle elada ärev moment, kus Kruusma oli legendi liiga optimistlikult kirja pannud ja pimedas oli nukitagune pööre natuke ohtlikum. Auto käis kergelt teelt väljas, aga jõuti tervelt linnakatsele.
Ka teisel päeval hommikul tuli metsa vahel kurvis väike väljasõit ja kosmeetilised vigastused. Edaspidi üritasid läänlase enam mitte riske võtta ja tulla kindlalt lõpuni. Oma klassis saavutati 16 lõpetanu seas 12. koht.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Päästeamet: kärsahais tanklas ja auto karjääris (1)
Toimetanud Kaire Reiljan
14. oktoobri hommikul oli Läänemaa päästjatel kaks väljakutset, üks neist Uuemõisas, teine Hanila vallas Esiveres.
Kell 6.50 teatati häirekeskusele, et Uuemõisas Tallinna maanteel auvas tanklas oli tunda tugevat kärsahaisu. Sündmuskohale saabunud päästjad kontrollisid tankla üle, tulekahju ei avastatud. Esialgsetel andmetel võis kärsahaisu levitada kliimaseade ja probleemiga tegeles edasi tankla vastutav isik.
Kella 6.41 paiku kutsuti päästjad Hanila valla Esivere küllas asuvasse karjääri, kus teataja sõnul oli sõiduk ümber läinud ja üks inimene sõidukisse kinni jäänud. Päästjad aitasid kannatanu sõidukist välja ning andsid ta üle kiirabile.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Haapsalu eakad tähistasid sotsiaalmajas oma päeva
Kaie Ilves
Tänukirja sai Mall Lepmets (vasakul).
Täna jagasid Haapsalu pensionäride ühendus ja Haapsalu sotsiaalmaja linna eakate elu edendajaile tänukirju. Tänukirja pälvis kuus inimest, kes heast südamest ja ilma rahata on aidanud eakate elu mitmekesistada ja kergemaks muuta. Haapsalu ja Läänemaa eakad kogunesid Haapsalu sotsiaalmajja tähistamaks rahvusvahelist eakate päeva, mis on 1. oktoobril ja mida tähistatakse 1990. aastast.
„Rahuvusvaheline eakate päev juhib tähelepanu vanematele inimestele,” ütles Haapsalu sotsiaalmaja juhataja Serli Küünarpuu.
Küünarpuu nentis, et hirm vananemise ees sunnib vananemist justnagu varjama ja häbenema.
„Kas see ikka peab nii olema?” küsis Küünarpuu. „Kas sügis on inetu aastaaeg? Just talvepoolsel sügisel tuleb esile puude tegelik ilu, mida on varjanud lehed.”
Haapsalu aselinnapea Kaja Rootare nentis, et areng ei lõpe inimese 18aastseks saamisega.
„Terve elu on areng, ka vanadus,” ütles Rootare.
Rootare ärgitas eakaid mitte alla andma, mitte leppima ühe või teise asjaga pelgalt sellepärast, et ollakse vana või ei saada mõne asjaga enam hakkama.
„Elu peaks igas eas olema tore. Sotsiaaltöö alus peaks olema hoolimine,” ütles Rootare. „Ja ärge jätke sõpru maha. Kutsuge nad ikka igale poole endaga kaasa.”
Lääne maavanem Neeme Suur tunnistas, et talle meeldivad eakad inimesed, on kogu aeg meeldinud.
„Eakate päev on väärt päev, mida tähistada,” märkis Suur, „aga vanadus ei sõltu sellest, kui palju inimesel on aastaid. Inimene on vana siis, kui ta jääb, käed rüpes, istuma, ja see ei sõltu aastatest. Ja ükskõik, mis eas on inimene, on igaühel paras hulk minevikku ja paras hulk tulevikku.”
Suur märkis, et Haapsalu sall, üks Haapsalu märke, mille järgi linna tuntakse kogu Eestis ja mujalgi, on olemas ja selle traditsioon jätkub just tänu eakatele.
Läänemaa pensionäride juhi Reet Kaare sõnul on noorus kingitus, keskiga sooritus ja vanadus saavutus.
„Nautigem siis seda,” ütles Kaare.
Eakate elu edendaja tänukirja said:
Mall Lepmets – pensionäride ühenduse aktiivne liige, kuulub Lääne maakonna ja Haapsalu linna pensionäride ühenduse juhatusse. Osaleb Läänemaa abikassa töös.
Ene Pajula – korraldab eakatele juba paar aastat ekskursioone ja teatrikülastusi.
Inge Henk – korraldanud koos Ene Pajulaga eakatele ekskursioone ja teatrikülastusi.
Andrei Mändla – bussifirma juht, kes on olnud vastutulelik, nõu ja jõuga abiks, et eakad saaksid bussireisidel käia.
Jaan Saviir – Tehnikasalongi töötaja, kes on aidanud nägemispuudega pensionäri Anni Oraveeri üle kümne aasta kodutehnika ja arvutiga toime tulla (seadistas arvuti, hooldab jm).
Marleen Armei – Haapsalu kolledži tudeng, abistab pensionär Maie Laadogat, on talle silmade eest: loeb talle ette ajalehti ja kirju.


maintext:
Politsei: sõiduki klaasid tuleb hoida jääst ja lumest puhtana hoida
Foto on illustratiivne. Foto: arhiiv
12. oktoobril juhtus Haapsalus liiklusõnnetus, mille põhjustas sõidukijuht, kes oli jätnud oma sõiduki aknad jääst korralikult puhastamata. Olematu vaatevälja tõttu ei märganud juht teist lähenevat sõidukit ning sõitis sellele otsa. Inimesed õnnetuses vigastada ei saanud, kuid mõlemad sõidukid said tugevaid kahjustusi.
Haapsalu politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Laurmanni sõnul on lähenevate talvekülmadega väga tähtis hoida sõiduki aknaklaasid jääst ja lumest puhtad. „Võimatu on tagada enda ja teiste liiklejate turvalisust, kui liikuva sõiduki juht ei näe enda ümber toimuvat,“ selgitas ta.
„Seadusest tulenevalt peab sõidukijuht enne sõidu alustamist veenduma, et tema vaateväljas ei oleks midagi sellist, mis takistaks nähtavust. Enne sõitma asumist peab sõidukiklaasid jääst ja lumest puhastama,“ lisas Laurmann.
„Panen kõigile sõidukijuhtidele südamele, et lisaks sellele tuleb läheneval talveperioodil jälgida, et sõiduk saaks ka lumest korralikult puhastada. Väga ohtlikud on olukorrad, kus eessõitva sõiduki küljest kukkuvad lumeräitsakad taga liikuvale sõidukile esiklaasile maanduvad. Kutsun üles kõiki sõidukijuhte hoolima ja teiste liiklejatega arvestama,“ sõnas Laurmann.


maintext:
“Ringvaade” tutvustas Nikolai Novosjolovile Haapsalu uut vehklemishalli
Toimetanud Urmas Lauri
Foto: ERR
ETV saade „Ringvaade“ tutvustas Haapsalust pärit vehklejale Nikolai Novosjolovile tema kodulinnas valminud vehklemishalli.
„Päris vägev,“ oli epeevehklemise kahekordse maailmameistri Novosjolovi reaktsioon pärast saali esmakordset nägemist. „See on ainulaadne vehklemissaal, teist sellist pole ma Eestis varem näinud. Siin on väga mõnus trenni teha.“
„Varem ma ei osanud sellisest asjast unistadagi," jätkas Novosjolov. "Vehklejatel on tulemused olnud juba pikka aega head, aga tingimused on meil tagasihoidlikud. Paar aastat tagasi tuli jutuks, et siin on ruum, kuhu oleks võimalik vehklemissaal üles ehitada, et vehklemine saaks endale kodu. Ütlen ausalt, et mulle tundus ebareaalsena, et väiksesse Haapsallu, kus on juba spordikompleks olemas, tuleb veel vehklejatele oma kodu – tore oleks, kui selline asi juhtuks, aga elame näeme, kas juhtub. Nüüd oleme siin ja see on toimeks pandud. Väga vahva.“
Vt lisaks siit.


maintext:
Margus Tsahkna loobus pensioniea 70 eluaastani tõstmise plaanist
BNS
Sotsiaalkaitseminister Margus Tsahka. Foto: Merilin Kaustel-Lehemets
Varem pensioniea 2040. aastaks 70 eluaastani tõsta soovinud sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna soovib nüüd, et alates 2027. aastast oleks riiklik vanaduspensioniiga seotud oodatava elueaga, nii tõuseks pensioniiga palju aeglasemalt kui esialgne plaan ette nägi, kirjutab BNS.
Ehkki täpne pensioniiga sõltubki oodatavast pensionieast, prognoosib Tsahkna, et näiteks aastal 2027 võiks pensioniiga olla 65 aastat ja 1 kuu, 2037. aastal 66 aastat, 2047. aastal 67 aastat ja 2057. aastal 68 aastat ja neli kuud, selgub Tsahkna esitatud kabinetinõupidamise memorandumist.
Varem on Tsahkna olnud seisukohal, et rakendada tuleks hoopis alternatiivset varianti, mille järgi oleks iga aastaks 2040 tõusnud 70 eluaastani ning sealt edasi oodatava elueaga samas tempos. Meelemuutuse ajendeid minister memorandumis ei esita.
Lisaks uuele pensioniea korrale soovib sotsiaalkaitseminister ka muuta pensioniea ja pensioni väljavõtmise paindlikumaks, tagades samal ajal selle, et olenemata pensionilemineku ajast või sellest, kui suur osa pensionist korraga välja võetakse, on kogu inimese saadav pensionivara ühesuurune ehk ka riigi finantsiline kohustus ei suurene.
„Paindliku pensioniea korral saab inimene ise valida endale sobiva pensionilemineku aja. Vältimaks ühiskondlikult mitteoptimaalset pensionileminekut tasub kaaluda piirangute seadmist minimaalsele staažinõudele, pensioni suurusele ja või pensionieale,” märkis Tsahkna.
Nii pakub sotsiaalkaitseminister välja, et staažinõue võiks olla näiteks 30 aastat. Alternatiivina võiks liiga varajast pensionileminekut ohjata pensioni suuruse nõudega, nii et paindlikku pensioniiga saab kasutada siis, kui saadav sissetulek on piisav. Kolmas võimalus oleks kehtestada minimaalne pensioniiga või ajavahemik enne pensioniiga, mille jooksul saab varem pensionile minna.
Olulise muudatusena soovib Tsahkna ka, et pensionite arvestamisel asendataks tulevikus kindlustusosa staažiosaga, nii et pensionid ei sõltuks tulevikus enam otseselt saadavast palgast. Minister on seda varem põhjendanud asjaoluga, et vastasel juhul kanduvad üle praegused palgaerinevused, sealhulgas ka sooline palgalõhe ja üldine ebavõrdsus. Praegusi pensionäre see plaan ei puuduta.
Teiste muudatuste tõttu plaanib sotsiaalkaitseminister muuta ka pensioniindeksi metoodikat, nii et alates 2023. aastast, mil pensionikindlustuse eelarve tema hinnangul tasakaalu jõuaks, oleks see seotud täielikult vaid sotsiaalmaksu pensioniosa kasvu ja pensionäride arvu muutusega.
Esialgsete plaanide kohaselt arutaks valitsuskabinet Tsahkna plaane juba neljapäeval. Kui need valitsuse liikmete toetuse leiavad, siis sooviks sotsiaalkaitseminister, et sotsiaalministeerium ja rahandusministeerium töötaksid vastava eelnõu väljatöötamiskavatsuse välja järgmise aasta esimeses kvartalis, nii et valitsus saaks eelnõud arutada juba teises kvartalis.


title: Päästeamet: Vormsil leiti kaks mürsku

maintext:
Päästeamet: Vormsil leiti kaks mürsku
Toimetanud Kaire Reiljan
Svibys leitud mürsk. Foto päästeamet
20. oktoobril said demineerijad väljakutse Vormsi saarele, kus Sviby sadamas kaevatielektrikaabli paigaldamise käigus kopaga välja lõhkkeha.
Kohale saabunud demineerijad tegid kindlaks, et tegemist oli mürsuga, mis oli tugevalt roostes ja pinnasega koos. Lähemal uurimisel selgus, et leiul puudus sütik kuid lõhkeaine oli alles. Sündmuskohal ei olnud lõhkekeha hävitamiseks sobivaid tingimusi ja see tehti kahjutuks sobivas kohas mere ääres.
Lisaks leiti Vormsilt Kersleti külast veel üks mürsk, mis lähemal uurimisel ei osutunud ohtlikuks, sest sel puudus lõhkematerjal.


authors:
Lääne Elu
Meelis Laurmann
Politseijaoskonna Piirkonnavanem

title: Pimedus on meie vaenlane

maintext:
Pimedus on meie vaenlane
Meelis Laurmann, politseijaoskonna piirkonnavanem
Üle tee minnes on mõistlikum jalgratast käekõrval lükata. Foto: Kristel Kaustel-Lehemets
Sügis tuleb koos hämarusega ja pimedus saabub järjest varem. Kui neile, kes soovivad end või oma tegusid varjata, on pimedus sõber, siis liikluses ja tänaval on ta meie vaenlane.
Ootamatult pimedusest teele liikuv jalakäija või rattur võib põhjustada õnnetuse – tontlikult pimedusest ilmuv tumedais riietes jalakäija on tõenäoliselt ehmatanud enamikku autojuhte.
Sellistest õnnetustest hoidumiseks tuleb järgida lihtsaid tõdesid/reegleid.
Riietus olgu võimalikult silmatorkav – see kehtib nii jalgratturi kui ka jalakäija kohta. Helkurvesti pole küll kohustuslik kanda, kuid toimib lisakindlustusena väga hästi. Ilmselt on enamik sõidukijuhte muutnud kiiresti oma sõidustiili, märgates rohelise helkurvesti liikumist hämaral maanteel.
– see kehtib nii jalgratturi kui ka jalakäija kohta. Helkurvesti pole küll kohustuslik kanda, kuid toimib lisakindlustusena väga hästi. Ilmselt on enamik sõidukijuhte muutnud kiiresti oma sõidustiili, märgates rohelise helkurvesti liikumist hämaral maanteel. End nähtavaks muuta aitab juba tuttav nõue kanda helkurit ja jalgratturid peavad kasutama kontrollitud ning nõuetekohaseid tulesid.
aitab juba tuttav nõue kanda helkurit ja jalgratturid peavad kasutama kontrollitud ning nõuetekohaseid tulesid. Võtke aeg maha – see kehtib kõigi liiklejate kohta. Sõidukijuhid olgu ettevaatlikud hämarail teedel ja enne ülekäigurada. Jalakäijad ja jalgratturid, veenduge enne tee (ja ka ülekäiguraja) ületamist, et teid on märgatud ja teeületus ohutu. Meeles tuleb pidada, et jalgratturile ei anna sõites ülekäiguraja ületamine mootorsõidukijuhi suhtes eesõigust.
– see kehtib kõigi liiklejate kohta. Sõidukijuhid olgu ettevaatlikud hämarail teedel ja enne ülekäigurada. Jalakäijad ja jalgratturid, veenduge enne tee (ja ka ülekäiguraja) ületamist, et teid on märgatud ja teeületus ohutu. Meeles tuleb pidada, et jalgratturile ei anna sõites ülekäiguraja ületamine mootorsõidukijuhi suhtes eesõigust. Kasutage liiklemiseks tehniliselt korras vahendeid. Kontrollige, et jalgrattal toimiksid pidurid ning oleksid täidetud eelmainitud nõuded valgustuse ja helkurite kohta. Autojuhid, veenduge enne sõidu alustamist, et teie sõiduki valgustus on töökorras ja kulunud rehvid vahetatud nõuetekohaste vastu. Kõik sõidukijuhid teavad, et ilmastikuolude muutudes tuleks kaaluda rehvivahetust.
Kontrollige, et jalgrattal toimiksid pidurid ning oleksid täidetud eelmainitud nõuded valgustuse ja helkurite kohta. Autojuhid, veenduge enne sõidu alustamist, et teie sõiduki valgustus on töökorras ja kulunud rehvid vahetatud nõuetekohaste vastu. Kõik sõidukijuhid teavad, et ilmastikuolude muutudes tuleks kaaluda rehvivahetust. Autojuhtide tähelepanu juhiks ka sellele, et uduse ilmaga võiksid autol põleda pool-, mitte päevatuled, sest päevatulede puhul on sõiduki tagaosa valgustamata ja nii võib sõiduk taganttulijale märkamatuks jääda.
pool-, mitte päevatuled, sest päevatulede puhul on sõiduki tagaosa valgustamata ja nii võib sõiduk taganttulijale märkamatuks jääda. Olge tähelepanelikud! Kõik kõrvalised tegevused liikluses hajutavad tähelepanu. On räägitud, et juhtimise ajal telefoni käsitseda on ohtlik, kuid on tõestatud, et tegevusi, mis roolis olles tähelepanu hajutavad, on palju rohkem: suitsetamine, söömine, rahutu lapsega tegelemine, lemmiklooma rahustamine jts.
Kõik kõrvalised tegevused liikluses hajutavad tähelepanu. On räägitud, et juhtimise ajal telefoni käsitseda on ohtlik, kuid on tõestatud, et tegevusi, mis roolis olles tähelepanu hajutavad, on palju rohkem: suitsetamine, söömine, rahutu lapsega tegelemine, lemmiklooma rahustamine jts. Tähelepanu hajutavate tegevustega on sageli hõivatud ka jalgratturid ja jalakäijad. Kahjuks pole liikluses enam erand jalgrattur või jalakäija, kes liikudes nutitelefonis Pokemone otsib või kõrvaklappidest muusikat kuulates reaalsest ümbrusest eemalduda püüab.
Me keegi ei taha, et me ise või mõni lähedane satuks liiklusõnnetuste statistikasse. Eelnimetatud soovituste järgimine vähendab seda tõenäosust tunduvalt.
Turvalist kohalejõudmist!
Meelis Laurmann, Haapsalu politseijaoskonna piirkonnavanem


maintext:
Veeteede amet: Rukki kanali vähim sügavus on nüüd 5,2 meetrit
Toimetanud Urmas Lauri
Rukki kanal. Kaart: Veeteede amet
Rukki kanali vähim sügavus pärast kivide eemaldamist ja traalimistöid on 5,2 meetrit, teatas Veeteede amet.
Veeteede Amet avaldas eile õhtul navigatsiooniteabe, milles kajastuvad värsked andmed Rukki kanali sügavuste kohta. Värskeima teabe kohaselt on Rukki kanali vähim sügavus 5,2 meetrit. Veeteede Ameti mõõdistuskaater „Kaja“ tegi mõõdistustöid Rukki kanalis vahetult pärast seda, kui kanalis oli lõppenud hooldustööd, mis seisnesid kivide eemaldamises ja traalimises. Mõõdistustulemused on esitatud keskmise veetaseme suhtes. Võrreldes käesoleva aasta augustis tehtud mõõdistamisega, kui kanali vähim sügavus oli 5,0 meetrit, võib öelda, et hooldustöödega saadi kanal vähemalt 20 cm võrra sügavamaks.
Seoses ekstreemselt madala veetasemega Läänemerel, mis on häirinud graafikujärgset parvalaevaliiklust mandri ja Hiiumaa vahel, otsustati teha Rukki kanali hooldustöid. Eelmise nädala reedel andiski Veeteede Amet kooskõlastuse kanali hooldustöödeks traalimismeetodil ja ka kivide eemaldamiseks kanali põhjast.
Need tööd viis läbi OÜ Meremõõdukeskus ajavahemikul 21. – 25. oktoobrini. Kui tööde tegija on varem teatanud ja ka mõõdistuste käigus on selgunud, et kanali vähim sügavus on 5,28 – 5,29 meetrit, siis vastavalt kartograafiastandardile esitatakse sügavusandmed kümne sentimeetrise täpsusega ümardades neid n.ö. ülespoole. Tööd tehti vedurlaevaga „Kake“, millele oli paigaldatud 6 meetri laiune ja pea 7 tonni kaalunud traal. Lisaks eemaldati tuukritööde käigus kanalist ka suuremaid kive, mis traalimisega kanali põhjast välja tulid. Seejärel siluti kanali põhi veelkord traaliga üle.
Tööde maksumus oli 42 000 eurot. Selle kulu kannab riik meretranspordiks ettenähtud vahendite arvelt.


title: Lääne Elu laupäeval, 15. oktoobril

maintext:
Lääne Elu laupäeval, 15. oktoobril
Kaie Ilves
Lihula rahvas ootab ühendvallalt laiemaid riiulivahesid, kutsekooli ja ujulat
Lihula valla ühinemiskoosolekuil osalenute sõnul pole vahet, kas Lihula kuulub edaspidi Lääne või Pärnu maakonda – maakond on ainult nimi.
Tänavune täiskasvanud õppija on Anu Tamme
Tänavune Läänemaa aasta õppija on Anu Tamme, koolitaja Kersti Raak ja koolitussõbralikem organisatsioon Haapsalu käsitööselts.


maintext:
Uuring: hädaolukordadeks on kõige paremini valmistunud Läänemaa inimesed
Läänemaa elanikud on hädaolukordadeks hästi valmistunud.
Hädaolukordadeks on paremini valmis oma majas elavad leibkonnad, hädaolukordadeks enam on valmistunud Läänemaa elanikud, selgub päästeameti tellitud uuringust.
Võimalikeks hädaolukordadeks on paremini valmistunud oma majas elavad leibkonnad, varustatus hädaolukordadeks on teistest halvem suurte kortermajade elanikel, selgub päästeameti tellitud uuringust. Kuna suured kortermajad on koondunud suurlinnadesse, teeb see haavatamaks Tallinna ning Narva, Kohtla-Järve ja Jõhvi, vahendab uudisteagentuur BNS uuringut.
Oma majas elavatel leibkondadel on keskmisest sagedamini olemas vooluvõrgu toitest sõltumatu raadio, võimalus varuda suuremas koguses vett, külmikust sõltumatud toiduvarud ning alternatiivsed toimiduvalmistamise ja kütmise võimalused. Suurte kortermajade elanikel ei ole alternatiivseid toidutegemise, kütmise või veevarumise võimalusi. Ka on ende seas ka vähem leibkondi, kes on ise soetanud erinevaid varusid, nagu näiteks tikud, taskulamp, külmikut mittevajav toit ja nii edasi.
Uuringust selgub, et suurem ohutunne ilmastikust tingitud hädaolukordadeks ja elutähtsa teenuse katkemiseks enam kui 48 tunniks on Lääne piirkonnas. Ka on teiste Eesti piirkondadega võrreldes Lääne-Eestis rohkem hädaolukordadeks valmistunud inimesi.
Virumaal on suurem ohutunne metsa- või maastikutulekahju puhkemise ning kemikaale tootvas ettevõttes toimuva õnnetuse suhtes. Samuti on Virumaa elanikud teiste Eesti piirkondade elanikega võrreldes paremini teadlikud kõigest evakueerimisega seonduvast ning paremini kui mujal tuntakse seal kemikaaliohust teatavat häiresignaali.
Tallinna ja teiste suuremate linnade elanike seas on suurem ohutunne ühiskondlikus hoones toimuva tulekahju, plahvatuse või varingu toimimuse suhtes. Uuringu viis läbi TNS Emor päästeameti tellimusel.
Uuringufirma küsitles käesoleva aasta aprillis kokku 1191 Eesti elanikku vanuses 18-74 eluaastat.
BNS


maintext:
Riik arvestab õpilase edasijõudmisel edaspidi ka gümnaasiumi panust
BNS
Alates käesolevast aastast kuulub gümnaasiumi panus õpilaste edasijõudmises gümnaasiumite tegevusnäitajate nimekirja.
Tegemist on näitajaga, mis iseloomustab õppetöö tõhusust ning seda hinnatakse matemaatikas, eesti keeles ja eesti keeles teise keelena. Sarnaselt riigieksami tulemustega leitakse gümnaasiumi panus igal õppeaastal lõpetanud lennu kohta, korraga esitatakse koolidele viimase kolme aasta tulemused.
Gümnaasiumi panuse hindamine on informatiivsem, sest pelgalt riigieksamipunktid kirjeldavad tihti pigem õpilaste omadusi, kui koolide suutlikkust neid õpetada. Panus õpilase edasijõudmisesse ei pruugi kõige suurem olla koolil, kus on kõrgeimad eksamitulemused, vaid koolil, kus aidati õpilase arengule aines kõige rohkem kaasa.
Gümnaasiumi panuse hindamiseks arvestatakse õppimise lõpptulemustest (gümnaasiumi riigieksami punktid) analüütiliselt maha õpilase panus tema lähtetaseme ehk põhikooli eksamitulemuste alusel. Selleks arvutatakse kooli õppima asunud õpilaste põhikooli lõpueksamite tulemuste alusel neilt gümnaasiumi lõpuks oodatav tulemuste tase ehk prognoos.
Lisaks võetakse arvesse ka täiendavaid tegureid nii õpilase kui kooli ja piirkonna tasemel. Õpilase tasemel vaadatakse tema sugu ja vanust, kooli ja piirkonna tasemel aga kooli suurust, õppekeelt, kooli võimalust õpilasi valida ja kohaliku omavalitsuse arengu indeksit.
Kooli panuse hindamiseks tuuakse välja, kui palju erineb riigieksami tegelik tulemus riigieksami tulemuste ootuspärasest tasemest. Kui kool vastab leitud ootusele, on tulemus null ehk lisandväärtus on keskmine. Kui õpilased on oodatavast edukamalt lõpetanud, siis on kooli lisandväärtus kõrge ja ootusest maha jäämisel on kooli lisandväärtus madal.
Gümnaasiumi panuse näitaja osutab, kui tõhus on õppetöö aines olnud võrreldes kõigi teiste gümnaasiumitega. Koolide jaoks on tegemist tagasisidega, mis võimaldab eksamitulemustega võrreldes asjakohasemalt jälgida enda toimetulekut õppe läbiviimisel. Riiklikul tasemel on tegemist täiendava koolivõrgu seirevahendiga, mis laseb märgata erandlikke koole: nii riskikoole, kes on selgelt hädas oma õpilaste arengu toetamise, kui ka väga tõhusa õppega asutusi, kelle tööst võiks olla teistel õppida. Oluline on tähelepanu pöörata, et samas, kui panuse hindamine aitab märgata ebatavalisi koole, vajab nende panuse eripära sisu alati täiendavat selgitamist koha peal. Riiklikul tasemel näitaks õppetöö kvaliteedi paranemist, kui gümnaasiumite panuste vahelised erinevused aja jooksul väheneksid koos üldise eksamitulemuste kasvuga. Võtmeküsimusteks on siin töö madala panusega koolides ja nende toetamisel.
Gümnaasiumi õppetöö tulemuslikkuse iseloomustamisel on vaja vaadata panust ja eksamitulemusi koos. Näiteks keskpäraste eksamitulemustega kool, millel on kõrge lisandväärtus, teeb head tööd suhteliselt nõrgema lähtetasemega õpilaste arengu toetamisel.
Kõik gümnaasiumid saavad tagasiside oma kolme viimase aasta panuse kohta õpilaste edasijõudmises. Novembris plaanib SA Innove viia läbi maakondlikud infopäevad, kus räägitakse uutest hariduse tegevusnäitajast, aidatakse gümnaasiumi panuse raporteid tõlgendada ja vastatakse tekkinud küsimustele.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Haapsalu raudteeplaneeringule esitati kolm vastuväidet
Toimetas Lemmi Kann
Raudteeplaneeringu arutelu Taeblas. Foto: Urmas Lauri
Riisipere-Haapsalu-Rohuküla raudteetrassi koridori asukoha määramise teemaplaneeringule esitatud kolm vastuväidet jäeti arvesse võtmata.
Avaliku väljapaneku ajal esitati maavanemale kokku kaheksa kirjalikku avaldust. Lisaks küsimustele ja parandusettepanekutele sisaldasid kolm kirja ka vastuväidet ehk planeeringulahendusega mittenõustuvat seisukohta, teatas Lääne maavalitsus.
"Vastuväited puudutasid Lääne-Nigula valda jäävaid võimalikke õgvendusi A4 Allikmaa külas ja A1 Kadarpiku külas. KSH käigus ei tuvastatud õgvenduste rajamisega kaasnevat olulist negatiivset mõju elu- ja looduskeskkonnale, mistõttu puudus alus teemaplaneeringu tasemel õgvendusest loobuda. Samuti võimaldab trassikoridor õgvendusi rajada ka väiksemas mahus või ehitada raudtee olemasolevale tammile," selgitas Lääne maavalitsuse planeeringute projektijuht Liis Moor ja lisas, et täpne raudtee asukoht selgub ehitusprojekti käigus.
Planeeringut täiendati
Avalikustamise tulemusel täpsustati planeeritavat trassikoridori Palivere peatuskoha osas.
Haapsalu linnas on platvorm kavandatud teedevahelisena – peatee ja jaamatee vahele. Varasemalt oli jaamatee kavandatud peateest ajaloolise jaamahoone poole. Selleks, et jaamateed oleks võimalik rajada ka peateest ida poole (jaamahoonest kaugemale) on trassikoridori nüüd laiendatud umbes 8 meetri võrra.
Võimaliku parkla asukohana lisati planeeringusse Raudtee tänava piirkond. Täpsustus ei too kaasa eraomanike maade võõrandamist, samuti puudub ülenormatiivse müra ja vibratsiooni oht. Täpne peatuskoha lahendus selgub samuti ehitusprojekti käigus.
Planeeringusse lisati nõue, et tiheasustusaladel ja elamute lähedal tuleb kõrghaljastust raiuda minimaalsel võimalikul määral ning suure koormusega kergliiklejate ületuskohtadel tuleb kaaluda kahetasandilise ületuskoha vajadust.
KSH aruannet täiendati veekaitseliste meetmete osas ja lisati peatükk kontaktvõrgust tekkiva elektromagnetvälja kohta.
Maavalitsus esitab täiendatud KSH aruande Keskkonnaametile ning teemaplaneeringu rahandusministeeriumile järelevalve teostamiseks. "Kuna arutelude käigus vastuväiteid esitanud isikutega kokkuleppele ei jõutud, on rahandusministeeriumi ülesandeks nende isikute ärakuulamine ning vastuväidete kohta seisukoha andmine," selgitas Moor.
Avalike arutelude protokollid ja Palivere peatuskoha täpsustatud joonis on kättesaadav Lääne maavalitsuse kodulehelt siin.


maintext:
Pärnu linn koos viie vallaga ühineb Pärnu omavalitsuseks
Toimetanud Urmas Lauri
Pärnu linna ja tänaseks viie valla (Are, Audru, Paikuse, Sauga ja Tõstamaa) ühinemisel sünnib uus omavalitsus Pärnu ehk linn koos osavaldadega, kirjutab Maaleht.
Septembris toimunud avalikel aruteludel maapiirkondades oli kõige enim inimesi erutavaks teemaks just uue omavalitsuse nimeküsimus. Rahva emotsionaalseks sooviks maapiirkondades oli nimetada uus omavalitsus vallaks, mis siiski laiemat perspektiivi vaadates ei olnud kõigile osapooltele vastuvõetav. Seetõttu uurides seadusi ning konsulteerides juristidega jõudis juhtivkomisjon üksmeelselt arvamusele, et Pärnu linna kui omavalitsusüksust kutsutakse edaspidi Pärnu omavalitsuseks ja Pärnu linna kui asustusüksust käsitletakse vaid selles tähenduses. See loob võimaluse, et uus Pärnu omavalitsus koosneb Pärnu linnast ja osavaldadest.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (KOKS) ütleb, et – Osavald või linnaosa on valla või linna maa-alal ja koosseisus volikogu kinnitatud osavalla või linnaosa põhimääruse alusel tegutsev üksus, mille eesmärk on kohaliku initsiatiivi ja identiteedi hoidmine, kohaliku omavalitsuse üksuse elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine valla või linna ülesannete täitmisel.


maintext:
Tallinna Sadam: Postimehe anonüümne rahvusvaheline ekspert vassib
Toimetas Lemmi Kann
TS Laevad kinnitab, et Tõllu ja Pireti eest ei makstud Poola laevatehasele peale. Foto: arhiiv.
TS Laevad lükkab ümber Postimehes esitatud väite, nagu oleks Poola laevatehas petnud Tallinna Sadamat kümnete miljonitega.
Postimees kirjutas täna muuhulgas, et Poola tehas, kus TS Laevade tellimusel kahte parvlaevad ehitatakse, ei pea lepingus ületatud aja eest trahvi maksmise pärast muretsema, kuna TS Laevad maksis tehasele nii palju peale, et Poola tehasel on aega kuni kümme kuud, enne kui peale makstud paarkümmend miljonit eurot nulli tiksub.
TS Laevade avaldus täismahus:
TS Laevad seab kahtluse alla Postimehe anonüümse rahvusvahelise merenduseksperdi väited. Tallinna Sadamal on pangagarantiid, mis tähendab, et meie makstud rahad laevatehasele on kaitstud. Ei ole vahet, kas oleme juba maksnud 16 miljonit või 30 miljonit ja halvimal juhul, kui peakski juhtuma nii, et leping jääb täitmata Remontowa poolelt, siis Tallinna Sadam saab oma raha täismahus pangalt tagasi.
Igal juhul on Remontowa huvitatud laeva valmisehitamisest, vastasel juhul tähendaks see ettevõttele keerulist finants- ja majanduslikku olukorda.
Ja kui Postimehe väidetud laeva hind on tunduvalt üle turuhinna, siis tekitab küsimust, kuidas laevatehas leiab sellele kiirelt uue ostja.
Laevatehasega kokkulepitud trahvihind on üle turu keskmise ja on pannud laevatehase pingutama. Tallinna Sadama käsutuses olevate dokumentide põhjal valiti 2013.aastal odavaimad pakkumised, mida erinevad laevatehased tol hetkel pakkusid. Lääne-Euroopa laevaehitajatelt saadud hinnapakkumised olid sealjuures suurusjärgus 36 miljonit.
Eesti majanduse lähiajaloos on jooksnud avalikest kanalitest läbi liinile sobivate neli-viis aastat vanade laevade hinnad 26-27 miljonit eurot. Samas on tänasel juhatusel raske hinnata eelmise juhatuse hinnaläbirääkimisi ja tehtud valikuid.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Eesti epeenaiskond võitis Tallinna Mõõga
Kaire Reiljan
Katrina Lehis oli võiduka Eesti naiskonna liige Tallinna Mõõgal. Foto Arvo Tarmula
Vehklemisturniiril Tallinna Mõõk täna peetud naiskonnavõistlusel saavutas värskelt uue koosseisu saanud eesti naiskond, kuhu kuulusid Kristina Kuusk, Katrina Lehis, Irina Embrich ja Erika Kirpu esikoha.
Finaalis läksid eestlannad kokku Prantsusmaa koondisega, keda võideti 24:21. Finaalis vehklesid Kuusk, Lehis ja Embrich.
Avamatšis oli Eesti vastaseks Poola ja rajale läksid Kirpu, Lehis ja Embrich. Eestlannad võitsid Poolat 41:35.
Veerandfinaalis oli samas koosseisus vehelnud Eesti koondise vastaseks Ungari, keda võideti 21:18.
Poolfinaalis alistasid eestlannad kindlalt Ukraina, lõppseisuks jäi 30:18.


authors:
Lääne Elu
Enn Leinuste
Invaru Abivahendikeskuse Juht

maintext:
Läänemaa abivajajad hindavad professionaalset nõu
Enn Leinuste, Invaru abivahendikeskuse juht
Ootamatu trauma või aastate lisandumisega nõrgenenud tervis paneb paljud abivajajad silmitsi uute küsimustega. Kuna internetist leitavate või tuttavalt saadud nõuannetega ei maksa tervise küsimustes mängida ja ajakirjandusest on vajaliku info leidmine juhuslik, siis panustab üha enam Läänemaa abivajajaid neis küsimustes professionaalsele teenindusele.
Haapsalus abivahendite üürimise ja müügiga tegeleva abivahendikeskuse Invaru juht Enn Leinuste toob välja, et foorumite nõuannete ja meedias leviva info mõju abivajajatele on selgelt tunda – küsimused on muutunud aastatega üha spetsiifilisemaks ning ollakse paremini kursis viimase aasta muudatustega. “Näiteks üha enam abivajajaid teab, et ei pea abivahendeid lühiajalise kasutamise puhul välja ostma, vaid saab neid ka üürida – nii on see mugavam ja soodsam,” selgitas Leinuste.
Justnimelt abivahendite üürimine on läänemaalaste seas viimase kolme aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud. Nii näiteks on ainuüksi Läänemaa abivajajate kasutuses üle 150 erineva abivahendi – alates ratastoolidest kuni põetusvoodite ja imikukaaludeni. “Enamasti on üürijateks eakad, aga on ka tööealisi ja lapsi, kelle jaoks on abivahendite kasutamine üürimise abil mugav lahendus,” tõi Leinuste välja ja lisas, et kuigi ratastoole ja käimisraame on Invarul lausa mitmeid tuhandeid, tuleb Invarul ka Haapsalu esinduse väljaüüritavate abivahendite hulka igal kuul suurendada.
“Sageli juhtub, et inimene pöördub meie poole ühe kindla abivahendi üürimiseks. Nõustamise ja proovimise käigus aga selgub, et tegelikult sobib talle paremini isegi mõni muu vahend või on vaja lausa mitut erinevat abivahendit,“ rääkis Leinuste ja lisas, et kohapealse nõustamise käigus arutatakse abivajajaga küsimusi, mille peale polegi ehk varasemalt mõeldud. “Näiteks käime mõttes läbi inimese igapäevased tegevused ja kui nendega toimetulekul on probleeme – olgu selleks siis raskused pesemise või tualeti kasutamisega – siis püüame leida sobivad abivahendid,” selgitas Leinuste. “Samuti tuletame alati meelde, et abivajajal oleks vahendi soetamisel kaasas ka kogu vajalik dokumentatsioon – soodustuse saamiseks vajalik isikliku abivahendi kaart, arstitõend ja teised vajalikud dokumendid.”
Abivahendite üürimise võimalust rõhutab Leinuste eriti nende abivajajate puhul, kes ei saa tervisliku seisundi tõttu ise omale sobivat vahendit valima tulla. “Tihti kardetakse, et kui vahend ei sobi, on raha asjatult raisatud ja tuleb osta uus. Tegelikult ongi aga üürimine siin abiks, sest vajadusel saab sobimatu vahendi lihtsalt parema vastu välja vahetada ega pea selleks täiendavaid kulutusi tegema,” rääkis Leinuste. Abivajajate poolt on kõrgelt hinnatud ka asjaolu, et iga üüritav vahend läbib enne väljaüürimist Invaru hooldus-ja puhastustöökojas tehnilise ülevaatuse ja põhjaliku puhastuse-desinfitseerimise. Isegi kui vahendiga peaks kasutamise käigus midagi juhtuma, on tehniline abi ja vahendi varuosad üürija jaoks tasuta – nii ei ole vaja üüritava vahendi korrasoleku pärast muret tunda.
Invaru abivahendikeskus on liikumiserivajadustega inimeste abivahenditele spetsialiseerunud valdkonna suurim ekspert Eestis. Üle Eesti kaheksas linnas asuvates teeninduspunktides käib igal kuul enam kui 10 000 abivajajat.
Enn Leinuste, Invaru abivahendikeskuse juht
Fotod: Invaru


maintext:
Koerte ja kasside kiipimine Ridala vallas
Ridala vallavalitsus korraldab koerte ja kasside kiipimist 27. oktoobril ja 24. novembril alljärgnevates kohtades:
• Herjava külas (Looduse bussipeatuses) kell 12–12.30.
• Uuemõisa alevikus (vallamajaesises parklas) kell 12.45–13.45.
• Paralepa alevikus (Nelgi bussipeatuses) kell 14–15.
• Jõõdre külas (poe ees bussipeatuse juures parklas) kell 15.15–15.45.
• Panga külas (poe vastas olevas parklas) kell 16–17.
Kiipimise tasu on 2.95 (tasumine sularahas kohapeal). Info tel 472 4440.
NB! Kohapeal on võimalik kokku leppida ka looma kiipimises kodus.
Ridala vallavalitsus


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Loomakaitsjad koguvad raha Taeblast leitud šarpei elu päästmiseks
Tarmo Õuemaa
Taebla kandis liiklusõnnetuse üle elanud koer vajab annetajate abi. Foto Varjupaikade MTÜ
Laupäeval märkas jalgrattur Taebla lähistel kraavis verist koera. Nüüd on raskelt viga saanud loomale Tallinnas tehtud esimesed operatsioonid ja loomakaitsjad koguvad raha, et katta arstikulu.
„Taebla lähedal inimtühjal teel sõitnud jalgrattur kuulis kraavist nõrka haukumist. Ta leidis kraavist verise koera ja helistas päästjatele, kes kutsusid kohe meid,” rääkis Varjupaikade MTÜ Läänemaa varjupaiga juhataja Kaja Maisalu.
Õnnetuspaigas selgus, et koera all rohu peal oli juba kuivanud ning tumedaks tõmbunud veri ja loom ise väga viletsas seisus. Sõiduteel vedeles siin-seal auto purunenud tükikesi. Kaja Maisalu võttis ette tee Tallinnasse loomade kiirabi kliinikusse, samal ajal otsisid loomasõbrad sotsiaalmeedia kaudu omanikku.
Mõne tunni pärast oli teada, kellele koer kuulub, kuid koera seisukorda see kergemaks ei muutnud, kuna omanik tõstis käed üles, tema rahaline seisukord ei luba koerale mingit abi võimaldada ning eile hommikul ta loobus loomast ametlikult. „Siinkohal palume kividega mitte loopida, sest omanik soovib koerale parimat ja annab endale aru, et varjupaik suudaks võib-olla heade inimeste abiga ravi võimaldada, tema ise aga mitte,” soovitab Varjupaikade MTÜ oma Facebooki-lehel.
Kliinikus tuvastati, et seis neerudega on kriitiline ning koera keha on õhku täis. Puus on paigast ära, kuid seda saab omakorda parandama hakata siis, kui õhk kehast välja läheb ja neerude näitajad paranevad piisavalt, et narkoos teha.
Praegu on koer kliiniku assistendi juurde hoiukodus.
Loomakaitsjad ootavad inimeste annetusi šarpei tõugu koera elu päästmiseks. „Arvete suurus pole veel teada ja kui koer kriisist välja tuleb, lisandub kulusid veelgi. Me hindame kõrgelt iga pisimatki abi, seega iga annetus Varjupaikade MTÜ kontole EE561010220068203017 on enam kui teretulnud ning soovi korral saab helistada Telia tasulisele numbrile 9007000, kõne hind on 5 eurot. Kui otsustate selle koerakese ravi toetada annetusliinile helistades, palun kuulake ära tervitustekst 10 sekundit, vastasel korral annetamist ei toimu,” kirjutab Varjupaikade MTÜ.


maintext:
Jüri Ratas kandideerib Keskerakonna esimehe kohale
Toimetas Lemmi Kann
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ja Riigikogu aseesimees Jüri Ratas teatasid, et korraldasid täna pressikonverentsi Eesti poliitika tuleviku ja Keskerakonna erakorralise kongressi teemal. Jüri Ratas teatas ühtlasi oma kandideerimist Keskerakonna esimehe kohale.
„Kakskümmend viis aastat tagasi Rahvarindest võrsunud Keskerakond on tulnud Eesti poliitikasse, et jääda. Solidaarsus, iga inimese eest seismine ja ühiskonna liitmine on Keskerakonna alusväärtused, mida vajab kogu Eesti,“ lausus Jüri Ratas. „Kandideerin Keskerakonna esimehe kohale, et tuua põhimõttelisi muutusi Eesti poliitikasse. Soovin anda oma panuse Keskerakonna programmi elluviimiseks riigi tasandil ja kohalikes omavalitsustes.“
„Eesti poliitikas on toimunud tõsine murdepunkt. Presidendivalimised näitasid selgelt, et peaministrierakonnal ei õnnestu enam igas küsimuses oma tahtmist läbi suruda. Eesti rahvas ootab ja väärib vajalikke muutusi ka laiemal poliitilisel tasandil. Olen kindel, et Keskerakond suudab Jüri Ratase juhtimisel Eesti poliitikas jõulisemalt kaasa rääkida ning paremini oma valijate huvide eest seista,“ selgitas Kadri Simson.
„Soovime lõpetada jutud erinevatest leeridest ja konkureerivatest meeskondadest. Keskerakonnas ei ole „omasid“ ja „võõraid“ ning kohe kindlasti pole meie erakonnas üleliigseid inimesi. Meie soov ja eesmärk on minna edasi ühtse Keskerakonna koondisega, kuhu on oodatud kõik, kes soovivad panustada erakonna ja Eestimaa tulevikku,“ rõhutasid Kadri Simson ja Jüri Ratas.
Pressikonverentsi on võimalik järele vaadata Jüri Ratase Facebooki lehel.


maintext:
Savisaar kandideerib tagasi parteijuhi kohale
BNS
Edgar Savisaar. Arhiiv
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar kandideerib 5. novembril peetaval erakorralisel kongressil tagasi parteijuhi kohale, teatas erakonna pressiteenistus.
Peale tema on kandidaate viis: Peeter Ernits, Heimar Lenk, Jüri Ratas, Yana Toom ning Marika Tuus-Laul.
28. oktoobri keskööl oli tähtaeg kandidaatide esitamiseks ja kandideerimisnõusoleku andmiseks Keskerakonna erakorralisel kongressil valitavatesse juhtorganitesse.
Keskerakonna juhatusse kandideerimiseks andsid nõusoleku 32 kandidaati: Jaak Aab, Taavi Aas, Enn Eesmaa, Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Olga Ivanova, Maria Jufereva, Raimond Kaljulaid, Kalev Kallo, Jaanus Karilaid, Malle Kobin, Mihhail Korb, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Heimar Lenk, Oliver Liidemann, Värner Lootsmann, Kristjan Mark, Tõnis Mölder, Aadu Must, Anneli Ott, Eevi Paasmäe, Meelis Pai, Mailis Reps, Erki Savisaar, Kadri Simson, Märt Sults, Aleksandr Širokov, Yana Toom, Elmar-Johannes Truu, Marika Tuus-Laul, Eha Võrk.
Keskerakonna aukohtu esimeheks kandideerivad Tiit Kivikas, Kalle Klandorf, Jüri Martin ja Urmas Tamm.
Keskerakonna revisjonikomisjoni on kandideerijaid 15: Enn-Toivo Annuk Andres Jaadla Kalle Jõks Ruth Jürgens Madis Kaasik Ago Kokser Andres Kollist Ülo Kotkas Meelis Kurgpõld Lauri Laats Olev Raju Peeter Saldre Anton Stalnuhhin Aleksandr Zdankevitš Galina Tubin.
Keskerakonna volikogu otsustas 15. oktoobril kokku kutsuda partei erakorralise, 16. kongressi 5. novembril Paides. Kongressile oodatakse 1085 delegaati.
Savisaar kirjutas reede õhtul sotsiaalmeedias, et on uhke Euroopa parlamendi saadiku ja partei aseesimehe Yana Toomi üle, kes nõustus võtma erakonna juhtimise raske töö ka enda peale seni, kuni Savisaar ise on täielikult taastunud.
Savisaar kinnitas samas, et jätkab pärast kongressi poliitikas täpselt nagu enne.
Savisaar kritiseeris Facebooki postituses erakonna siseopositsiooni tegevust, teiste hulgas ka partei juhiks kandideeriva juhatuse liikme Jüri Ratase käitumist. Ratas olevat lubanud esimeheks mitte kandideerida, kuid teeb seda siiski.


maintext:
Kirjanik Kai Aareleid kohtus Haapsalus lugejatega (1)
Kaie Ilves
Kirjanik ja tõlkija Kai Aareleid täna Haapsalus. Arvo Tarmula foto
Täna Haapsalu keskraamatukogus lugejate ja raamatukoguhoidjatega kohtunud tõlkijataustaga kirjanik Kai Aareleid suundus Haapsallu jõudes enne kohtumist esimese asjana vanale kalmistule.
„Tahtsin jalutada, ja Haapsalu vanal surnuaial ei olnud ma käinud,” ütles Aareleid.
Tuli välja, et mõlema – jalutamise ja surnuaedadega – on kirjanikul omamoodi suhe. Surnuaedades jalutades on ta otsinud oma tegelastele nimesid, sest nagu ta ütleb: ega tegelasele nime andmine ole naljaasi ja hauakivide peal on nii imelisi-huvitavaid nimesid, et neid oleks patt tuulde lasta.
„Ja minu vanavanaisa oli hauakivimeister ja ilmalik matja, nii et surnuaiad on mulle loomulikud kohad,” ütles Aareleid.
Mõni imeline nimi jõuab kirjaniku juurde ka läbi saatuse keerdkäikude – näiteks kunagi tema lähikonnas elanud proua Wuderlich, kelle järgi sai nime kirjaniku teise romaani („Linnade põletamine”) üks tegelasi.
Tema 2011. aastal ilmunud debüütromaanis „Vene veri” on aga palju jalutamist, kõndimist.
„Jah, see kõndimine… See on elu avardamise ja kaugelenägelikkuse kool,” märkis Aareleid.
„Vene veri” on kirjaniku enda sõnul fragmentaaium elust lähimineviku Peterburis ja 21. sajandi eesti naise kirjast kolmveerand sajandit tagasi elanud venelannast vaaremale.
„See on raamat mäletamisest ja juurtest,” ütles Aareleid.
Vene veri oli otsekui häbiplekk või jooksev sukasilm, mida pidi varjama, aga raamatus tehakse sellega rahu. Selle romaani ideed hakkas Aareleid endas kandma Venemaal elades otsekui lohutuseks.
„2007. aastal Peterburis eestlane olla oli paha,” meenutas Aareleid.
Aareleid tunnistas, et tõenäoliselt ei saa ükski kirjanik üle ega ümber teatud teemadest ja motiividest, mis teda ikka ja ikka kipuvad saatma.
„Minule on omane pildiline asjade nägemise viis,” ütles Aareleid.
„Vene vere” pealkiri võiks olla ka „Peterburi album” – romaani võiks käsitleda omamoodi pildijadana, nagu võiks „Tartu albumiks” nimetada „Linnade põletamist” – kirjaniku teist romaani 1950.-1960. aastate Tartust.
Aareleid ütles, et sai hiljaaegu sõnumi küsimusega, kas tal oleks mõni tekst nüüdisajast. Küsimusele vastust otsides leidis end eelkõige proosakirjanikuks pidav Aareleid, et polegi sellist teksti – ta jutustab minevikust.
„Püüan haarata aega, kus ma pole kunagi elanud,” ütles Aareleid.
Kirjaniku sõnul on 100-200 aasta tagusest ajast kirjutada turvalisem kui lähiminevikust.
„Kui ma kirjutan 1950. aastatest, olen ma libedal teel, sest inimesed võivad tulla mulle ütlema, et nemad mäletavad teisiti, et see ei olnud tegelikult nii,” ütles Aareleid. Sageli mäletavad inimesed ühte ja sama asja väga erinevalt Mälust kindlamad on fotod. Neidki uuris (ja ka kasutas oma romaanis) Aareleid palju.
Just 1950.-1960. aasatest jutustabki „Linnade ajalugu” – see on aeg, mida kirjanik ise ei saa mäletada, kuid on neid, kes seda mäletavad. Nii oligi kirjanikul väga palju abi toimetaja Anu Saluäärest, kes „ideaalse lugeja ja toimetajana” mäletab kirja pandud aega, ja mitte ainult ei mäleta, vaid mäletab seda raamatu peategelase ealise tüdrukuna. Nii tegigi toimetaja käsikirja pöördele märkmeid selle kohta, kuidas ja mida tema mäletab.
„Ja mida teeb kirjanik, kui tal on lehepöördel memuaarid? Ta kirjutab mõned peatükid juurde,” ütles Aareleid.
Nii-öelda suure ajaloo asemel käsitleb Aareleid väikest ajalugu – argiajalugu, seda, kuidas inimesed ühes või teises ajas elasid. Ka „Linnade põletamine” on väike ajalugu.
„Suurest ma vist kirjutada ei oskakski,” tunnistas Aareleid.
Perekond, kellest „Linnade põletamine” jutustab, on kirjaniku sõnul täiesti tavaline – kedagi pole küüditatud, isa on kaubalao juhataja.
„Heal järjel inimesed, kuid mitte nomenklatuur,” ütles Aareleid. „Kõik asjad olid olemas. MIda ei olnud, oli vanemate kohalolek.” Peategelane on väike üksildane tüdruk Tiina.
Raamatu pealkiri – „Linnade põletamine” on nii mitmekihiline, et tõlkija Aareleid ütles end maganud olevat, kui kirjanik Aareleid selle pani. Eesti keeles on „Linnade põletamine” kaardimäng, mäng, kus pole vaja oskust, vilumust ega osavust. Loeb ainult juhus. Tõlkida on seda võimatu, sest taolist mängu pole igal pool olemaski, nimi aga võib olla ka sootuks teistsugune, nii et tähenduskihid ei säili. Kui „Linnade põletamine” seostub ka pärastsõjaaegse varemeis Tartuga, siis saksa keeles nimetatakse seda kaardimängu „Leben und Tod” (elu ja surm), mis varemeis linnaga enam ei seostu.
„Linnade põletamises” harutatakse kiht-kihilt ja kild-killult lahti aja ja suhete sasipundart.
„Niimoodi töötab vist ka inimese mälu. Me mäletame kild-killult,” ütles Aareleid.
Kirjanik märkis, et ei või iial teada, kui sügavale tegelikkuse sisse ulatuvad väljamõeldise juured. Kord tuli tal Tartust osta omaenese raamat. Ta seisnud järjekorras, raamat käes, ja siis tema selja taga seisnud naisterahvas koputanud sõrmega raamatukaanele ja ütelnud: „Mina olen ka selles raamatus sees!” Kui jahmunud Aareleid oli raamatu ära ostnud, end kogunud ja tahtis naise käest küsida, kuidas too raamatus sees on, oli naine kadunud.
„Võib-olla ei olnudki teda olemas,” arutles Aareleid tagantjärele. „Võib-olla aga tundis ta ennast tõesti raamatus ära.”
Mitmest keelest ilukirjandust tõlkinud Aareleid peab ennast tõlkijasugemetega kirjanikuks, kes ka tõlgitavatest raamatutest üht-teist nopib, mitte otse, vaid kaude. Praegu tõlgib ta hispaania keelest, pidades seda eskapismiks – võimaldab ju tõlkimine reisida kuhu iganes laua tagant lahkumata. Kui Aareleid peaks ennast jagama skaalal luuletaja-prosaist, siis peab ta ennast pigem viimaseks.
„Luule on pigem laiskus,” tunnistas Aareleid. „Proosa on töö – selg ja randmed hakkavad valutama, kondid jäävad kangeks, aga luule lihtsalt juhtub. Ja kui ei juhtu, siis ei juhtu.”
Samas on luule hea eneseusu tõstja. „Linnade põletamist” kirjutas ja kandis Aareleid endas kümmekond aastat. Nii mastaapseid asju järjest ette võtta ei jaksa, ja siis on hea vahepeal luuletusi või novelle kirjutada. Oma luuletusi nimetabki Aareleid pigem valimis kirjutamata novellideks.
Tõlkija ja kirjanik Kai Aareleid
* sünd 1972
* õppinud dramaturgiat Soome teatriakadeemias ja ilukirjanduse tõlkimist-toimetamist Tallinna ülikoolis
* tõlkinud ilukirjandust inglise, hispaania, soome ja portugali keelest
* romaanid „Vene veri” (Varrak 2011) ja „Linnade põletamine” (Varrak 2016)
* luulekogud „Naised teel” ja „Vihm ja vein” (Eesti keele Sihtasutus 2015)
* avaldanud ka novelle


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Urmas Sukles: Haapsalu ja Ridala ühinemine ei paku vist inimestele pinget (2)
Lemmi Kann
Haapsalu linnapea Urmas Sukles oli sunnitud nentima, et Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemine suurt publikut kohale ei too. Foto: Arvo Tarmula
Täna õhtul kell viis algas Haapsalu kultuurikeskuses Haapsalu linna ja Ridala valla esimene avalik ühinemiskoosolek. Lisaks Haapsalu linnavalitsuse ja Ridala vallavalitsuse ametnikele oli kohal ka kolm huvilist linnas ja vallast.
Haapsalu linnapea Urmas Sukles nentis, et oli ette arvata, et rahvast eriti palju kohale ei tule. „Inimesed pole vist veel aru saanud, et Haapsalu linn ja Ridala vald ühinevad, või siis ei paku see neile tegelikult pinget,“ märkis Sukles väikse talle omase huumoriga. „Ja ausõna – linnavalitsuse inimesed tulid siia täiesti vabatahtlikult!“
Sukles andis kiirülevaate ühinemisprotsessi käigust ja muuhulgas sellest, mis saab kahes omavalitsuses kehtivatest toetustest – ühtlustatakse suurema summa suunas. „See on kokku lepitud ja vahendid olemas.“
Sukles nentis, et kindlasti tekib aga probleem bussiühendusega. „Praegu saavad tasuta sõita Haapsalu pensionärid ja Ridala lapsed. Uuel volikogul tuleb pead murda, kuidas see tulevikus korraldada.“
Olulisematest ühinemislepingu punktidest leidis mainimist veel uue omavalitsuse staap – see hakkab olema Haapsalu linnavalitsuse hoones.
Ühinemisega kaasneb 1,6 miljonit eurot ühinemistoetust. On kokku lepitud 300 000 eurot sellest läheb ühinemiskuludeks, maapiirkonnad Ridala vallas saavad 500 000 eurot, mida kasutatakse peamiselt seltsimajade korda tegemiseks, valgustuse uuendamiseks ja kergliiklusteede jaoks. Oma osa kavatseb Haapsalu linn hoida omaosaluse tarbeks selleks puhuks, kui õnnestub riigilt saada finantseering põhikooli tarbeks. „Ja ma kahtlustan, et me saame selle finantseeringu,“ märkis Sukles.
Ettekande lõppu jättis linnapea punkti, mis on seni kujunenud kõige suuremaks, kui mitte öelda et ainukeseks tüliõunaks – tulevase ühendomavalitsuse nimi. Sukles kordas kõiki juba varem esitatud argumente. „Meil on praegu käes poti äss ja vahetada see poti kümne vastu ei ole just väga õige tegu,“ ütles ta teema lõpetuseks.
Ühtegi vastuväidet ei kostunud.
Ridala vallavanem Helen Koppa ütles, et kauaaegse vallavalitsuse ametnikuna teab ta kõiki linna ja valla ühiseid rõõme ja muresid. Ta nentis, et on isegi ühe jalaga maainimene ja teisega linnainimene, mistõttu adub eriti teravalt, miks Haapsalu ja Ridala ühinema peavad. „Terves Eesti vabariigis pole vist teist kaht omavalitsust, mis omavaheli nii tihedalt seotud oleks,“ ütles Koppa.
Ta märkis, et inimeste elu läheb ühinemise läbi palju lihtsamaks. Näiteks ei ole lapsevanematel vaja enam töökoha ja lasteaia-kooli- huvikoolide vahel žongleerida ning sissekirjutustega skeemitada.
Küll aga tuleks tema sõnul inimestele selgitada tulevase ühendomavalitsuse nimega seonduvat ja kui vaja, siis näitlikult selles osas, kuidas hakkab välja nägema näiteks talu aadress, kui see kirja panna.
Küsimusi esitati vaid paar.
Üks neist oli täpsustav küsimus Koppale Ridala valla kergliiklusteede kohta ja teine Suklesele Haapsalu linna kõnniteede kohta. „Jõudumööda ikka teeme. Algus on tehtud – me oleme sel aastal umbes 100 000 kõnniteedesse pannud,“ ütles Sukles.
Kuna rohkem küsimusi publikust ei tulnud, tänas Sukles kohale tulnuid ja kuulutas kohtumise lõppenuks.


maintext:
Keskerakonna volikogu esimeheks sai Kersti Sarapuu
BNS
Laupäeval toimunud Keskerakonna volikogu korralisel esimehe valimisel valiti uueks volikogu esimeheks riigikogu liige Kersti Sarapuu.
Sarapuu kogus 106 häält, tema vastaskandidaat Peeter Ernits kogus 51 häält. Kehtetuid sedeleid oli kolm.
Sarapuud soovis volikogu esimehena näha Kadri Simsoni tiib, samas kui Edgar Savisaare tiib soovis esimehena näha Peeter Ernitsat ja tema asetäitjana Marika Tuus-Laulu.


maintext:
Tööinspektsioon: kuidas muuta töökeskkonda eakatele töötajatele sobivaks
Mari-Liis Ivask, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant
Lugeja küsib: Meie ettevõttes on palju vanemaealisi tootmistöötajaid, kes kurdavad lihaspingete, väsimuse ja valu üle. Kuidas me saaksime nende töötajate olukorda paremaks muuta?
Vastab Mari-Liis Ivask, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tööandja peab kujundama töökoha ja töö konkreetsele töötajale sobivaks, arvestades töötaja vajadustega. Vanemaealiste töötajate puhul kiputakse arvama, et nende oskused ja võimekused on langenud. Tõsi, eaga kaasnevad teatud muutused, kuid samas on vanemaealised oma oskuste, kogemuste ja tahte poolest väga vajalikud töötajad.
Vananedes väheneb inimese aeroobne võimekus, liigesliikuvus ja lihasjõud ning -vastupidavus. See tähendab, et tööandjal tuleks läbi mõelda, kuidas tööd muuta nii, et see ei oleks töötaja kehale liiga koormav. Hea oleks, kui töötaja saaks ise valida oma töötempot, töös oleks sagedasi lühikesi pause taastumiseks ning üldiselt piisavalt vaba aega taastumiseks. Võimalikult palju peaks vältima sundasendeid ja ühesuguseid korduvaid liigutusi. Töökoht võiks soodustada liikumist, mida saab teha näiteks tööülesannete vaheldamise abil. Selliselt saab vähendada ka sundasendite ja sundliigutustega seotud probleeme.
Samuti tasub mõelda, kas töövahendid on konkreetse tööülesande ja kasutaja jaoks sobivad (hea haardega, vajadusel reguleeritavad). Olenevalt töölõigust võivad abiks olla ka tehnilised abivahendid. Näiteks raskusi saab teisaldada erinevate vahendite abil, et vähendada füüsilist koormust. Tähtis roll on ka töötajate juhendamisel ja väljaõppel, et kasutataks õigeid töövõtteid, mis ei tekitaks töötajate kehale liigset koormust.
Kui töötajad kaebavad lihaspingete, väsimuse ja valu üle, siis tuleb tööandjal sellele kindlasti reageerida ja töökoht ning töökorraldus üle vaadata. Seejuures soovitame pidada nõu töötajate endiga, et aru saada, mis tegevused ja tingimused neile täpsemalt probleeme põhjustavad. Heaks abiks tööandjale on töötervishoiuarsti tagasiside tervisekontrollidele. Arst teeb ettepanekuid töökeskkonna muutmiseks, et vältida terviseprobleemide teket.


maintext:
Reformierakonna juhatus hakkab järgmisel nädalal Kallast kuulama
BNS
Siim Kallas. Foto. Arvo Tarmula
Reformierakonna auesimehel Siim Kallasel avaneb järgmise nädala kolmapäeval peetaval erakonna juhatuse istungil võimalus selgitada enda väljaütlemisi meedias ja enda edasisi plaane.
Reformierakonna juhatuse koosolek on kolmapäeval, 26. otoobril kell 11 erakonna peakontoris Tõnismägi 9 ja oleme koosolekul palunud osaleda ka Siim Kallasel, teatas partei pressiesindaja teisipäeval BNS-ile. Päevakorras on võimalus küsida Kallaselt tema Äripäeva artiklis öeldud väidete ja tema edasiste plaanide kohta.
Kallas kritiseeris meedias partei tegevust presidendivalimiste ajal ja andis mõista, et võib hakata looma uut erakonda. Kallase väljaütlemised viisid tema ja partei peasekretäri Reimo Nebokati teravas toonis kirjade vahetamiseni meedia vahendusel.


authors:
Lääne Elu
Arvo Tarmula

title: Video: noored pesid Haapsalus seinu

maintext:
Video: noored pesid Haapsalus seinu
Arvo Tarmula
Seinte puhastamine. Foto. Arvo Tarmula
Tänavakultuurifestivali JJ-Street Baltic Sessioni nädal algas täna seintepuhastusaktsiooniga, mille käigus puhastas ligi 40 noort täna pärastlõunal Haapsalu algkooli ja põhikooli soditud seinu.
Street Art Jami raames läbi viidud soditud seinte pesemise aktsioon on ürituse korraldajate sõnul selleks, et rõhutada erinevust illegaalse sodimise ja professionaalse tänavakunsti vahel ning näidata, et noored hoolivad ümbritsevast keskkonnast.
17.-23. oktoobrini toimuv tänavakultuurifestival Baltic Session toetab nii urban-kultuuri kui ka meelelahutusmaastikku Eestis ja laiemaltki.
Video: Arvo Tarmula
Galeriid saab vaadata siit: "Noored pesid Haapsalus seinu"


maintext:
Tagalahele on kogunenud vähemalt kümme tuhat lindu (1)
Tarmo Õuemaa
Foto Arvo Tarmula
Madal veeseis on meelitanud Haapsalu Tagalahele ebatavaliselt palju merelinde, kellel on praegu lihtne merepõhjast toitu kätte saada.
„Praegu on paljudel lindudel läbirände kõrgperiood ja tavalisest madalam veeseis on neid tõesti Tagalahele päris palju kokku toonud,” ütles linnuvaatleja Tarvo Valker.
Valkeri sõnul on Tagalahel praegu vähemalt kümme tuhat lindu. „Kõige arvukamalt on viuparte. Laukusid on üle tuhande, rääksparte tuhatkond. Ebatavaliselt palju on väikeluiki, umbes 600,” ütles Tarvo Valker.
„Luiged ja ujupardid saavad praegu Tagalahel põhja küünitades toidu hästi kätte,” selgitas ta.


title: Kaitseliitlased pidasid aastapäeva

maintext:
Kaitseliitlased pidasid aastapäeva
Kaire Reiljan
Reede õhtul tähistas Kaitseliidu Lääne malev Haapsalu kultuurikeskuses oma 99. ja naiskodukaitse Lääne ringkond 88. aastapäeva.
Pidulikul koosviibimisel, kus viibis ka Kaitseliidu ülem Meelis Kiili, anti üle liidu teenetemedalid ning Lääne maleva ja naiskodukaitse teenetemärke ja tänukirju.
Kaitseliidu lääne maleva pealiku Rasmus Lippuri sõnul on vabatahtlikud liidu suurim vara. Lääne maleval on koos naiskodukaitsjatega 1670 liiget. „Kasvame vaikselt, aga pidevalt,” ütles Lippur.
Malevapealik lisas, et oluline on, et liikmed oleksid ka aktiivsed, ja tänas peresid, kes lubavad pereliikmetel sageli nädalavahetustel Kaitseliidu tegevuses osaleda.
Aastapäevakõnes ütles Lippur, et maleva väljaõppe tase on läinud paremaks. Sellest annab tema sõnul tunnistust head õpet läbi viia tahtvate ja oskavate instruktorite arvu kasv. Malevapealik lisas, et väljaõppe paranemisest andis tunnistust ka ülemöödunud nädalal kaitseväe keskpolügonil toimunud lahinglaskmise tulemused.
Järgmise aasta peamise ülesandena väljaõppes näeb malevapealik seda, et harjutada üksikvõitlejaid üksusena tegutsema. Detsembri alguses ootab Kaitseliidu Lääne malevat suurim õppus Orkaan, mis tänavu toimub Lõuna-Läänemaal.
Lippur ütles, et detsembris on kavas taaselustada ka kaitseliidu talvepäev Kiltsi lennuväljal.
Kaitseliidu teenetemärkide ja tänukirjade saajad:
Kaitseliidu teenetemedali I klass
Jaas Vokk
Kaitseliidu teenetemedali lll klass
David Lukas
Mihkel Leivalt
Eda Tamme
Andres Antsi
Kaitseliidu eriteenetemedal
Petri Kalevi Turtiainen
Anti Jussi Räihä
Lääne maleva teenetemärk
Liina Jutt
Reimo Sepp
Raine Heikkilä
Ken Poola
Marek Rätsep
Meeme Riismaa
Martin Kalda
Margo Schmidt
Jüri Jõemaa
Vahur Pedak
Reigo Rogovski
Malevapealiku tänukiri
Olavi Tutt
Aare Aru
Margus Tänna
Kalle Karm
Arvo Riisalu
Marko Ritso
Härry Bulak
Marko Kanter
Meelis Malk
Fotod erakogu


description: Mereakadeemia endises hoones Lasnamäel Mustakivi teel puhkes reede pärastlõunal tulekahju.

title: Fotod ja video: Mereakadeemia vana maja põleb

maintext: Mereakadeemia kolis Mustakivi teelt paari aasta eest Koplisse ning pärast seda on hoone seisnud tühjalt. Põhja päästekeskuse pressiesindaja Indrek Hirsi sõnul on põleng hoone ülemistel korrustel ning hoones võib olla mitu tulekollet.


description: Harjumaal Sauel Tallinna ringteel juhtus täna päeval kella 15.30 paiku liiklusõnnetus, kus põrkasid kokku sõiduauto Mercedes-Benz ja mootorratas Honda.

title: Fotod ja video: avariis viga saanud mootorrattur toimetati haiglasse

maintext:
Esialgseil andmeil alustas Mercedese juht bussipeatusest väljasõitu ja mööda Tallinna ringteed liikunud mootorrattur püüdis sõiduautost paremalt mööduda. Samal hetkel hakkas autojuht mööda peateed liikunud mootorratturile teed andma ja kaldus sõidukiga paremale tee äärde. Mootorrattur ei jõudnud enam sellisele manöövrile reageerida ja sõitis Mercedesele tagant sisse.
Kokkupõrke tagajärjel vigastada saanud mootorrattur toimetati haiglasse.


description: Sotsiaalvõrgustikus Facebook levib video kolmapäeval Pirita-Kosel põlema pandud sõiduautost Audi A6, süüdlase tabamiseni viiva info eest pakutakse 5000 eurot.

title: Video: Pirita-Kosel auto süüdanud huligaani tabamiseks on välja pandud suur vaevatasu

maintext:
Postimees avaldab Facebooki kasutaja Audi Põleng avaldatud postituse:
Tere, kõik Eestimaa inimesed!
Ei oleks uskunud, et aastal 2016 peame pöörduma teie poole sellise murega, mis võiks jääda 90ndatesse.
Nimelt käis üks kuri inimene kas omal algatusel või siis tellimise peale 19.10.2016 kell 3.00 Pirita-Kosel ja süütas põlema Audi A6 sõiduki otse tänavavalgustuse all ja kaamera vaateväljas. Videolt on näha, et tegemist ei ole just professionaaliga sellel alal ja veel selgemalt paistab, et süütaja pidi ise samuti põletada saama.
Seega on meil palve, et kui keegi teab sellest teemast midagi, omab infot, miks selline tegu toime pandi, teab kedagi, kellel on viimasel ajal näos või kätel tekkinud põletuse tunnused, või tunneb ära inimese allpool olevas videos, siis teo sooritaja või tellija tabamiseni viiva info eest paneme välja tasu 5000 eurot sularahas.
Igasugune abi jääb diskreetseks ja konfidentsiaalseks.
Anname süütajale endale ka võimaluse: kui sellel teol oli tellija, siis tule ja räägi suu puhtaks. Päästad ennast sellega kõvasti ja saad samamoodi raha ning keegi sind ei puutu.
Arusaadavatel põhjustel ei soovi me avaldada nii sõiduki omaniku nime kui ka juhtumi täpset aadressi.
Seega, kes teab, see jätab selle oma teada, ja kes ei tea, see ei hakka palun spekuleerima asukoha ja nime ümber.
Sõbrad, sõprade sõbrad ja kõik inimesed, kelleni see postitus jõuab: jagage seda ja paluge ka kõigil teistel jagada, et see jõuaks võimalikult paljude inimesteni.
Me kõik tahame elada rahulikus ja turvalises Eestis, kus ei käida öösel kanistri ja tikkudega ringi, halvad mõtted peas.
See on üks võimalus sellele kaasa aidata.
Aidake leida see pätt.
audipoleng@gmail.com
56139205


description: Politsei otsib 1969. aastal sündinud Villut, kes hoidub kõrvale talle liikluskuriteo eest määratud vanglakaristusest ning tema suhtes käivast kriminaalmenetlusest varavastases kuriteos.

title: Politsei otsib karistuse kandmisest hoiduvat Trepi-Villut

maintext:
Politseinikud on kontrollinud mehe elukohta ning suhelnud tema lähedastega, kuid Villu asukoht on endiselt teadmata.
Politsei palub kõigil, kes on fotol kujutatud meest näinud või kellel on infot tema asukoha kohta, anda sellest teada Põhja prefektuuri kriminaalbüroo telefoninumbril 508 6986, infotelefonil 612 3000 või hädaabinumbril 112. Vihje võib edastada ka e-posti teel pohja.varavihje@list.politsei.ee.
Villu sai kuulsaks 2014. aastal, kui ta liikluspolitsei eest põgenedes sõitis autoga Komandandi teelt mööda Mayeri treppi alla Vabaduse väljakule, lohistades kaasa teda peatada üritanud liikluspolitseinikku.
Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava sõnul on tema praegune kandmata karistus saadud sõiduki joobeseisundis juhtimise eest.


description: Viru tänava rekonstrueerimistööd on lõpetatud ja esmaspäeva keskpäeval toimub jalakäijate alaks muudetud tänava pidulik avamine.

title: Viru tänava remont sai lõpuks valmis

maintext:
Tallinna linn alustas eelmise aasta septembrikuu lõpus laiaulatuslikku sõidutee ja kõnniteede rekonstrueerimise projekti vanalinnas, millega jätkati põhimõtteliselt Harju ja Kullassepa tänavatel alguse saanud jalakäijate tänava kontseptsiooni. Viru tänav, Kuninga tänav ja Vana turg rekonstrueeriti jalakäijate liikumise alaks, sõidutee ja kõnnitee viidi ühele tasandile ning osa tänavast suleti autoliiklusele, teatas linnavalitsuse pressiteenistus.
Tööde käigus rekonstrueeriti tänava alla jäävad kommunikatsioonid, parendati sademevee ärajuhtimist ja uuendati tänavavalgustust. Rekonstrueerimistööde käigus markeeriti erinevaid tänavakatte sillutiskive kasutades 19. sajandi teisel poolel lammutatud Viru värava väravatornide ning linnamüüri kontuurid.
Rekonstrueerimistööde projektdokumentatsiooni koostas T-Model OÜ, tööde teostaja oli Tallinna Teede AS ning tööde lepinguline maksumus oli 3,4 miljonit eurot.


description: Tallinna linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon leiab, et pealinna juhtivale linnavalitsusele pole kohane valetada ja vassida ning Moskvas üllatusvisiidil käinud Lasnamäe linnaosavanem Maria Jufereva peaks andma linnavalitsusele ja volikogule aru oma käitumise kohta.

title: Reformierakond: Moskvas käinud Jufereva peaks volikogu ees aru andma

maintext:
«Täiesti arusaamatu on see, mida linnaosavanem siis Moskvas tegi, kas tal oli vaba päev või pidi ta olema siselähetuses Laulasmaal. Lähetusse saab minna vaid ülemuse loaga. See tähendab, et linnavalitsus oleks pidanud olema teadlik Jufereva asukohast,» selgitas Reformierakonna fraktsiooni esimees Ants Leemets.
Fraktsiooni esimees leiab, et selline hämamine ja vassimine ei ole ühele linnaosavanemale, linnavalitsusele, mõlema pressiteenistusele ja tervele linnajuhtimisele kohane. «Keskerakondlik stiil tundub viimasel ajal olevat vusserdamine. Linna mainet kahjustatakse. Salaja käiakse Moskvas mingeid asju ajamas. Keegi väidetavalt ei tea, mida tehakse, kus tehakse ja kes teeb. Nii ei saa pealinna juhtida,» täiendas Leemets.
Tallinna linnal pole ametlikku linnapead juba rohkem kui aasta. Samas saadavad linna palgal olevad daamid teda erasõitudel pidevalt. Taandatud linnapea on võetud Keskerakonna palgale. Reformierakond leiab, et oleks õige sellisel juhul ka teda saatvad daamid Keskerakonna palgale võtta. «Linnal on vaja linnapead. Täna on Edgar Savisaar linnapea ametist kõrvaldatud isik ja linna juhtivad ametnikud ei pea saatma teda Moskva reisidel. Ei pea ametist kõrvaldatud linnapea käima ka linnavalitsusega suhtlemas. Ta kasutab info saamiseks ja käskluste jagamiseks ustavaid linnaametnikke. Selline tegevus tuleb lõpetada,» ütles Leemets.


description: Tallinnas Mustamäel asuvas kortermajas puhkes eile päeval tulekahju, õnnetuses sai viga vanem naine, kes suri hiljem haiglas.

title: Mustamäel kortermaja põlengus viga saanud naine suri haiglas


description: Korruptsioonikahtluse tõttu Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Keskerakonna esimees Edgar Savisaar sõitis eile Moskvasse.

title: Savisaar sõitis Moskvasse

maintext:
Savisaare Moskva-sõitu kinnitas erakonna pressiesindaja Taavi Pukk, kes ütles, et pole erakonna juhi reisi detailidega kursis.
«Kuna mul puudub info selle reisi kohta, siis pole see tõenäoliselt erakonna asjadega seotud,» ütles Pukk portaalile Rus.postimees.ee. Ta ei osanud öelda ka seda, millal Savisaar Moskvast tagasi võiks pöörduda.


description: Laagris Paplite puiesteel asuv Cafe TiPo lõpetab alates detsembrist tegevuse.

title: Populaarne Nõmme söögikoht sulgeb uksed

maintext:
«Küsimus on kindlasti miks ja milles on probleem? Igaüks arvab kindlasti erinevalt. Jah, tuleb endil pingutada rohkem, kuid kahjuks tundub kõik pealtnäha välja ilus ja tore. Kindlasti on näha autode rivisid Tipo ees ja uksest välja ulatuvaid järjekordi. Kuid kahjuks ei mängi me omadega välja,» kirjutas Cafe Tipo peakokk Kristjan Koosma kohviku Facebooki-lehel.
«Olen paljudele pidulistele näidanud hinnakalkulatsioone, kus ja miks tulevad sellised hinnad. Minul oli ettekujutus oma unistuste kohast, aga tegelikkuses jäi alati midagi puudu,» lisas ta ning tänas kõiki seniseid kliente ning ettevõtte töötajaid.
Cafe Tipo sulgeb oma uksed jäädavalt 1. detsembrist.


description: Seoses Nõmme jalakäijate silla renoveerimisega püstitakse silla remondiks ripptellingud sõidutee kohale ning sillaalune kõrguse gabariit on pärast tellingute püstitamist viis meetrit.

title: Nõmme silla kõrgusgabariit on ehituse ajal viis meetrit

maintext:
Viiemeetrine kõrgusgabariit kehtib Ehitajate teel asuva Nõmme silla juures alates kolmapäevast, 19. oktoobrist kuni 2017. aasta maini, teatas linnavalitsuse pressiteenistus.
Kommunaalameti tellimusel alustati Mustamäe nõlval asuva Ehitajate teed ületava jalakäijate silla renoveerimist. Seoses renoveerimistööde teostamisega on Nõmme jalakäijate sild ajutiselt liiklejatele suletud ning ajutine jalakäijate ülekäigurada rajatakse Ehitajate teele Nõmme turu parkla sissesõiduga piirnevale alale.
Tööde eesmärgiks on silla tehnilise seisukorra ja visuaalse väljanägemise parendamine, ohutuse suurendamine ning sillalt sademevee ärajuhtimise tagamine. Silla remondi käigus puhastatakse ja värvitakse peakandurid ning käsipuud. Silla kandevõime tõstmiseks vahetatakse välja põiktalad. Rajatakse uus käigutee betoonplaat, millele kantakse hüdroisolatsioon ning paigaldatakse uus asfaltbetoonkatend. Silla käigutee otstesse, kaldasammaste tagaseinte ja käiguteeplaadi vahele rajatakse deformatsioonivuugid. Pealemineku platsid ja paekivist tugiseinad asendatakse uutega. Silla sademevee ärajuhtimiseks rajatakse silla käigutee otstesse veeviimarid.
Renoveeritava Nõmme jalakäijate silla laiuseks saab olema 3,5 meetrit ja silla gabariidiks 76 meetrit. Nõmme jalakäijate silla renoveerimise põhiprojekti koostas Tallinna Tehnikaülikool.
Tööde lepinguline maksumus on 207 900 eurot. Tööde lepinguline tähtaeg on mai 2017 ning ehitustööde teostaja on OÜ Tilts Eesti Filiaal.
Jalakäijatele ja tervisesportlastele tagatakse talvisel perioodil läbikäik Nõmme jalakäijate silla kaudu.


description: Prantsuse Lütseumi direktori Lauri Leesi sõnul on Tallinn otsustanud koolile spordihoone rajamise ning ta on kindel, et linnavolikogus keegi selle vastu ei hääleta.

title: Leesi: Tallinn ehitab Prantsuse Lütseumile spordihoone

maintext:
«Ei usu, et volikogus julgeks keegi koolile võimla rajamise maha hääletada, nii rumalaid inimesi pole üheski erakonnas,» ütles Leesi. «Olen surmkindel, et kool saab võimla.»
Spordihoone on kavandatud tühjale krundile Hariduse tänav 3 asuva lütseumi peahoone kõrvale ja see peaks valmima 2018. aastal. «Rõõmustan, et need, kes praegu kümnendas klassis saavad veel terve aasta seal võimelda. Sellist Eestit ma tahtsingi,» sõnas Leesi.
«Koolile võimla ehituse alustamisest 2017. aastal rääkis mulle linnapea kohusetäitja Taavi Aas oma töökabinetis juba läinud aastal. Sama kinnitas ka linnapea asetäitja Mihhail Kõlvart 1. oktoobril Nordea kontserdimajas, kus kool tähistas oma 95. sünnipäeva. Pidasin seda linnavalitsuse kingituseks ühele tublile Tallinna koolile, mida me ju tõesti oleme. Mihhail Kõlvarti sõnu kinnitas ka linna haridusameti juhataja Andres Pajula järgmiste sõnadega: «Jah, kool saab võimla»,» rääkis Leesi.


description: Seoses renoveerimistööde teostamisega on Mustamäe nõlval asuv Ehitajate teed ületav Nõmme jalakäijate sild ajutiselt liiklejatele suletud ning ajutine jalakäijate ülekäigurada rajatakse Ehitajate teele Nõmme turu parkla sissesõiduga piirnevale alale.

title: Nõmme jalakäijate sild suletakse remondiks

maintext:
Tööde eesmärgiks on silla tehnilise seisukorra ja visuaalse väljanägemise parendamine, ohutuse suurendamine ning sillalt sademevee ärajuhtimise tagamine, teatas linnavalitsuse pressiteenistus.
Silla remondi käigus puhastatakse ja värvitakse peakandurid ning käsipuud. Silla kandevõime tõstmiseks vahetatakse välja põiktalad. Rajatakse uus käigutee betoonplaat, millele kantakse hüdroisolatsioon ning paigaldatakse uus asfaltbetoonkatend. Silla käigutee otstesse, kaldasammaste tagaseinte ja käiguteeplaadi vahele rajatakse deformatsioonivuugid. Pealemineku platsid ja paekivist tugiseinad asendatakse uutega. Silla sademevee ärajuhtimiseks rajatakse silla käigutee otstesse veeviimarid.
Renoveeritava Nõmme jalakäijate silla laius saab olema 3,5 meetrit ja pikkus 76 meetrit. Nõmme jalakäijate silla renoveerimise põhiprojekti koostas Tallinna Tehnikaülikool.
Tööde lepinguline maksumus on 207 900 eurot. Tööde lepinguline tähtaeg on mai 2017 ning ehitustööde teostaja on OÜ Tilts Eesti Filiaal.
Jalakäijatele ja tervisesportlastele tagatakse talvisel perioodil läbikäik silla kaudu.


description: Päästjad kustutasid laupäeva õhtul Pirital Pojengi teel asuva elumaja juurdeehitise katusekonstruktsioonide vahele tekkinud tulekoldeid, mille põhjustas rullbituumeni süttimine. Põlengu tõttu toimetati haiglasse seitse inimest, kelle seas oli vähemalt üks väikelaps.

title: Rullbituumeni põlengu tõttu toimetati haiglasse seitse inimest

maintext:
Pommiaugus valmib kodumaine sõjamasin
Kõnekeeles on sõnal pommiauk tavaliselt halvustav tähendus. Nii nimetatakse kohta, kus pole mitte midagi huvitavat teha ega näha. Nii mõnigi Jõgeva linna elanik nimetab oma kodukanti just selliselt, kuid kaks Jõgeva meest, Sergei Jerjomin ja Eduard Onopa, on andnud pommiaugule hoopis sisukama tähenduse.


description: Harju maakohus mõistis tänavu mais Tallinnas Kristiine keskusele pommiähvarduse teinud Irina Manafova (47) viieks ja pooleks kuuks reaalselt vangi.

title: Kristiine keskust pommiga ähvardanud naine pandi vangi

maintext:
Kohus tunnistas Manafova süüdi avaliku korra raske rikkumises, mis on toime pandud vägivallaga ja lõhkeseadeldise või lõhkeainega ähvardades ning karistas teda pooleteiseaastase vangistusega, edastas kohtu pressiesindaja Kristina Ots.
Sellest tuleb naisel vanglas reaalselt ära kanda viis kuud ja 15 päeva, ülejäänud karistus jääb tal kanda tingimisi kaheaastase katseajaga kriminaalhooldaja järelevalve all.
Manafova helistas 26. mail kell 20.33 häirekeskusesse ja teatas vene keeles, et Kristiine keskuses on 600 grammi trotüüli, mis lõhkeb 45 minuti pärast, ning soovis edu.
Väljakutsele reageerisid suurte jõududega politsei- ja päästeametnikud, kiirabitöötajad ja demineerijad, kes evakueerisid Kristiine keskuses viibinud umbes 400 inimest. Lõhkematerjali otsingute käigus ei leitud.
Kell 21.30 helistas Manafova uuesti häirekeskusesse ja uuris, kas keskus on juba plahvatanud. Telefonikõnes nimetas ta end Islam Modžaheediks ning kinnitas, et just tema oli eelnevalt teinud pommiähvarduse. Seejärel teatas naine ebatsensuurseid väljendeid kasutades, et ta hakkab kõiki ükshaaval hävitama, seisab kohtulahendis.
Tol õhtul sündmuskohal viibinud politsei välijuht ütles Postimehele, et pommiähvarduse teinud isiku näol oli tegemist seal piirkonnas liikuva problemaatilise naisega, kellel oli turvatöötajaga päeval konflikt. Välijuht arvas, et ähvarduse võis ta teha kättemaksuks.
Politsei pidas naise kinni samal õhtul Tallinnas Tehnika ja Saturni tänava ristmikul, kus ta istus taburetil ja ähvardas möödasõitvaid autosid Kalašnikovi meenutava esemega.
Loe lisaks:


description: Järgmisel nädalal ametisse astuv Eesti uus president Kersti Kaljulaid on korduvalt kinnitanud, et ta sooviks elama jääda oma majja Nõmmel. Mistõttu kerkib üles küsimus, mis saab siis tulevase riigipea residentsiks planeeritud Liberty mõisast?

title: TV3 video: mis saab presidendi residentsi ehitusest Rocca Al Maresse?


description: Teisipäeva hilisõhtul kukkus Tallinnas Nõmmel Kraavi tänaval puu tugeva tuule tõttu elektriliinidesse, päästjad kõrvaldasid ohu ja eemaldasid puu.

title: Nõmmel kukkus puu tugeva tuule tõttu elektriliinidesse


description: Tallinnas Raua tänaval aset leidnud järjekordse liiklusraevu juhtumi video autori sõnul üritas kurikamees enne auto lõhkumist roolis olnud juhti autost välja kiskuda.

title: Kurikavideo autor: huligaan üritas juhti rooli tagant välja kiskuda

maintext:
«Huligaan üritas juhi rooli tagant välja tõmmata, aga see ei õnnestunud tal. Alles pärast seda läks ta oma auto juurde, võttis sealt kurika ja lõi auto küljepeegli puruks,» kirjeldas vahejuhtumit mobiiltelefoniga salvestanud Igor Sirenko venekeelsele Postimehele.
Autos kaasreisijana olnud mees lisas, et õnneks ei saanud keegi vahejuhtumis vigastada.
Sirenko sõnul ei soovi ta vahejuhtumist avalikkuse ees pikemalt rääkida, kuna politsei on algatanud menetluse. «Videot ajendas mind sotsiaalmeediasse üles laadima kevadine vahejuhtum Tallinnas Lasnamäel, kus autost väljunud mees ähvardas kaasliiklejat kurikaga. Tahtsin näidata, et Urmase sarnaseid inimesi on meie liikluses veelgi,» rääkis ta.
Sirenko ei soovinud juhtunust lähemalt rääkida. Ta märkis, et kuna asjaga tegeleb politsei, ei taha ta seda vahejuhtumit avalikkuse ees arutada. «Võin vaid lisada, et kogu intsident sai alguses pisikesest asjast,» sõnas ta.
Sirenko selgitas, et firma peakontor asub Jõhvis ja ta ise on samuti Jõhvi elanik, seega ei tunne ta Tallinna linna hästi. Intsident juhtus teisipäeval, 25. oktoobril kella 11 paiku, kui firma töötajad olid teel kliendi juurde.
Sirenko tegi politseile juhtunu kohta avalduse. Eile võttis politsei temaga ühendust ja küsis juhtunu kohta lisainfot.
Videost on näha moment, kuidas BMW maasturiga sõitnud huligaan on juba auto juurde tagasi tulnud ja purustab kurikaga peegli. Seejärel läheb dressides, villase mütsi ja punaste spordijalatsitega mees oma auto juurde tagasi. Videost kostavad BMW juhi eestikeelsed sõnad: «Arvab, et lihtsalt keerab ette mulle?»
Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava ütles neljapäeval Postimehele, et politsei on juhtunu kohta avalduse saanud. Teataja sõnul peatas ta sõiduki, et vaadata majanumbrit, seepeale sõitis temast mööda teine sõiduk, peatus, sealt tuli välja mees ja lõi autot kurikaga.


description: Täna avas endises Arsenali sõjatehases Tööstuse ja Erika tänava nurgal uksed Põhja-Tallinna suurim ostu- ja vabaaja keskus Arsenal.

title: Vanas relvatehases avas uksed Põhja-Tallinna suurim kaubanduskeskus

maintext:
Seni avalikkusele suletud olnud tehasehoonesse on end sisse seadnud enam kui 30 erinevat kauplust ja teenusepakkujat ning kümmekond kohvikut ja restorani. Keskuse ehitustöid teostas Nordecon ning Arsenali investeeringumaht oli üle seitsme miljoni euro.
Keskuse juhi ja ühe omaniku Aadu Oja sõnul oli tsaariaegse uhke Arsenali sõjatehase ümberkujundmaine kaasaegseks keskuseks üsna väljakutseid pakkuv. «Meie jaoks oli oluline säilitada selle ainulaadse hoone ajalooline pärand ja sobitada sellesse tänapäevane ostu- ja vaba aja veetmise keskkond, kus inimesed ennast hästi tunneksid. Eriti hea tunne oli maha lammutada endist sõjatehast ümbritsenud kõrged betoonmüürid ja avada see põneva ajalooga maja linnarahvale,» selgitas Oja.
Arsenalis avasid uksed Selver, aksessuaaride, ehete- ja käsitööpoed Pärl ja Kanela, Brigitta Äri bürootarbed, City Alko alkoholipood, kosmeetikapoed Ideaal Kosmeetika ja L’Cosmetics, Juustukuningad, lasteraamatute pood Erudiit, looduse- ja ökopoed Bio4you, Looduse Abi, Roheline Vihmavari, mängude pood Weplay, moekaupade poed Cozy Boutique ja Seppäla, optikapood Instrumentarium, Ossu lemmikloomapood, Lauma pesupood, Sokisahtel ja Uuskasutuskeskus.
Oma teenuseid pakuvad Apotheka apteek, Euroclean keemiline puhastus, ilusalong Iluarsenal, lillepood Jardin, kingsepp Kingaprof, laste mängutuba Klotsibuum, Eesti Posti postkontor, Post24 pakiautomaat.
Söögikohtadest on Arsenalis esindatud Ginger, Gourmet Club, Green Bakery, Hesburger, Kalamaja Pagarikoda, Kebabi Wabrik, Lantsh, Pizzapro ja Sushi Art.
Avamise puhul toimub laupäevasel Arsenali perepäeval keskuses hulk meelelahutuslikke ja muusikalisi sündmusi nii täiskasvanutele kui lastele. Laupäeval toimuvad Arsenalis ka tasuta ringkäigud ajaloolase Jaak Juskega, kes räägib piirkonna ajaloost. Lisainfot leiab keskuse veebilehelt.
Arsenali ajaloost
Arsenali näol on tegemist Eesti-aegse relvatehasega. Hoone ehitusega alustati tsaariaja lõpus 1917. aastal. Väärikas klassitsistlik hoone oli algselt plaanis kasutusele võtta kasarmutena. Kuna hoonet tsaariajal siiski valmis ei jõutud, siis hakati juba Vabadussõja ajal Arsenali hoonet kasutama hoopis erinevate sõjaväe jaoks vajalike asjade tootmiseks.
Algusaastatel oli Arsenali, tolleaegse nimega Arsenaal, põhiülesanne kohandada kasutamiskõlblikuks Esimese maailmasõja ja Vabadussõja järel Eestisse mahajäänud relvi. Hiljem hoolitses Arsenal Eesti kaitseväe varustamise eest. Arsenali tehases valmistati püstolkuulipildujaid, täpsuspüsse, käsigranaate, gaasimaske, tankitõrjemiine, suurtükilasemoona, optilisi vahendeid, padruneid ja relvade osi. Tehases ehitati isegi tolle aja kohta väga moodsaid soomusautosid.
Lisaks sõjatehnikale toodeti Arsenalis ka sportpüsse. Arsenali tipptasemel spordipüssidel oli oma osa selles, et Eesti sportlased saavutasid 1937-1939 kolmedel laskmise maailmameistrivõistlustel kokku 48 medalikohta, neist 21 kuldset. Arsenali sportpüssidega püstitati mitmeid maailmarekordeid ja kaks korda võideti ka maailma tähtsaim laskevõistluste auhind Argentiina karikas.
Teise maailmasõja alguses viidi Arsenali moodsamad seadmed ja arhiiv Venemaale. Pärast sõda asus hoonetes nõukogude meresuurtükiväe arsenal, mis tegeles laeva- ja rannasuurtükkide, hiljem ka rakettide ning relvade optika- ja elektroonikaseadmete hoolduse ning remondiga.
Eesti Vabariigi algusaastatel täitis Arsenal Eesti kaitseväe tellimusi kuni hoonete müügini 2012. aastal.


description: Linnavolikogu otsustas täna, et Tallinna linn osaleb projektis «FinEst Link – Soome-Eesti Transpordiühendus».

title: Linnavalitsus osaleb Tallinna-Helsingi tunneli uuringus

maintext:
«Põhimõtteliselt on tegemist uuringuprojektiga, mis on seotud Tallinna-Helsingi tunneli rajamise eeluuringutega. Huvitav on märkida, et ka Eesti Vabariigi president oma tänasel Soome-visiidil rääkis sellest ja arvas samuti, et tegemist ei ole mitte utoopiaga, vaid projektiga, mis võib tulevikus osutuda hädavajalikuks,» rääkis abilinnapea Taavi Aas volikogus eelnõu tutvustades.
«Tegemist on eeluuringuga. Projekti tulemusena koostatakse Eesti ja Soome vahelise püsiühenduse tasuvusuuring koos kõigi vajalike lisauuringutega. Peale tasuvusuuringu realiseerumist on kahe riigi valitsustel võimalik alustada läbirääkimisi Euroopa Liiduga rahastamisvõimaluste otsimiseks. Eeluuringule on tehtud omakorda veel üks eeluuring, mille kohaselt võib selline projekt põhimõtteliselt tasuv olla. Nüüd on jõutud täpsema uuringu juurde, millest Tallinna linna omafinantseering on 24 225 eurot,» rääkis Aas.
Lisaks linnale osalevad projektis Eesti poole pealt veel Harju maavalitsus ning majandus- ja kommunikatsiooniministeerium. Soome poolt osalevad Helsingi linn, Uusimaa Liit ja Soome Transpordi Agentuur.
«Soome laht on üks tihedama laevaliiklusega merepiirkondi kogu maailmas rohkem kui kaheksa miljoni reisija, 1,2 miljoni sõiduki ja kuni 300 000 veoautoga aastas. Erinevate hinnangute järgi võib kümne aastaga kasvada reisijate arv kuni 20 miljonini. Täna ligikaudu 30 000 inimest pendeldab iganädalaselt Tallinna ja Helsingi vahel,» seisab eelnõu seletuskirjas.
«Püsiühenduse visioon on juba täna reaalsus,» tõdeb eelnõu koostaja. «Eksperdid, poliitikud ja avalikus on sellest rääkinud juba enam kui 20 aastat. FinEst Link projekti eelkäijaks on tasuvusuuringu eeluuringu projekt TALSINKIFIX, mille tulemusel hinnati Tallinna ja Helsingi vahelise püsiühenduse, Soome ja Eesti vahelise raudteetunneli tasuvust ja vajalikkust ning selgus, et see visioon võib olla majanduslikult ja tehniliselt võimalik.»
«Projekti tulemusena koostatakse eeltingimused ja strateegia eesmärgiga vähendada Tallinna-Helsingi vahelist reisiaega 80 protsenti. Projekt toetab ja täiendab valdkondi, mida on teised sarnased projektid uurinud ning analüüsib ja hindab püsiühendust,» öeldakse seletuskirjas.
«Seades eesmärgiks eemaldada pudelikael Tallinna ja Helsingi vahelise tunneli rajamise ning kiire rongiühendusega, väheneb reisijate sõiduaeg 2,5 tunnilt 30 minutile. Samasugune olukord on ka kaubavedudega, kus kaubavedude mahud on väga suured ja tarneaegade lühendamine annab olulist võitu. Püsiühenduse korral eeldatakse liikluse kasvu kolmekordistumist esimese kümne aastaga (viielt miljonilt 15 miljoni sõiduni). Laevaliiklus jääb samale tasemele võrreldes praeguste mahtudega,» väidab eelnõu koostaja.


description: Mureliku Põhja-Tallinna elaniku teade mahajäetud tootmishoones ohtlikult turnivatest ja piiretel rippuvatest poisikestest pani lumepalli veerema - mupo inspektor otsis üles poisid, nende vanemad ning võttis ühendust kooli ja kinnistu omanikuga, politsei korraldas aga piirkonda regulaarse patrullimise.

title: Fotod: lapsed seadsid end mahajäetud tootmishoones turnides ohtu

maintext:
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) ja munitsipaalpolitsei ameti (mupo) kinnitusel on viimasel ajal sagenenud teated noorukitest, kes ronivad kõrgetele hoonetele, teevad endast või kaaslastest pilte ja videosid ning riputavad need üles sotsiaalmeediasse.
Alles suvel sai Tallinnas Kristiine linnaosas raskelt viga roofing'ut harrastanud noormees. Roofing ehk kõrgetes kohtades ronimine on üliohtlik harrastus, mis kogub populaarsust ka Eestis.
Viimati teatati häirekeskusele ja mupole poistest, kes turnisid endise puidutsehhi territooriumil aadressil Telliskivi 49. Teatajaks oli seal läheduses elav naine, kelle sõnul oli olukord vägagi ohtlik, sest poisid ronisid kõrgele ja rippusid piirete küljes.
«Emad olid šokis ega teadnud, et nende lapsed sellise asjaga tegelevad
«Olen seal ka varem lapsi näinud, kuid seekord helistasin politseisse, ehkki kohale patrulli ei tulnud. Teavitasin sellest ka mupot, sest mul oli mure, et nad kukuvad alla,» ütles ta Postimehele.
Mupo tuvastas, et 12-14-aastaste poiste Facebooki kontodel on ka pildid sellest, kuidas nad kooli ja teiste hoonete katustel ronivad.
Mupo kesklinna tugipunkti peainspektor Pavel Boitsov rääkis, et ta võttis ühendust Pelgulinna gümnaasiumiga, kus poisid õpivad, kuid sai esialgu vastuseks, et õpilased tegelevad sellega vabal ajal ja kooli see probleem ei puuduta. Hiljem kinnitas kooli direktor ametnikule, et lapsevanematega võetakse ühendust.
Direktor Tõnu Piibur palus vabandust suhtlemises tekkinud segaduse pärast ning kinnitas, et kool hoolib laste turvalisuse pärast ka väljaspool kooli. Tema sõnul on klassijuhatajad lapsi ka võimalike ohtude eest ronimisel hoiatanud.
Inspektor võttis ka lapsevanematega ühendust ja selgitas neile ohtusid. «Emad olid šokis ega teadnud, et nende lapsed sellise asjaga tegelevad,» ütles Boitsov, «vaatamata sellele, et poistel on sotsiaalmeedias ka pildid».
Samuti rääkis ta poiste endaga ning viimased nõustusid, et järgmine kord võib selline turnimine lõppeda väga õnnetult ning lubasid seda enam mitte teha.
Boitsovi kinnitusel oli seekord hoone omanik teinud endast kõik oleneva, et takistada territooriumile sisenemist, kuid noored leidsid ikka viisi, kuidas hoonesse pääseda.
Mupo patrullid tegelevad tema sõnul tihti mahajäetud, sageli ka varisemisohtlike hoonetega, mille omanikele tehakse trahve, ettekirjutisi või suulisi hoiatusi. «Paraku ei saa mitte kõik selliste kinnistute omanikud probleemist aru ega kõrvalda rikkumisi,» märkis ta.
Politsei palub vanematel lastele ohte selgitada
Põhja prefektuuri vanemkorrakaitseametnik Kristel-Liis Kaunismaa selgitas, et möödunud reedel andis tähelepanelik ja õigustatult muret tundev inimene tõepoolest häirekeskusele teada, et Telliskivi tänaval asuvates mahajäetud hoonetes ja nende ümbruses käivad ringi alaealised.
Kuna politseile jõudnud info kohaselt ei olnud aga territooriumil teatamise hetkel enam lapsi, siis ei olnud patrulli kohale saatmine vajalik. Küll aga registreeriti info probleemsest paigast ning selleks, et vältida õnnetusi konkreetsel territooriumil, hakkavad kesklinna politseijaoskonna noorsoopolitseinikud seal piirkonnas regulaarselt patrullima.
«Üle Eesti on mahajäetud varisemisohtlikke hooneid, kuid leidub ka neid, mille aknad või uksed on lõhutud, ja nii on võimalik hoonesse hõlpsasti siseneda. Tegemist on potentsiaalsete ohuallikatega, kuna reaalne omanikujärelevalve nende hoonete üle puudub ning sinna võivad sattuda mängima lapsed, kes ei adu ümbritsevaid ohte,» rääkis Kaunismaa.
Tema kinnitusel reageerivad politseinikud alati, kui antakse teada või nähakse mistahes eas inimesi ronimas ja liikumas ohtlikel hoonetel. «Nii võime ära hoida selle, et keegi nooruse uljuse või seltskonna surve tõttu rikub enda elu,» märkis ametnik.
Selleks, et majajäetud hoonetes ringi liikudes või turnides rasket õnnetust ei juhtuks, peab maatüki või hoone omanik tegema omalt poolt kõik, et kõrvalised isikud sinna ei satu. Politsei palub ka vanemaid, et nad selgitaks oma lastele mahajäetud hoonetes aja viitmise või ronimise ohte, eriti veel nüüd, kui algab koolivaheaeg ja noortel on rohkem vaba aega.
«Korrakaitsjate pilk kõikjale ei ulatu ning ootame infot tähelepanelikelt inimestelt. Kõik, kes näevad noori hoonete peal või sees liikumas või kinnisel territooriumil mängimas, peaksid toimuvast koheselt ja alati häirekeskusele numbril 112 teada andma,» lisas Kaunismaa.
Tallinnas saab ühendust võtta ka mupoga telefonil 14 410.


description: Muu hulgas ka rahandusministeeriumi lammutanud firma lasi vedada mitu autokoormatäit lammutusjäätmeid uue vangla juurde viiva tee ehituseks, kuigi nii toimivat lihtinimest ootaks kopsakas trahv.

title: Uude vanglasse viiv tee ehitati lammutusjäätmetest

maintext:
Eesti üks praeguse aja suurimaid ehitusi on Tallinna vangla, mida on kutsutud ka sajandi ehituseks. Uut, moodsat ja mugavat asupaika ühiskonna heidikutele rajavad Fund Ehitus ja TREF Nord. Need ehitusfirmad leidsid suurele kogusele, vähemalt sadadele autokoormatele ehitusjäätmetele eriti «innovatiivse» kasutuse. Jäätmetest rajati nimelt tänavu kevadsuvel ajutine tee tulevase uue vangla ehitusplatsile, kirjutas linnavalitsuse ajaleht Pealinn.
Kuigi ehitaja väitel olevat tegu olnud vaid ajutise tee-ehitusega, ja praeguseks on jäätmetest tee asendatud uue ja korralikuga, on tegemist taas juhusega, et mis lubatud Jupiterile, pole lubatud härjale. Kui mõni tavainimene oma eramaal laotaks raudbetoonitükid ja tellised tee aukude täiteks, saaks ta omavalitsuselt või keskkonnainspektsioonilt kraesse keskkonnarikkumise menetluse.
Esmalt võiks saada väärteomenetluse korras kuni 1200-eurose trahvi. Juriidilist isikut karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot. Kuid karistamisega asi ei piirduks. Paralleelselt väärteomenetlusega algatataks haldusmenetlus, mis päädiks ettekirjutusega jäätmete koristamiseks. Ettekirjutus on tänapäeval tõhusamgi kui karistamine. Kui kokkulepitud ajaks ei ole jäätmed koristatud, võib korrakaitseorgan määrata sunniraha või jäätmed patustanud kulul ise koristada. Sunniraha suuruseks võib olla kuni 32 000 eurot. Ja kui kodanik ei kuuletu, siis kordub kogu protsess uuesti.
Tallinna külje alla, Rae valda Soodevahe külla kerkivale vanglale saab ligi, kui Tallinna ringteelt Lagedile suunduvalt ristmikult keerata vastassuunas. Tänavu suve alguses avanes ühele Pealinna lugejale seal järgmine pilt. «Puud on buldooseriga maha lükatud. Kümned ja kümned koormad ehitusprahti on sinna maha kallatud, kohati ehitustehnikaga siledaks tambitud, aga kallurid veavad järjest uut sodi juurde. Nõnda siis kujundatakse vangla ehitusplatsile juurdepääsuteed. Betoonitükkidest turritavad siiliokastena kohati välja raudarmatuuri tükid. Kohe näha, et kusagil on mõni maja maha lammutatud ja nüüd veetakse jäätmeid kokku. Niinimetatud tee-ehitusmaterjaliks on seega betoonitükid, tellised, keraamikatükid, kusagilt üles kooritud asfaldi tükid. Sealhulgas veel pinnas, kivid ja süvenduspinnas. Kokku on siin jutt umbes ühest kilomeetrist selliselt ehitatud teest,» kirjeldas ajaleht.
Näiteks jäätmekäitlusfirma ATI Grupp võtaks sellist, eelnevalt sorteerimata ehk paljude materjalidega segiläbi prahti, olenevalt koostisest vastu hinnaga 10,5-28 eurot tonn.
Keskkonnainspektsiooni avalike suhete esindaja Leili Tuule sõnul pole inspektsioon selle RKAS-i objekti suhtes ühtegi menetlust avanud. Keegi pole selle murega pöördunud. Ja järelevalve on ennekõike kohaliku omavalitsuse, antud juhul Rae valla asi.
Rae vallal ei ole ehitajale pretensioone, teatas RKAS-i kõneisik Madis Idnurm. Tema sõnul olla tänaseks kogu see nn ajutine prahiladestusest tee üles kooritud ja asemele korralik ehitatud.
«Ehitaja TREF Nord AS kinnitusel ehitati uue Tallinna vangla ligipääsutee vastavalt nõuetele ja kooskõlastatud projektile. Teie poolt saadetud pildimaterjal pärineb varasemast ajast. Ehitaja kasutas siis ühes teelõigus olemasoleva pinnasetee rasketehnikaga sõidetavaks muutmiseks ajutiselt täitematerjalina purustatud ehitusmaterjali, milleks oli peamiselt purustatud tellised ja betoon,» teatas Idnurm Pealinnale.
Idnurme sõnul kaevati asfaltkattega sõidutee rajamiseks teealune materjal välja, teisaldati ning ehitati projektikohane ja nõuetele vastav sõidutee, sealhulgas paigaldati nõuetekohane täide, dreenkiht, killustikalus ja asfaltbetoonkate. Kogu tegevus oli Idnurme sõnul kooskõlas projektiga, järelevalvega, Rae vallavalitsusega jt osapooltega. Ligipääsutee ei ole tänaseks lõpuni välja ehitatud. Sõidutee kaetakse teise kihi asfaltiga ning kergliiklustee ehitatakse välja hiljemalt vangla valmimise ajaks.


description: Riigiprokuratuurilt laekus möödunud reedel Põhja-Tallinna linnaosa vanemale Raimond Kaljulaidile ja tema kaitsjale vandeadvokaat Aivar Pilvele kriminaalmenetluse lõpetamise määrus, millega prokuratuur lõpetab Kaljulaidi suhtes menetluse oportuniteedi põhimõttel.

title: Raimond Kaljulaid pääses kriminaalasjast

maintext:
Arvesse võeti, et Kaljulaid on varem kriminaalkorras karistamata ning õiguskaitseorganitel puuduvad andmed muude võimalike kuritegude toimepanemise kohta. Samuti juhitakse määruses tähelepanu, et Kaljulaid ei tegutsenud ametiisikuna, vaid eraettevõtjana ega omanud Tallinna linna varaliste vahendite käsutamise õigust.
Kaljulaidi kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilve hinnangul on selline lahendus mõistlik ja ratsionaalne.
Tema sõnul on tegemist Eesti õiguspraktikas esmakordse juhtumiga, kus ametiisikutele inkrimineeritakse omastamist läbi erinevate tutvustusmaterjalide tellimise kohaliku omavalitsuse eelarvest. Teenust osutavatele isikutele on samal ajal etteheidetav omastamisele kaasaaitamine nende poolt osutatud teenuste kaudu, mida rahastati linna eelarvest.
«Tegemist on äärmiselt vaieldava, analoogsetes asjades kohtupraktikat mitteomava õigusliku tõlgendusega, mille lõplik õiguslik hinnang kohtu poolt sõltub väga paljudest detailidest ja nüanssidest. Kaitsealune on andnud ütlusi asjaolude kohta, mis puudutavad videoklipi tellimist ja valmistamist. Kuigi Raimond Kaljulaid ei käsitlenud enda tegevust omastamisele kaasaaitamisena, leidis prokuratuur, et selleks on nende arvates alust,» sõnas Pilv.
Vandeadvokaat selgitas, et arvestades kriminaalasja mahtu ja seotust erinevate isikute ning episoodidega, samuti selle liitmist teise suuremahulise kriminaasjaga, on ilmne, et selle kohtumenetlus kestab aastaid ning on äärmiselt koormav ja ajamahukas.
«Sellest lähtuvalt pidasime mõistlikuks nõustuda kriminaalmenetluse lõpetamisega, millega ei kaasne isikule karistust,» lisas Pilv.
Kaljulaid otsustas möödunud nädalal pärast kahtlustuse sisu ning eelnevalt tunnistajana antud ütlustega tutvumist ning kaitsjaga nõu pidamist, et soovib anda täiendavaid ütlusi.
«Mõned inimesed kiirustavad kindlasti tegema järeldust, et küllap oli kriminaalasja lõpetamise eelduseks Savisaare vastu tunnistamine. Võin kinnitada, et nii see ei olnud. Edgar Savisaar ja tema kaitsjad saavad peagi tutvuda minu antud ütlustega ning võivad ise veenduda, et ma ei ole tema kohta öelnud ühtegi halba sõna. Ütlusi andsin enda rolli kohta selle kampaania ellu viimisel ning kriminaalasi lõpetati seetõttu, et prokuratuur ei pea minu karistamist selle eest vajalikuks,» ütles Kaljulaid.
Kaljulaid sai kahtlustuse kaks nädalat tagasi. Tema sõnul on selge, et õiguslikus mõttes oli see kampaania ning teised sarnased kampaaniad piiripealne juhtum ning ilmselt ongi kohtu ülesanne anda lõplik hinnang, kas tegemist oli või ei olnud seaduserikkumisega.
«Tagantjärele tarkusena oleks pidanud sellest tellimusest loobuma või siis andma kliendile nõu teha selline kampaania mitte linna vaid erakonna eelarvest. Siis ei oleks kellelgi praegu põhjust selles asjas kohut käia. Kuid 2013. aastal oli teine kontekst ning asja õiguspärasuse hindamine ei olnud minu kohustus. Nii Tallinna linn kui ka erinevad ministeeriumid ja riigiasutused, teised omavalitsused tellisid poliitikute piltidega reklaammaterjale, postitusi, trükiseid, videoid jne. Seega ei olnud alust eeldada, et selline tegevus on seadusevastane,» ütles Kaljulaid.
Kaljulaidi sõnul ei ole kindlasti kuhugi kadunud vajadus täpsustada mängureegleid, eriti silmas pidades, et algamas on valimiste aasta.
«Seda ei pea tegema seaduse tasemel, piisaks täiesti Riigikogus esindatud erakondade omavahelisest kokkuleppest, nö eetikakoodeksist, mis seda valdkonda reguleeriks. Siis saaksid ka reklaamitegijad lähtuda selgetest mängureeglitest. 2013. aastal ei olnud ühtegi seadust või määrust, millest oleks saanud reklaami valmistajana lähtuda,» ütles Kaljulaid.
Prokuratuur pidas otstarbekaks menetlus lõpetada Kriminaalmenetluse seadustiku § 202 alusel ehk oportuniteedi põhimõttel.
Määruse kohaselt peab Kaljulaid tasuma riigi tuludesse 1000 eurot ning täiendavalt hüvitama semiootikaekspertiisi kulud 800 eurot.


authors:
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Martin Ilustrumm
Video- Ja Fotoreporter

description: Tallinnas Lasnamäel paiskus laupäeva õhtul sõiduauto katusele, autos olijad vigastada ei saanud, kuid politsei toimetas juhi narkojoobe kahtlusega ekspertiisi.

title: Narkojoobe kahtlusega juht paiskus autoga katusele