title: Kesknädal

maintext:
Mis oleks parim viis tervishoiukulusid kokku hoida?
Selleks tuleb tagada inimestele (pensionärid kaasa arvatud) normaalsed sissetulekud, mis võimaldavad vähegi talutava elatustaseme, s.t. võimalused hoolida oma tervisest ja seda teadmistepõhiselt hoida.
Mõni vastupidine näide
Näide 1. Pensionär läheb kardioloogi juurde. OH, lõpuks ometi pääses arsti palge ette! Asi on ohtlik, vajab vererõhurohtu. Äkksurma oht võib reaalsuseks saada (äkksurmaks loetavat ka kolm päeva põrandal vedelemist poolteadvusel või ärevuses, kuni surm lõpuks saabub). Vererõhurohud võivad aga olla tõsiste kõrvalmõjudega, seepärast peavad need sobima konkreetse inimese organismile. Selgitamaks ravimi mõjuvust, tuleb vererõhku mõõta enne ja pärast rohu võtmist ning teatud ajalõikude järel. Seega läheb rõhuaparaati vaja mitu korda päevas juba enne ravimite määramist, et välja selgitada, millised toidud, keskkonnategurid jne võiksid muuta vererõhku, millest omakorda sõltub muude organite talitlus.
Patsient aga kaebab hüppelisi rõhumuutusi ja arütmiat (võimalik, et koguni vibreerivat arütmiat, mida on väga raske diagnoosida, sest see tuleb ja läheb, ähvardades insuldi või infarktiga). Isiklikku vererõhuaparaati patsiendil pole. Ta vajaks sellist ligi 100 eurot maksvat aparaati, mis registreerib ka arütmia, kuid tema seda osta ei jõua, sest alles lasi hamba välja tõmmata pangalaenu eest ja maksab võlga siiani. Vererõhuaparaati pangalaenuga osta ei saa, ja ega tema sissetuleku juures laenu ei antagi.
KUIDAS SAAB ARST TEDA RAVIDA JA RAVIMEID MÄÄRATA??? KUIDAS VÕIB PENSIONÄR OMA TERVIST JÄLGIDA JA HOIDA??? Apteeki jooksmine, et vererõhku mõõta, POLE JU LAHENDUS!
Näide 2. Pensionär kannab vett tuppa keldrist, sest katkise toru asendamiseks raha ei jätku. Ei tohiks nii pingutada, sest tal on rütmihäired ja luude hõrenemine. Kelder on aga pime, sest elektrisüsteem on katki ja vesi tilgub ning parandamiseks puudub raha. (Palun ärge tulge rääkima naabritest, tuttavatest, möödujatest jne, sest nemad pole lahendused riiklikele probleemidele.)
Näide 3. Milliste rahade eest saab üksielav pensionär üldse remonti teha? Tulebki välja, et mõned pensionärid elavad masendava väljanägemisega kodudes, mis mõjuvad laastavalt nii füüsilisele kui ka vaimsele tervisele. Mitte kõik nad aga pole ilumeeleta. Mitte sigaret, vaid suitsev ahi ja naabrite plastiaure tossavad korstnad laastavad tervist. Kuid plastaknaid, mis veidi kindlamini peaks väljast tulevat õhusaastet (ka seda, kui autod akna all tossavad), pensionär osta jõua.
Kui raha ei jätku elementaarsetegi asjade tarvis, mis elukvaliteedist saab juttu olla? Ja rõõmutu elu teeb haigeks. Ka jõulurõõmude perioodil.
Usun kindlalt, et kui raha kulutada õigeteks vajadusteks ning kuulata asjaosaliste ettepanekuid ja tegelikke soove, siis olud paranevad.
Kõik saavad kord vanaks ja, uskuge, võib-olla Villa Benita ei hellita teid rohkem kui tavahospiits. On viimane aeg hakata kujundama senisest hoolivamaid suhtumisi.
Usutavasti on neid ridu lugedes ministritelgi kergem mõista, kuidas tervishoiukulutusi kokku hoida.
MARGA TIITUS
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
MARGA TIITUS, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Peaminister Ratase valitsus kiitis heaks 100 päeva tööplaani
08. December 2016
Valitsusliidu neli üldeesmärki on: Eesti rahvaarvu suurendamine; ühiskondliku heaolu ja sidususe suurendamine; Eesti väljaviimine majandusseisakust ning riikliku julgeoleku hoidmine ja tugevdamine. Nende nelja prioriteedi all on tööplaanis koondatud erineva detailsusastmega ligi 100 ülesannet, mida 3. märtsiks 2017 täita soovitakse.
"Meie valitsus on seadnud endale julged sihid, mille elluviimiseks teevad tõsist tööd kõik ministrid. Meie keskne eesmärk on tugev ja ühtne Eesti, kus on ühtehoidev rahvas, vähem ebavõrdsust ja vastandumist, elav ja tark majandus ning riik, mis on paremini kaitstud, kui kunagi varem," lausus peaminister Jüri Ratas. "Esimese 100 päeva jooksul me mitte ainult ei analüüsi, vaid astume konkreetseid samme valitsuse nelja prioriteedi täitmiseks. Töötame iga päev selle nimel, et tugevdada riiklikku julgeolekut, viia Eesti välja majandusseisakust, suurendada ühiskondlikku heaolu ja sidusust ning pöörata Eesti rahvaarv taas tõusule.“
Eesti rahvaarvu suurendamiseks tõstab valitsus lasterikka pere toetust 300 euroni, millega kolme ja enama lapsega pere saab toetusena 500 eurot kuus alates 2017. aasta juulist. Valitsus loob paindliku vanemapuhkuste ja hüvitiste süsteemi, mis toetaks vanemate osalemist tööturul ja lastekasvatamise jagamist vanemate vahel. Plaanis on ka tõsta õpetajate keskmine palk 120 protsendini Eesti keskmisest aastaks 2019. Samuti on eesmärgiks rahvatervise parandamine vähendades elanike alkoholitarbimist ja sellest tulenevaid tervisekahjusid. Ühtlasi soovib valitsus panustada välismaal elavate eestlaste koju naasmisesse.
Ühiskondliku heaolu ja sidususe suurendamiseks viib valitsus läbi tulumaksureformi, mis suurendab madalat ja keskmist palka saavate inimeste igakuist sissetulekut. Lisaks viiakse läbi pensionireform, mis arvestab Eesti tööealiste inimeste vähenemist ning vanemaealiste arvu kasvu . Tulevikus on pensioniiga seotud oodatava keskmise elueaga ja inimene saab ise valida endale sobivaima aja pensionile minekuks, võtta pensioni välja osaliselt või pensioni maksmise peatada.
Eesti majandusseisakust välja viimiseks koostab valitsus oluliste riiklike investeeringute plaani ning loob bürokraatiavaba ettevõtlusvormi väikeettevõtjatele. Valitsus tagab Eesti majanduses suure osakaalu või kasvupotentsiaaliga tööstus- ja teenusmajanduse sektoritele konkurentsivõimelise maksu- ja regulatiivse keskkonna.
Eesti julgeoleku tugevdamiseks hoiab valitsus riigi sõjalise kaitse kulud vähemalt kahe protsendi tasemel SKPst, millele lisanduvad NATO liitlasüksuste vastuvõtuks vajalikud investeeringud. Valitsus toetab NATO heidutusmeetmete tugevdamist ja liitlaste püsivat sõjalist kohalolekut Eestis. Lisaks koostatakse täiendav riigikaitse investeeringute kava.
100 päeva plaanis on ka Eesti EL nõukogu eesistumise esialgsete prioriteetide koostamine ning eesistumise eduka korraldamise tagamine.
100 päeva plaanile lisaks koostatakse kogu valitsusperioodiks ka detailsem valitsuse tegevusprogramm, mis esitatakse istungile 22. detsembril.
Viimati muudetud: 12/08/16
Jaga
|

fasttext_language: et


title: Kesknädal

maintext:
Ekspertiis: Põhja-Tallinnale kuuluv jahtlaev Kalev ei ole merekõlbulik, selle taastamine on kulukas
14. December 2016
Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid ütles, et jahtlaeva seisund on halb ning linnaosa peab koostöös linnavalitsusega otsustama, mida laevaga edasi teha.
"Mul on väga kahju, et linnaosale kuuluv jahtlaev Kalev on sellisesse seisukorda sattunud, et tema taastamise kulud on ebamõistlikult suured. Ühe variandina võib kaaluda laeva üleandmist mõnele muuseumile. Peame nõu linnavalitsusega ja seejärel otsustame laeva edasise saatuse," ütles Kaljulaid.
Põhja-Tallinna valitsus tellis ainsa linnale kuuluva purjeka Kalev seisukorra hindamiseks eksperthinnangu OÜ Alfa Yacht Production käest, kes valiti konkursi korras.
Alfa Yacht Production juhi, kirgliku purjetaja Kalev Kaalu sõnul on jahtlaeval Kalev oluline koht Eesti purjetamise ajaloos - seda enam, et praeguseks on selliseid puidust võistlusjahte väga vähe säilinud ja järjest vähemaks jääb.
„Kui teda renoveerida pole võimalik, siis võiks tõesti anda ta Meremuuseumile. Kui ta seisab eksponaadina näiteks kaldal või isegi kai ääres, pole teda vaja täiesti merekõlblikuks teha, piisab võimalikult originaalilähedasest taastamisest. Seegi oleks sellisele väärikale jahile vääriline lõpp,“ ütles Kaal.
Mitu kuud kestnud põhjalik ekspertiis tuvastas, et ainuüksi jahtlaeva kere remont läheks maksma 48 000 eurot, teki ja kokpiti taastamine 28 000 eurot, navigatsioonisüsteemi väljavahetamine 9 000 eurot ja kajutite remont 10 500 eurot. Kõige rohkem sai ajahamba poolt pureda jahi veealune osa, samuti elektri-, rooli- ja gaasisüsteemid, purjed jne. Seejuures jahtlaeva remondieelne hind jääb eksperdi hinnangul vahemikku 0 – 15 000 eurot.
„Eeldatav taastamiskulude eelarve on umbes 168 000 eurot, kuid kuna nii mahuka remondi puhul võib esineda varjatud vigu ja lisakulusid, siis oleks mõistlik arvestada reservkuludeks umbes 20% eelarves planeeritust,“ seisab ekspertiisiaktis.
Ühemastiline Draco tüüpi avamerejaht Kalev ehitati 1978. aastal Poolas Nõukogude Liidu Olümpiakomitee tellimusel spetsiaalselt Tallinna Olümpiaregati läbiviimiseks. Pärast regati lõppu anti Kalev üle linnale. 1996 aastal kanti jaht Põhja-Tallinna Valitsuse bilanssi. Tegemist on ainsa linnale kuuluva jahtlaevaga.
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Taavi Aas: 2017. aasta eelarve on Tallinnas investeeringute eelarve
„ Tallinna 2017. aasta eelarve on kahtlemata investeeringute eelarve, milles on esikohale seatud hariduse edendamine ning ühistranspordi ja teedevõrgu arendamine,“ ütles linnapea ülesandeid täitev Taavi Aas. „Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud 29,7 miljonit eurot, ühistranspordile üle 25 miljoni euro ning teede ja tänavate valdkonna investeeringuteks 51,7 miljonit eurot. Kokku on investeerimistegevuseks eelarves ette nähtud 166,4 miljonit eurot.“
“ Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud kokku 29,7 miljonit; renoveerime lasteaedu ja koolihooneid, samuti alustatakse Prantsuse Lütseumi võimlahoone ehitusega,” ütles Aas. „Märkimisväärselt paranevad ka sportimisvõimalused – lõpule jõuab Kalevi spordihalli rekonstrueerimine ja valmib Põhja-Tallinna spordikeskus. Koostöös erasektoriga hakkame rajama Lasnamäele staadioni, Mustamäele ujula ja saunaga spordikompleksi ning Õismäele pallimänguhalli. Tõusevad ka linnaeelarvest palka saavate haridusasutuste juhtide, õpetajate ja õpetajaabide palgad, mis kasvavad järgmise aasta 1. septembrist kuni 4,3% võrra.”
„ Järgmisel aastal investeerime rohkem kui tavaliselt, mh võtame käsile mitu mahukat välisrahastusega tee-ehitust – Haabersti ristmiku, Reidi tee ja Gonsiori tänava, samuti õige mitu kergliiklusteed. Väga palju investeerime ka ühistransporti – plaanime soetada uusi busse ja ka trammiparki värskendada. Soetatakse 50 uut autobussi, rekonstrueeritakse 10 trammi ja alustatakse retrotrammide rekonstrueerimist,” lisas Aas.
Taavi Aas rõhutas, et investeerimistegevuseks on 2017. aasta eelarve eelnõus ette nähtud kokku 166,4 miljonit eurot, mis teeb sellest vaieldamatult investeeringute eelarve.
Eelarve esimese lugemise lõpetamise poolt hääletas 42 volinikku, vastu oli 13. Erapooletuks jäi viis linnavolikogu liiget.
Viimati muudetud: 12/07/16
Jaga
|
07. December 2016


description: Kristen Kuiper

title: Kristen Kuiper


authors:
Olav Renno
Foto
Dominic Sherony

description: Meie okasmetsades leiavad eluaset ja toitu kaks vintlaste sugukonda kuuluvat omapärase eluviisiga linnuliiki. Meil tavalisest metsvindist on nad mõneti suuremad ja neil on eriskummaline nokk: üla- ja alanoka tipp on teineteisest ristamisi üle kõverdunud.

title: Talvekülma trotsijad

maintext:
Need on käbilinnud, kes on rahvasuus saanud ka ristnoka nime. Nad tegutsevad salkadena puuvõrades ja annavad endast märku häälitsusega, eelkõige puult puule või üle metsa lennates. Pisut kehakama männi-käbilinnu tavaheli on sügavmetalne tüpp-tüpp-tüpp, saledamal kuuse-käbilinnul heledam glipp-glipp-glipp. Jaanuaris võib kuulda nende laulugi: trillerite, sädistamise ja lühivilede segu. Nad on suhteliselt inimusaldavad ja lasevad end binokli abil hõlpsasti jälgida.
Isas- ja emaslindudel on erinevat värvust sulgrüü: isane on enamjaolt tellispunane, emane rohekaskollane, tiivad ja saba tume-hallikaspruunid. Noorlindude sulestik on põhiliselt hall, tihedate tumedate triipudega. Mõnikord harva võib Eestis näha kolmandatki liiki, vööt-käbilindu, kelle tiibadel on kaks valget vööti – ta pärineb Kirde-Euroopa ja Siberi lehisepuistutest, aga meil on lehiseid vähe ja siin jääksid nad ju nälga! Peale eelloetletud kolme on veel neljaski liik – oti käbilind, kes on üpris vähearvuline paigalind (ainult paar tuhat isendit) Põhja-otimaa männikutes. Pärast sealkandis lehiseistandike rajamist on ta leidnud ka need olevat talle sobiva elupaiga. 90 aastat tagasi uurisid Eesti ornitoloogid, kas Saaremaal elutsevad männi-käbilinnud pole ehk „otlastega” samast rassist, kuid hilisemad uuringud seda oletust ei kinnitanud.
Kõik kolm liiki on tõelised hulgulinnud, pesitsedes seal, kus parajasti on rohke käbisaak. Eestiski muutub käbilindude arvukus eri aastatel üsna tublisti. Männi-käbilinnu asurkonda hinnatakse tuhandele kuni 3000 haudepaarile, aga mõnel ohtral käbiaastal võib meie männikutes viibida isegi paarkümmend tuhat selle liigi esindajat. Kuuse-käbilind on palju arvukam ja teda võib pesitseda isegi 75 000 paari, nii et varakevadeks pakuvad meie kuusikud eluaset enam kui 300 000 isendile. Mõnel suvel, kui käbisaak idapoolsetes kuusikutes on kasinaks jäämas, käbilinnud otsekui aimavad talvise toidu nappust ja võtavad ette irdrändeid. Sellised invasiooniparved ilmuvad meie metsadesse tavaliselt juulikuul, aga kui ka siin pole head seemnesaaki loota, uitavad edasi edela poole.
Käbilinnud pesitsevad lausa talveharjal, sest ka oma poegi toidavad nad okaspuukäbidest välja kougitud seemnetega. Paksuseinalise pesa punuvad kuuse-käbilinnu paarid kõrgele kuusevõrasse oksatipu lähedale, mõnikord hargnemiskoha („oksakahvli”) vahel rippuvana. Peaaegu alati varjab pesa ülalpool kasvav oksalaba. Ka männi-käbilinnud võivad oma pesapuuks võtta kuuse, enamasti aga ikka tiheda männi. Pesa väliskiht koosneb oksaraokestega põimitud samblast ja samblikust, sisekihis on ohtralt karvu ja sulgi. Kurnas on 3–5 valkjat, hõretähnilist muna. Emalind hakkab hauduma kohe esimese munemise järel, sest muidu võiksid munad ju pakase käes lõhki külmuda. Kaasa toidab teda kogu 15päevase haudeaja kestel ja veel kümmekond päeva kogu pesakonda, enne kui poegade sulestik küllalt paks on, et pideva soojendamiseta toime tulla. 25 päevaga saavad nad lennuvõimeliseks. Iga poeg sööb pesaperioodil vähemalt 30 000 seemet, nii et vanemate töökoormus on kujuteldamatu – enne poegade pesast lahkumist peab kumbki vanalind päevas hankima kuni kümme tuhat seemet, milleks tuleb lahti murda vähemalt 75 kuusekäbi kattesoomused.
Vastupidi enamikule vintlastele ei hoia-kaitse käbilinnud pesa ümbruses territooriumi. Mõne kuuse otsas leidub mitugi pesa. Paraku avastatakse-nähakse neid alles puu langetamise järel ... Veebruaris-märtsis hukutab metsaraie kuusikutes nende huvitava eluviisiga lindude munakurne ja pesakondi arvamatul hulgal.
Kevadel ja suvel söövad käbilinnud lehe- ja õiepungi, putukaid, eriti liblikaröövikuid ja lehetäisid, samuti ämblikke, sügise poole ka marju, mida nopivad maapinnaltki. Tihti hangivad nad putukavastseid lehepahkadest, millest nemad oma nokaga hõlpsasti jagu saavad.


authors:
Jüri Kamenik
Foto
Marianne Loorents Virumaa Teataja

description: Alustuseks üks selgitus klimaatiliste aastaaegade teemal. Kuna Eesti kliima ei ole kontinentaalne, vaid on tugevate mereliste mõjutustega, siis esineb klimaatiliste aastaaegade ebajärjekindlust ja hägusust.

title: Mitmekülgne udu

maintext:
Nii on lood ka talvega: kui novembris ja veel hiljutises ilmaloos sai talv klimaatilise aastaajana juba välja kuulutatud, on selline vastuoluline teemakäsitlus tekitanud elavat tagasisidet ja kriitikat.
Seetõttu olgu öeldud: enamikes kohtades kestab ilmselt pikk eeltalv, sest talveks peetakse üldiselt püsiva lumikattega perioodi, kuid püsivat lumikatet pole enamikes kohtades veel moodustunud. Kindlamalt saab talve alanuks lugeda vaid Virumaal ja mõnel pool sisemaa kõrgustikel, sest seal on lumi juba pikka aega maas. Seepärast on ilmselt õigem suurema osa Eesti kohta väita, et eeltalv algas juba novembri esimestel päevadel koos esimese lumega (ja mõnes kohas ka juba 25. oktoobril esimese lumesajuga).
Juba mõnda aega valitsevad soojad sügisnäolised ilmad, mistõttu talv on jäänud kaugeks mälestuseks. Paljudel päevadel on märksõnaks olnud udu, mis on olnud nii tihe, nagu seda vaid vahel oktoobris ja novembris võib ette tulla.
Udusid on osanud tähele panna ka vanarahvas. Nii on meieni jõudnud selline ilmavanasõna: „Sügisene udu tähendab kolmeks nädalaks sooja, kevadine udu – kolmeks nädalaks külma.“ Vanarahva tähelepanekud puudutavad isegi eri uduliike ja nende tekkepõhjusi: lisaks sellele, et sügisene udu tähendavat sooja, kevadine udu aga külma, on tähelepanekuid ka selle kohta, et kui udu langeb, pidavat tulema kuiv, kui udu tõuseb, siis tähendavat see vihma jne. Tihti esitatakse sellised ilmaolude kirjeldused värssidena.
Udu pole midagi muud kui pilv, aga kuna see ulatub või algab aluspinnast, siis mõjutab udu oluliselt inimtegevust, näiteks segab liiklemist. Ilmselt on see ka põhjuseks, miks udust ja pilvedest räägitakse tavaliselt eraldi. Mägedes võime sattuda ka ootamatult udusse, ent tavaliselt pole see tekkinud jahtumisel kontaktis aluspinnaga, viimane asjaolu on aga just udule kui nähtusele olemuslikult iseloomulik.
Udu puhul kondenseerub veeaur tavaliselt mingi õhu jahtumisprotsessi tõttu väikesteks veetilkadeks (väga suure pakasega võivad veetilkade asemel olla jääkristallid) – kui nende veetilkade tõttu langeb nähtavuskaugus horisontaalsuunas alla ühe kilomeetri (see on kokkulepe!), siis räägitakse udust, kui nähtavuskaugus on 1–10 km (lennunduses ja merenduses võivad kokkulepped sellest erineda), siis on tegu uduvinega. Mõnikord, tavaliselt kivisöe põletamise tagajärjel, võivad saasteained seguneda uduga või lahustuda udu moodustavates veetilkades, mis tähendab sudu, kuid sellest mõni teine kord.
Pikale veninud eeltalv paistab kestvat, ja lõppu ei paista, sest ookeanilt paiskub üha uusi tsükloneid Norra merele ja Skandinaaviasse, nende tsüklonite lõunaservades kandub Eesti kohale jätkuvalt soojust ja niiskust, millele pakub vaheldust mõni kargem päev. Eeltalvele iseloomulik ebapüsiv ilmastik jätkub, millega seoses on oodata lumikatte ja külmapäevade esinemist ja vahepealset ärakadumist.


authors:
Sirje Niitra
Foto
Mihkel Maripuu

description: Seda juhtub harva, et ühe pere kolme õde lisaks tugevale veresidemele ka ühine töö ühendab, aga just nii see on Kirke, Loore ja Marviga, kes ajavad koos lihaäri ühisnimetuse all Oma Põrsas.

title: Kuidas kolm õde koos lihaäri ajavad

maintext:
„Poes leti ääres seistes valdas mind sageli tunne, et sellist liha, mis ostma kutsuks, ei ole. Sama kurtsid mõned tuttavad. Nii tekkiski mõte hakata ise puuduvat pakkuma,” räägib Oma Põrsa idee sünnist selle hing Kirke Laht (31), õdedest vanim. Tühjalt kohalt idee siiski ei sündinud. On ju õed kasvanud tuntud seakasvataja Urmas Lahti peres ja näinud, kuidas enne pühi ei jaksanud isa enam tellimusi heale kodusele sealihale vastu võtta. Ta oli lahkesti nõus osa ärist krapsakatele tütardele üle andma.
Nüüd on Oma Põrsal oma farm koos väikese tapamaja ja hulga poodidega. Kogu ahel on kontrollitud, liha ei seisa vaheladudes ja seda ei külmutata, vaid läheb värskelt otse poodi müüki. Nõnda teab tarbija täpselt, kust liha tuleb ja saab olla kindel selle kvaliteedis. Suurest poeketist ostes ei tea ju kunagi, mis päritolu liha on, sest vähemalt 35 protsenti sealihast tuuakse sisse. Vahel on sildile märgitud lihtsalt Eesti või siis mõne kombinaadi nimi, kust aga kombinaat liha saab, jääb sageli selgusetuks.
„Üks õnnistus ja samas karistus on meil see kolmas tsoon, kus meie farm Aafrika seakatku tõttu juba teist aastat asub. Hea on see, et veterinaarid käivad kogu aeg kontrollimas, halb see, et me ei tohi välismaale müüa ja mujale tapale viia. Õnneks on meil oma tapamaja, mille äsja ümber ehitasime. Nii on kolmanda tsooni liha kõige kontrollitum, tarbija saab selle headuses täiesti kindel olla,” räägib Kirke.
Seakatk mõjutas Lahtede tootmist palju. Ilma päris oma lihapoodideta, mida hakati 2013. aastal asutama, poleks seda üle elatudki. „Teistele lihatööstustele oleks tulnud liha kõvasti alla omahinna ära anda. See, et kogu ahel on enda kontrolli all, hoiab meid vee peal tänaseni, sest saame olla hästi paindlikud ja kliendile kõiges vastu tulla,” sekkub jutusse Loore (27), kelle kanda on ühise lihaäri raamatupidamine ja turundus.
Oma Põrsa poodide eelis on see, et lihameister on kohapeal ja kui klient letist sobivat tükki ei leia, saab selle sealsamas lõigata. Kui mõni soovib, et lihatükk oleks täpselt 30 cm pikk ja 20 cm lai, siis ta ka saab selle. Või tahab, et hakkliha oleks täpselt sellisest tükist tehtud, mis ta välja valinud. Tarbija hindab sellist personaalset lähenemist ja nõnda käib seda kaubamärki kandvates poodides rahvast lähedalt ja kaugemaltki. Näiteks käivad mõned kliendid Võrust Tallinnas veerandit siga ostmas, mis on müügil hinnaga 2,5 eurot kilo ja millest jagub perele pikemaks ajaks. Ostjad hindavad seda, et liha on alati värske ehk samal päeval lõigatud.
Kõige paremini läheb hakkliha ja kampaanialiha: mida sel päeval vähem ostetakse, hinnatakse alla ja müüakse soodsamalt. Palju ostetakse ka konte ehk raguud, mis lihalõikusest järele jäävad. Seahakkliha on kaht sorti, kusjuures delikatessi nime kandev on tehtud puhtast tailihast. Kõõluseid ja muid lihatööstuses tavalisi jääke hulka ei segata. Lääne-Virumaa väiketalunikelt ostetakse lisaks vasika- ja lambaliha, millest samuti hakkliha saab. Ilma paberiteta kraami müüki ei võeta, sest vastutus lasub ju müüjal.


authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja
Foto
Liis Treimann

description: Aasta lõpul antud intervjuus kinnitas paari nädala eest ametisse astunud maaeluminister Tarmo Tamm, et kõik uue valitsuse poolt põllumeestele lubatud toetused makstakse kindlasti välja, lisaks on plaanis maainimese elu lihtsustada, näiteks tasuta ühistranspordi abil.

title: Maaeluminister lubab, et järgmine aasta tuleb põllumehele palju parem

maintext:
Teine tähtis asi on, et me ei viiks toorainet riigist välja. Eriti puudutab see toorpiima: 600 tonni toorpiima iga päev välja viia on ilmselgelt liiga palju. Ükski riik ei tohiks nii käituda, et toetab sektorit ja see sektor viib toorainet välja. Piima ümbertöötlemise raha peab jääma Eestisse. Selles vallas on aasta esimeses pooles olulisi otsuseid oodata.
Peame mõtlema, kuidas oma riiki omamaiste toiduainetega varustada. Selleks on väga palju võimalusi, näiteks kasvatada juurvilja ja punast kala.
Kas see on ikka nii tähtis, et eestlased just eestimaist toitu sööksid?
Absoluutselt. Miks me ise ei suuda toota? Miks teised riigid suudavad, aga meie mitte? Me pole ju kehvemad. See on tõsine mõtlemiskoht, kui peame porgandit, kapsast ja kartulit sisse tooma.
Ministeerium saab kaasa aidata poliitika kujundamisel, et siseturu saaks Eestis kasvatatud toodanguga katta, see omakorda looks uusi töökohti. Kõik on omavahel seotud.
Me peame käituma samamoodi, nagu käitub ülejäänud Euroopa. Oleme Euroopas täiesti erandlik riik: teised toetavad oma põllumehi, Eesti on ainuke, kes üleminekutoetusi ei maksnud. Põllumajandus on erandlik valdkond ja ilma toetusteta ei saa. Peame kinni pidama samadest reeglitest, mis teistes riikides, sest me ei saa panna oma tootjaid kehvematesse tingimustesse.
Kas te tunnete oma töös, et suudate tõepoolest Eesti põllumeeste olukorda paremaks muuta?
Kui ma ei oleks selles väga-väga kindel, poleks seda ametit vastu võtnud. Ma usun, et suudan. Uus valitsus vaatab maaelu ja põllumajanduspoliitikat hoopis teise pilguga kui eelmine valitsus. See, et kogu valitsus on selja taga, annab kindlust. Lisaks juba räägitule on veel asju, mida maainimese elu parandamiseks teha plaanime, näiteks tasuta ühistransport. See oleks maal elavatele inimestele suur abi.
Omavalitsustele on ette nähtud päris suured toetused. Toetame ka maagümnaasiume. Näen, et uus valitsus on tõepoolest päris palju mõelnud sellele, et maal elu säiliks.
Kas noored võiksid mõelda põllumajanduserialade õppimisele? Kas ka need, kes tahaksid tulevikus oma peret heal majanduslikul järjel näha?
Maaelul on kindlasti perspektiivi. Vanem põlvkond hakkab varsti lõpetama ja on uusi tegijaid tarvis. Noortaluniku toetuste taotlejate suur arv näitab, et noortel on praegu usku maaelusse ja põllumajandusse. See sisendab optimismi.
Jah, korraga rikkaks ei saa, aga kui väga tahta ja oma tee leida, on see võimalik.


authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja
Foto
Mailis Ollino

description: Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi. Maaeluministeerium saatis vastava määruse eelnõu juba kooskõlastusringile.Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi. Maaeluministeerium saatis vastava määruse eelnõu juba kooskõlastusringile.Toetust saab taotleda piimatõugu lehma kohta, keda piimatootja pidas 2016. aasta 1. detsembri seisuga, või sea kohta, keda sealihatootja pidas 2016. aasta 1. mai seisuga.Piimandussektoris makstakse toetust piima turustavatele või jõudluskontrollis osalevatele tootjatele, kes on kas väiketootjad, ei suurenda tootmist või on ühinenud mõne maaelu arengukava keskkonnatoetuse skeemiga. Sama kolme tingimuse alusel makstakse toetust ka seakasvatussektoris.Samuti on nii piima- kui ka sealihatootjatel võimalus taotleda toetust, kui nad võtavad kohustuse mitte suurendada oma piimatõugu lehmade, sigade või emiste arvu taotluse esitamise päevast kuni 2017. aasta 1. maini.Seakasvatuses on 2016. aastal Aafrika seakatku puhangute tõttu III tsooni jäänud sigade ühikumääraks 27,24 eurot looma kohta, 2015. aastast jätkuvalt III tsoonis olevate sigadel 22,52 eurot looma kohta ning muudes piirkondades 13,62 eurot emise ja 8 eurot sea kohta. Piimalehma arvestuslik toetusmäär on 153 eurot piimalehma kohta, kuid lõplik toetusmäär selgub pärast taotlemist.Toetuste taotluste vastuvõtt on planeeritud 30. jaanuarist 8. veebruarini.

title: Piima- ja sealihatootjad saavad erakorralist toetust


authors:
Viio Aitsam
Foto

description: Uksest sisse astumine on teadlaste* sõnul lähima kümne aasta küsimus, kuid teada pole, kas uue tehase taga on siis eestlased või keegi Skandinaaviast.

title: Puidutööstuse kasutamata võimalus seisab Eesti ukse taga

maintext:
Mida veel võiksime toota?
Kui vaadata laiemalt, olenevad puidukeemiatootmise võimalused sellest, kui puhas tselluloos on. Traditsioonilises protsessis saab tselluloosi 40–45 protsendi puidust ja see sisaldab lisanditena hemitselluloosi ja ligniini. Kui kasutada spetsiaalset puhta tselluloosi tootmise tehnoloogiat, saab sellest toota näiteks atsetaatkiudu ja viskooskiudu, mis on tuntud kiud tekstiilitööstuse jaoks, ja nitrotselluloosi, mis sobib lõhkainete ja väetiste tootmiseks. Järgmine samm on eriti puhas nanokristalliseeritud tselluloos. Sellest saab juba hakata valmistama igasuguseid gaasibarjäärkihte, aerogeele, pinnakihi tugevdamiseks saab seda lisada viimistlusmaterjalidele, värvidele, lakkidele. Ehitusmaterjalides parandab nanotselluloos näiteks vastupanu auru läbilaskvusele. See on tänapäeval nähtavasti kõige väärtuslikum suundumus tselluloosikeemias.
Järgmine võimalus on seotud ligniini eraldamisega sulfaatkeedu mustast leelisest. Ligniinist saab valmistada mootorikütuseid, süsinikkiudu, liimvaiku ja kemikaale. Veel on võimalik tselluloositootmise musta leelist hoopis gaasistada või gaasistada otse puitu süngaasiks, millest saab katalüsaatorite abil toota metanooli ja etanooli ning nendest väga paljusid keemiatooteid. Näiteks praegu kõikjal me ümber olevatest tarbeplastidest 90–95 protsenti on toodetud maagaasist ja naftast, mida saaks hakata ise hoopis loodusliku tooraine põhjal valmistama.
Peale muu on veel nii-öelda suhkru platvorm, mis tähendab tselluloosi keedulahuse monosahhariidide kääritamist etanooliks koos kõigi etanoolil baseeruvate võimaluste kasutamisega.
Päris võimas!
See on kõik see, mida meil veel pole, aga mida mujal arendatakse. Lipulaevad on naabrid Soome ja Rootsi, samuti Saksamaa.
Kas neil käivad pigem katsetused või käib tootmine?
On kõike. Näiteks UPM Kymmenen OY oma Lapenrantaa biorafineerimistehases toodab puidutööstuse jäätmetest biodiislit, investeering oli 179 miljonit eurot. Rootsis Örnsköldsviki on rajatud biomajanduse klaster, mille südameks on tselluloositehased, eelkõige just viskoostselluloosi tehased. Viskoostselluloosikiud sööb praegu juba turul puuvilla osa väiksemaks, sest tootmisprotsess on odavam ja juba ka keskkonnasäästlikum.
Kas põhimõtteliselt on siis nii, et puust saab mööbli tuppa, riided selga, ahju küdema, autosse kütuse, toidulauale juua ja süüa?
Joodavat alkoholi puust ei saa. Ja toitu ka ei saa, neid lignotselluloosseid aineid inimese organism ei omasta, kui just kedagi vahepeal pole. Kui näiteks puidust toituvad putukad kuivatada ja jahvatada, saaksime hea proteiinirikka toidu.
Tegelikult on meil ju ka oma tõrvatootjad olemas.
Jah, on väikesed tõrvatootmisettevõtted ja toodetakse ka grillsütt puidu pürolüüsil hapniku juurdepääsuta. Kodumajapidamistes saab veel põllumajandusjäätmed panna mahutisse käärima, lisades anaeroobset bakterit, et saada biomuda. Saadava biometaani peaks muidugi veel väävlist puhastama, enne kui kütteseadmesse panna, aga nii saaks soojust. Mõõdukas koguses on võimalik lisada mahutisse ka saepuru.
Puiduga on nii, et kui tahame sellest puidukeemiatooteid valmistada, peame selle igal juhul ära peenestama. Selleks on aga lisaenergiat vaja.
Kas tselluloositootmise mustast leelisest kättesaadav vaik on seesama, mida vanasti vaigutamisega kasvavatelt mändidelt võeti?


authors:
Toivo Niiberg
Räpina Aianduskooli Õpetaja
Foto
Marko Saarm

description: Välimuselt porgandit meenutav pastinaak on meie tervisele märksa kasulikum ja sobib hästi porgandi asendamiseks roogades. Meie aedades hästi kasvavat pastinaaki võib külvata kohe pärast lume sulamist.

title: Pastinaak on porgandist väärtuslikum köögivili

maintext:
Pastinaak ehk aed-moorputk on iidne kultuurtaim, mida kasutasid laialdaselt juba vanad kreeklased ja roomlased. Botaaniliselt on pastinaak porgandi ja peterselli sugulane ning sarnaneb nendega välimuselt ja maitselt.
Eelmise sajandi alguses oli pastinaak Eesti mõisaaedades üsna levinud juurvili, leides tunnustust ka kohaliku rahva seas ning avaldatavates toiduretseptides ja kokaraamatutes, seda eelkõige moorputke nime all.
Millegipärast kaotas pastinaak oma populaarsuse nõukogude ajal. Tänapäeval on pastinaaki üha rohkem ja rohkem näha poe- ja turuletil. Kindlasti on siin suur osa köögiviljakasvatusfirmal Sagro, kes just Tallinna elanike seas on selle unustatud juurvilja taas populaarseks teinud.
Pastinaak kasvab suuremas osas Euroopas metsikult, keskajal oli pastinaak Euroopas sama hinnatud kui tänapäeval kartul, põhjamaades on seda kasvatatud juba 16. sajandist.
Eesti kliima on pastinaagi kasvatamiseks täiesti soodne. Nii võib meil raudteede ääres ja teepervedel sageli kohata metsikult kasvavat harilikku pastinaaki.
Tervisele hea
Pastinaak on nii ravim-, maitse- kui ka köögiviljataim. Ravimina kasutatakse peamiselt seemneid, kuid ka lehti ja juurt. Seemnetest toodetakse pärgartereid laiendavaid ja naha pigmentatsioonihäirete korral kasutatavaid preparaate. Juurvili mõjub söögiisu ja seedimist soodustavalt, diureetikumina, meeste potentsi tõstvalt, valuvaigistavalt neeru- ja põieliiva ning neerukivide korral. Tänu väävlivabade eeterlike õlide sisaldusele mõjub väga soodsalt kogu närvisüsteemi talitlusele.
Maitseainena kasutatakse pastinaagijuurt nagu juursellerit, lisades seda konservitööstuses lihakonservidele.
Pastinaak on veidi vänge maitse ja lõhnaga, kuid samas meenutab pähklit, on väga suhkru- ja tärkliserikas juurvili. Leidub mitmeid sorte: pikad ja poolpikad, ümmargused ja lamedad. Kõige enam tuntud on just pikad vormid, mis on 20–30 sentimeetrit pikad ja millel on 5–8 sentimeetri jämedused juured. Olenevalt sordist ja kasvutingimustest võib ühe juurvilja kaal kõikuda väga suures ulatuses (100–1500 g), seda peab arvestama reavahe valikul ja harvendusel.
Kujult meenutab porgandit, viljaliha aga naerist, lehed sarnanevad selleri lehtedega. Toiteväärtuselt ületab pastinaak porgandit peaaegu 2,5 korda.
Külva varakevadel
Pastinaaki on õige külvata koduaias hilissügisel või varakevadel pärast lume sulamist peenrale reavahega 30–40 sentimeetrit ja harvendada hiljem 10–15sentimeetrise vahega. Huumusevaese mulla korral andke täiendavalt kõdusõnnikut või komposti. Seemnete idanevus säilib üks-kaks aastat. Seeme tärkab 14–21 päevaga. Külvake kahe-kolme sentimeetri sügavusele. Vajab väga sügavalt haritud pinnast. Et külviread oleksid paremini märgatavad, soovitatakse pastinaaki külvata varakevadel koos redise, liivsinepi või hariliku lehtsalatiga.
Pastinaagi lehed eritavad kuival ja kuumal ajal eeterlikke õlisid, mis võivad higisele nahale sattudes tekitada põletikku ja ville analoogiliselt Sosnovski karuputkega. Seega on pastinaaki õigem kasvatada koduaias kohas, kus lapsed paljaste jalgadega mänguhoos läbi ei lippaks. Ka hooldada tuleks pastinaaki pigem pilvise ja jaheda ilmaga. Samas võib lehekodariku sisemisi nooremaid lehti kasutada julgelt toorsalatites ja toortoitudes nagu lehtsellerit või peterselli, kartmata mingeid tüsistusi.


authors:
Tiit Efert
Foto

description: Et kasvatada keset külma ja pimedat talve värskeid salateid ja ürte, on vaja troopilist kliimat. Tallinna lähedal Kose vallas asuv Oru Farm on sellised tingimused loonud. Siit saab rohelist ka pühadelauale ja seda sõltumata ilmaoludest.

title: Salat kasvab talvises troopikas

maintext:
Põhja-Iirimaalt pärit peremees Hugh Cartmill võtab meid vastu kaubikut remontides. Sellega viib ta kolm korda nädalas klientidele kaupa, ostjateks kauplused, hulgilaod, restoranid. „Enamasti viin ise kauba kohale, paar klienti käib ise järel,” selgitab Oru Farmi peremees.
Roosid ja ürdid
Hugh juhatab suurde 1000ruutmeetrisesse kasvuhoonesse, kus on silmipimestavalt valge ka kõige pimedamal talvepäeval ja õhutemperatuur meenutab suvist leitsakut. Kolm usinat töötajat pakivad parasjagu tooteid kokku. „Täna on meil pakkimispäev,” teatab Hugh.
Hugh on pärit Põhja-Iirimaalt. Eestisse tõi ta abikaasa Tuuli, kellega Hugh kohtus Rootsis rootsi keele kursustel. Kui paar otsustas kümme aastat tagasi Eestisse kolida, soetati endale Tallinnast 35 kilomeetri kaugusel Kose vallas Oru külas majapidamine, kus oli kasvatatud roose ja kus oli kena õunaaed. Salatite ja ürtide peale ei osanud siis veel keegi mõelda, sest selles vallas polnud kummalgi mingit kogemust.
Hugh mainib, et kasvuhooneid oli ta siiski oma elus näinud, sest tema lapsepõlvekodu naabrid kasvatasid kurke. Esialgu mõeldigi roosikasvatamisega jätkata ja seda käidi uurimas kolleegide juures põhjamaades. Ükskord jõudis kohale teadmine, et rooside kasvatamine ei tasu Eestis ära ja pilgud pöörati hoopis ürditalude poole. On ju neidki edulugusid põhjamaades olemas. Loodi kaubamärk Hansa Herbs, mis tänavu Eesti Patendiametis registreeriti.
Moodne kasvuhoone
Alustati vanas kilekasvuhoones, mida köeti kütteõliga. Küttearved paisusid väga suureks, mees ehitas uue katlamaja ning kütab kasvuhoonet nüüd biomassiga. „See oli õige otsus,” kinnitab Hugh.
Mees tunnistab, et ega Eestimaa talv ürtide-salatite kasvatamiseks väga soodne pole. Puudu jääb nii valgusest kui ka soojusest. Kummast rohkem? „Võib-olla päikesest, aga soojus on ka väga tarvilik. Ei saa öelda, et üks on tähtsam kui teine,” sõnab Hugh.
2013. aastaks oli vana kasvuhoone oma aja ära elanud. Hugh otsis lahendust, kuidas küttekulusid veelgi kokku hoida ja ehitas uue kasvuhoone. Selle klaasist seinad lasevad päikesevalgust paremini läbi kui vana kasvuhoone kile ning uues kasvuhoones on laes kardinad, mis avanevad automaatselt, kui päike välja tuleb. Aga kuna talvel on enamasti külm ja pime, siis on nende eesmärk hoida soojust.
Inseneriharidusega Hugh on kuldsete kätega mees. Kogu salati- ja ürdikasvatuse on ta automatiseerinud, vaid valmistoodete pakendamiseks ongi töötajaid vaja.
Põhimõtteliselt võib salatite ja ürtide kasvatamist jälgida ka palmi alt. Hugh naerab selle mõtte peale ja lisab, et kuigi kõik toimib automaatselt, peab siiski jälgima, et asjad oleksid korras. Kui midagi peaks juhtuma, võib kahju väga suur olla. „Aeg-ajalt võib midagi ikka tõrkuda,” märgib ta.
Seemneid ostetakse Eestist ja Soomest. Need külvatakse väikestesse turbaga täidetud pottidesse, märgistatakse ja pannakse idanema. Kui taimed on umbes kahenädalased, tõstetakse need koos potiga spetsiaalsetesse rennidesse, kus need kasvavad kuni pakendamiseni. Läbi renni jookseb kastmisvesi. Kokku võtab taimede kasvamine aega keskeltläbi kuus nädalat, enne kui need poeletile jõuavad.


authors:
Katrin Luke
Fütoterapeut
Karepa Ravimtaimeaed
Foto
Elmo Riig

description: Taimedest on abi südamehaiguste ja -probleemide korral, neil on ennetav ja taastav toime. Samas aitavad taimed haiguste korral, millest võivad südamevaevused alguse saada, näiteks diabeet, põletikud, ärevushäired.

title: Südamele kasulikud taimed

maintext:
Tugeva valu, õhupuuduse või käe ja ühe kehapoole tuimaks muutumise, surina või muu kahtlase ilmingu korral tuleb kindlasti kiiresti arsti poole pöörduda. Vahel on asi minutites, seega tuleb kutsuda kiirabi.
Liikumine üks paremaid viise südamehaigusi ennetada ja neist taastuda. Värskes õhus jalutamine, kepikõnd, jalgrattasõit, suusatamine, milles saavad liikuma suured lihased, on parim viis varustada keha hapnikuga ja hoida südamelihased tervena.
Eelistage puhast toitu, mis on kasvanud loomulikus keskkonnas. Palju on räägitud kalast, aga kasvanduse kaladel on kasulikke rasvhappeid poole vähem, sest nad ei söö loomulikku toitu. Rapsiõlis on oomega-6-rasvhape ülekaalus ja see soodustab põletike teket. Head õlid on oliiviõli, linaseemneõli (kui pole rääsunud ja kibe), Kreeka pähkli õli, ka kanepiõli ja teised külmpressiõlid sobivad salatitesse. Kasulikud on meie oma aia- ja metsamarjad: metsmaasikad sisaldavad rauda, arooniad alandavad vererõhku, viirpuumarjad puhastavad ja tugevdavad veresooni, jõhvikad parandavad neerude tööd, mis omakorda alandab vererõhku – kõik meie organismis on omavahel seotud.
Verd vedeldavad taimed on angervaks ja pärnaõis. Kellele tee ei meeldi, saab teha siirupeid ja jooke. Angervaksaõitest saab näiteks koos hapu mahla ja suhkruga siirupi, millest suvel morssi teha.
Rahustavad taimed: meliss, harilik pune, kummel, kurgirohi, veiste-südamerohi (aitab ka ärevuse ja hirmutunde korral), palderjanijuured.
Valu korral, kui olete lisaks millegi pärast närvis ja ärevil: meliss, pune, aedmonarda (kasvab tihti aias ilu pärast). Tee tegemiseks võtke 1 tl taimepuru ja valage üle 200 ml kuuma veega, laske kaane all viis minutit tõmmata.
Südame rütmihäired. Parim on viirpuuõite tee või tinktuur. Võtke 1 tl taimepuru tassi keeva vee kohta, laske tõmmata 5–10 min ja jooge. Viirpuuõisi kogutakse juuni esimestel päevadel, kui puu õitseb. Õitsemisaeg on lühike, kuni nädal. Siis võib teha tinktuuri: valage õied üle viinaga, laske tõmmata kaks nädalat ja kurnake. Kui on pidev rütmihäire, siis on soovitatav siiski teed juua, sest pikka aega alkoholi kasutada pole hea. Kui on vaja kiiret abi, siis alkoholitõmmis mõjub rutem.
Veresooni tugevdavad taimed sisaldavad rutiini, parimad on viirpuu viljad. Neid saab teeks kuivatada, aga suuremad viljad säilivad kaks-kolm kuud jahedas ja neid võib ka lihtsalt süüa. Meie teeme moosi, siirupit, marmelaadi. Meie kümme aastat tagasi istutatud puudelt saab juba mitu korvitäit marju!
Meie õpetaja ütles omal ajal, et viirpuu on haigele ja väsinud südamele ning peaks igaühel aias kasvama. Veel on rutiini arooniamarjades, tatraõites, peedis, punastes tikrites, lillades ploomides, kirssides, vähesel määral angervaksas jm taimedes. Tuntav on see punakaslilla tooni järgi.
Kolesterool ja ummistunud veresooned. Kunagi rääkis Kaljo Mandre taimest, mis aitab, kui kõrvad kohisevad ja pea on uimane. See taim on harilik mailane. Mailasetee on mõru, kuid tõhus! Proviisor Kalju Mandre soovitas harilikku mailast nii infarkti kui ka insuldi ärahoidmiseks ja järelraviks. Praeguseks peaaegu unustatud taim, mida mäletavad üksnes vanemad inimesed, toimib ikkagi! Üks vanahärra jõi seda teed üle aasta ning sai kolesterooli ja vererõhu korda, alustas 175 pealt! Häid näiteid on teisigi. Raviomadused on siiski vaid harilikul mailasel. See kasvab okaspuuraiesmikel pärast raiet vaibana kaks-kolm aastat. Tee valmistage nagu ikka: 1 spl taimepuru kuuma veega tassi ja kümneks minutiks tõmbama, seejärel jooge. Kolesteroolist puhastamiseks võib kasutada ka teesegusid kummelist, võilillejuurtest, köömnetest, kibuvitsamarjadest, ristikuõitest.
Tursete vastu aitavad petersell, kurgirohi, kortsleht, põldosi ja linnurohi (viimaseid tuleb keeta 30 min). Ka kasemahl, jõhvikamahl ja jõhvikad, kaselehed, kurk, arbuus, kabatokk on abiks.
Südant tugevdavad taimed on viirpuuõied ja -viljad, kõrvenõges, raudrohi, Hiina sidrunväändiku viljad, kuldjuur, lodjapuu viljad, metsmaasikad. Hapnikuvaeguse korral aitab pärnaõie ja lehtede tee. Suure veresuhkrusisalduse vastu kasutage mustikaid, sinikaid, harilikku mailast, sigurijuurt, maapirni, kõrvenõgest (eriti pimedal ajal).
Põletikud tuleb välja ravida. Reumale, nohule, kurgupõletikele on oma taimed. Kõik põletikud kahjustavad südant. Paha ei tee streptokokkide korral 7–10päevane teekuur tammekoore või soopihlaga. Kasulikud on ka angervaks, kummel, nurmenukuõied.
Vere hüübimise ja trombiohu korral olge ettevaatlik raudrohu, kõrvenõgese, kibuvitsa, pihlaka ja lodjapuu marjadega.
Jõulueelse aja ja aastalõpu närveldamise asemel ning poest kauba tagaajamise ja sooduspakkumistega võidujooksmise asemel võtke aeg maha ja minge loodusesse jalutama. Puhake ja magage korralikult! Lugege läbi mõni hea raamat, käige teatris või kontserdil, olge Facebooki või muu sotsiaalmeedia asemel koos päris inimeste ja sõpradega. Nautige elu ja hoidke oma südant!


authors:
Peeter Raidla
Maa Elu Peatoimetaja
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: See, et Toompeal puhuvad pärast uue koalitsiooni loomist ja valitsuse vahetumist värskemad tuuled, on igati tervitatav. Tõsi, sellest vahetusest on möödas vaid veidi enam kui kuu, nii et kaugeleulatuvaid järeldusi ei tasu kellelgi teha ja mingit otsest põhjust rõõmutantsu lüüa ju veel pole. Seda enam, et pole teada, kuidas tegelikult hakkab meie elu mõjutama sellesama uue valitsuse poolt koostatud maksupakett.

title: Valitsuse vahetus ei muuda taevast pilvituks

maintext:
Vähemasti esiotsa tundub, et maaelu edendajate ja põllumeeste arvamust võetakse enam kuulda. Paraku ei tähenda valitsuse vahetus veel seda, et taevas põllumeeste pea kohal pilvituks muutub ja kõik mured hoobilt kaovad.
Probleeme, mille lahendamise kallal vaeva tuleb näha, jagub küllaga. Eeskätt on need seotud põllumajandustoodangu ekspordi hädavajaliku suurendamise ja uute turgude leidmisega. See omakorda eeldab põldudel ja farmides kasvatatu väärindamist toiduainetööstuses, mille seadmed ja tootlikkus samuti uuendamist vajavad.
Ei maksa unustada sedagi, et nii põllumajanduses kui ka toiduainetööstuses on esmatähtsal positsioonil ikkagi inimene koos oma teadmiste ja kogemustega. Ma ei taha küll korrata kurikuulsa punadiktaatori sõnu „Kaadrid otsustavad kõik!“, kuid ilmselt oleks aeg-ajalt mõistlik kriitilise pilguga peeglisse vaadata ja küsida: kas need teadmised ja kogemused on edasiminekuks piisavad? Kas oleme oma tegemistes arvestanud teadlaste pakutud uute lahendustega või oleme ses osas nii mõneski valdkonnas jäänud pidama eilsesse päeva?
Ka Maa Elu püüab uuel aastal oma tegemistes selgemat ja läbimõeldumat joont hoida. Ehkki Maa Elu on nüüd pisut kauem kui aasta hoidnud kindlalt enda käes Eesti kõige suurema iganädalase trükiarvuga väljaande tiitlit, tuleb meilgi endale aru anda, et enesega rahulolu edasi ei vii.
Maa Elu soovib kõigile oma lugejaile mõnusat aastalõppu ja veelgi tegusamat uut aastat!


authors:
Sirje Lemmik
Foto
Arvo Meeks

description: Puka neiu Mari-Liis Hendrikson otsustas pärast aastatepikkust maailmas ringi rändamist alustada kodukohas ettevõtlusega. Mahedad kanepitooted on leidnud juba tarbijaskonna ning tootmismaht kasvab.

title: Vanaema elutarkus ärgitas lapselast äritegevust alustama

maintext:
Toodetel on ökomärgis ning kaubamärk Uma Mekk. „Ideid jagub. Tootearendus käib pidevalt ja veebruaris tuleb müüki gluteenivaba kama, mille põhikomponendid on kanepi- ja tatrajahu,” selgitab ettevõtja.
Müügitööga tegi Hendrikson algust alles tänavu märtsis. „Siiani on üllatavalt kenasti läinud. Kuigi kanepitooted on nišitoode, mõtlevad inimesed üha enam tervislikule toitumisele. Kanepitoodetele on nõudlust ja see aina kasvab. Müük käib peamiselt interneti vahendusel, kuid ka messidel ja laatadel. Samuti on meie toodang müügil Tartu taluturul, Viljandi, Võru ja Põlva kauplustes ning Sangaste lossis. Valgas küll kahjuks ei ole.”
Miks siiski ettevõtjaks?
Hendriksoni meelest on maal elades kaks varianti: kas olla ise ettevõtja või teha tööd, mis ei paku tegelikult rahuldust ei rahaliselt ega hingeliselt. „Valisin ettevõtluse. Minule on see praegu ainus sissetuleku allikas. Olen siiski alustav ettevõtja ja usun, et tasapisi tootmine kasvab,” märgib ta rahulolevalt.
Ettevõtjaks olemise valu, muret ja pisaraid ei soovitaks ta kellelegi, kuid ise ei vahetaks seda ka mõne muu tegevuse vastu. „Olen ise enda aja peremees, teen oma otsused ise ja kui midagi ebaõnnestub, ei ole kedagi teist süüdistada. Ettevõtja elu pole lihtne, kuid loominguline ja rahuldust pakkuv, kui oled leidnud tegevuse, mis meelepärane. Pole mõtet teha asju, mis ei meeldi. Sellest peab saama sinu elustiil, siis on tulemusi loota,” jagab ta õpetussõnu enda kogemusest.
Kõige olulisemaks ettevõtlusega alustamise juures peab Hendrikson idee leidmist. „Tuleb leida oma nišitoode, ei tohi hakata teisi järgima,” rõhutab ta. Tähtsaks peab ta ka müügitööd ja turu leidmist. „Toota pole keeruline, kuid kuhu oma kaupa müüa – see on ettevõtjal, eriti algajal, kõige raskem küsimus. Tiimis peab olema hea müügiinimene, sest turu leidmine on tulemuslikkuse võti.”
Murekohana toob ta välja inimeste kadeduse, ebaaususe ja laimu. „Olen ise palju petta saanud ja seepärast pean tähtsaks peale kauba kvaliteedi ka ausust ja korrektset asjaajamist. Väikeettevõtjad peaksid omavahel rohkem kokku hoidma, üksteist toetama ja omavahelisele konkurentsile vähem tähelepanu pöörama.”
Kuna naisel kulub praegu kogu jõud ja jaks oma ettevõtte arendamisse, siis muudeks tegemisteks aega ei jagu. „Mul on praegu töö ja hobi käsikäes. See, mida teen, on meelepärane ja see ongi kõige tähtsam.”
Detsembris võib tema firma tooteid leida ka jõululaatadelt ja näiteks Viljandi käsitöömessilt.
Kanep
Harilik kanep (Cannabis sativa) on vana kultuurtaim, mis pärineb Aasiast.
Harilikust kanepist saadakse kiudu, seemneid ja õli. Tänapäeval on aretatud eraldi toidukanep ehk õlikanep ja tehniline kanep ehk kiukanep.
Kultuurkanep oli eestlaste kasutuses kuni 19. sajandi lõpuni. Kanepiseemneid kasutati toiduks ja kanepikiust keerutati köit ja nööri. Kanepiseemnetest oli tuntud toidud kanepitemp ehk jurss (röstitud kanepiseemnetest tambitud õline võie), kanepipiim ja -puder.
Kanepiseemned sisaldavad õli kuni 35% ning selles on ideaalne inimese kehale vajalike oomega-3- ja oomega-6-rasvhapete suhe (3:1).
Sisaldavad palju vitamiine, magneesiumi, kaaliumit, rauda, kaltsiumit, fosforit ja teisi mineraale. Kanepiseemnetes sisalduv magneesium ja hea kvaliteediga valgud aitavad organismil jääda terveks ka raskel tööperioodil ja säilitavad tasakaalu stressirohkel ajal. Hea proteiiniallikaks. Kanepiseemnetes ei ole gluteeni.
Kultuurkanep narkootilisi aineid ei sisalda. Meelemürki valmistatakse India kanepist.
Allikas: internet


description: Kas inimestatud mets vähendab või suurendab võhiklikkust? See küsimus tekkis, lugedes Peter Wohllebeni raamatut puude salapärasest elust. Mis praegu saksa keelest tõlgituna lööb laineid me raamatulettidel. Saabus „Puude salapärane elu” ja puu-usku eestlane on rabatud.

title: Istutatud puu nagu emata laps

maintext:
Kui proovisin paari inimest meelitada kõnelema puuema ja puulapse suhetest, ei olnud neist kaasatulijat. Puude väljadest ja metsa meeleoludest ning sellest, et inimene võib saada puu olemisest aru, kas kasvukoht sobib, kuuleb juttusid küll, kuid puude perekondlikesse süsteemidesse panemise mäng ei lähe mitte. Ka jääb tihtipeale mulje, et suhted puudega on eestlaste jaoks nii palju isiklikud, et neist ei soovita avalikult rääkida.
Vähemalt üks metsamees on Eestis, kes metsavarumisfirma tööst loobus, sest puudest hakkas kahju. Silme ette tuleb ka pensionieas metsaomanik, kes ütleb, et enam raiega tegelda ei taha. Aga temal on nii palju uuendatud metsa ja metsastatud heinamaid, et olekski vast aeg oma töö vilju rabelemiseta nautida seal enda istutatud ja nüüdseks juba kaugelt üle pea pikemaks kasvanud noore metsa vahel.
Pole juhust olnud temalt küsida, kuidas ta suhtuks Peter Wohllebeni juttu, et puujuurte kärpimisega lõigatakse ära puu ajulaadsed struktuurid. Teatavasti paljasjuursete puutaimede pikki juuri enne istutamist lõigatakse.
Meelega joonistatud pildid
Raamatu autori soovitust jätta vähemalt kümme protsenti metsast puutumata, looduslikult kasvama võiks muidugi võtta ka nii, et igas majandatavas erametsas võiks niisugune metsaosa olla. See on hea soovitus.
Aga kui võtta selle järgi, et me rohkem kui 100 000 metsaomanikust näiteks 2014. aastal esitas raie metsateatisi 9,4% (ja osa raie metsateatistest jääb tavaliselt realiseerimata), on meil raiest puutumata erametsasid olemas omajagu.
Puud kahtlemata mõjutavad inimesi ja tundub nii, et metsaomanikel, kes tihedasti oma metsas käivad ja ses mõjuväljas viibivad, on ka suhted puudega sageli paigas. Puude salapärase elu raamatutki saab siis vastu võtta oma kogemuse najal. Teine asi on, kui elatakse nii, et nii-öelda püsisuhteid puudega pole ja metsas käiakse pigem juhuslikult.
Autori kujundlikud pildid armastavatest puudest, valust karjuvatest puudest, teiste puude eest hoolitsevatest puudest, teiste puude hoolitsuse najal liugu laskvatest muretutest puudest jne on ilmselt suunatud mõlemale poolele mõtlemiseks. Mis tundeid need inimestes tekitavad? Kas see, kellel metsaga juba oma suhe välja kujunenud, võtab vastu sellist uut lihtsustatud vaadet?
Ja lõpuks – kas puuvõõram inimene jõuab nende piltide kaudu metsale lähemale? Tahaks loota, et jah, sest metsakooslus ongi lõputa rikkus, millest alati rohkem teada tasub ja mida tasub tunnetada, sest inimene saab sellest paremaks.
Aga kahtlus jääb, et toimib ka teistsugune efekt. Kui isiklikku varasemat kogemust tagavaraks pole, võib uus teadmine muutuda postulaadiks, mille kõrvale midagi muud ja teistsugust vaatevälja enam ei mahu. Sellelt pinnalt sünnib kergesti sallimatus kõigi suhtes, kes mõtlevad ja käituvad teisiti.


authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja
Foto
Marko Saarm

description: Millal veel, kui mitte aasta viimasel õhtul tuua peolauale midagi erilist ja tavapärasest kallimat. Nii ongi hulk inimesi lähipäevil otsimas põnevaid praetükke. Ja valikut jätkub – võib leida Eesti metsadest kütitud hirve- ja karuliha, samuti Argentinast toodud delikatesslõike.

title: Peolauale saab tõsta nii karuliha kui ka maisitibu

maintext:
Vaserik kinnitab, et üldiselt on jõulud ja uusaasta tõesti millegi erilisema otsimise aeg. Viimastel aastatel ostetakse jõuludeks väga palju pardi- ja haneliha, aastavahetuseks rohkem klassikalist seapraadi ja seakaelakarbonaadi.
Restoranitoit kodus
Kel isu lambaliha järele, võib seda Rimisse otsima minna. „Rimi valikus on mitmesuguseid tooteid veise- ja lambalihast. On näiteks laagerdunud veisesteike – tuntumatest lõigetest olemas nii välisfilee kui ka antrekoot. Pakume oma kauplustes veel jahutatud veisetükke, lambaliha ja maisitibu,” loetleb sisekommunikatsiooni spetsialist Monika Kaljusaar. „Mitmed tükid on pärit Eestist, kuid on ka Prantsusmaalt, Iirimaalt, Argentinast ja mujalt pärit tooteid, mis pakuvad huvi ostjale, kes otsib restoranikvaliteediga tükke, mida saaks ise kodus valmistada.”
Kaljusaar kinnitab, et igale tootele on olemas oma klient. „Kuna sortiment on täienenud väga paljude erilisemate tükkidega, siis on huvigi järjest kasvanud ning inimesed julgevad rohkem katsetada,” sõnab ta. „Kindlasti on ostujõud Tallinnas suurem, aga oleme näiteks lisanud ka kvaliteetse Iiri veiseliha Säästumarketi kauplustesse ja väiksemategi kohtade tarbija on toote väga hästi vastu võtnud. Võib väita, et toitumisharjumused on aastast aastasse järjest tervislikumaks muutunud ning traditsioonilise seaprae ja hapukapsa kõrvale on lisandunud palju pearoa alternatiive: erinevad kalad, part, hani, veise- ja lambaliha.
Kes soovib osta kodumaist pardi-, hane-, küüliku- või lambaliha, siis hea koht müüjate kontaktide hankimiseks on elavtoit.com.
Statistikaameti andmetel on imporditud Eestisse muu hulgas veel hobuse-, põhjapõdra- mao- ja vaalaliha ning konnakoibi.


authors:
Jüri Kamenik
Foto
Arvo Meeks

description: Kuigi talvest on saanud kauge mälestus, tuleb aeg-ajalt ette kargemaid päevi, näiteks kui mõni torm puhastab taeva pilvedest, mistõttu õhk saab jahtuda – nii võime avastada mõnel hommikul, et öö jooksul on „õitsele puhkenud“ jäälilled. Mis need on ja kuidas nad tekivad?

title: Jäälillede „õitsemine“

maintext:
Üldiselt on nii, et kui mõnel talveööl jahtub õhk tugevasti (ilm peab olema tuulevaikne ja selge, õhus aga olema piisavalt niiskust – veeauru), siis võib õhus olev niiskus härmuda välja jäämustritena. Tavaliselt võib neid jäämustreid näha bussipeatustes ootepaviljonide klaasidel, autoklaasidel, ka puidust aialippidel jne, seejuures härmatist puudele eriti ei pruugi tekkida.
Autoklaasidele ja ootepaviljonidele tekivad jäälilled seetõttu, et need pinnad jahtuvad tugevalt ja sinna „jääb õhuniiskus jäälilledena kinni“ ehk veemolekulid moodustavad külma pinnaga kokku puutudes huvitavaid mustreid. Natuke keerulisem on asi akende puhul. Tänapäevastele hermeetilistele akendele ei teki eriti jäälilli, kuid vanaaegsetele akendele küll. Miks nii? Vaja on küllalt tugevat soojusvahetust siseruumi ja välisõhu vahel, mis on tagatud just vanaaegsete akende puhul.
Vanaaegsed aknad on enamasti topeltaknad, mille vahele jääb üsna suur ruum. Kuna isolatsioon ei ole kuigi tõhus, siis pääseb sinna vahele niiskust ja tolmu, samuti klaas jahtub ka seestpoolt. Niiskus hakkab tolmuterade või klaasi mikropragude tõttu moodustama jäälilli. Niisiis, hea kasvulava jäälilledele on kahekordsed vanaaegsed aknad, kuhu vahele pääseb niiskust ja tolmu, st ei ole väga hästi isoleeritud ja vaheruum jahtub küllalt palju. Tänapäevased nn euroaknad on hea isolatsiooniga, vahele ei pääse eriti niiskust ega tolmu, ja enamasti ei teki ka jäälilli. Kui on väga külm ilm (õhutemperatuur on tublisti madalam kui -10 kraadi), siis võib jahtuda ka hästi isoleeritud euroaken niivõrd, et selle sisekülje servadele kondenseerub toaõhus olev veeaur, mis võib pakaselise ilma korral isegi jäätuda, kuid erilisi jäälilli ei teki. Ka ühekordsed aknad sobivad üldiselt jäälillede tekkeks, sest tugevasti jahtunud aken puutub kokku siseruumi õhuga, aknale kondenseerub või härmub vesi kergemini, ka pole ühekordsed aknad nii hea isolatsiooniga, kui topeltaknad, kuid ühekordsetegi puhul on ikka jutt vanadest akendest. Uued aknatüübid tekitavad enamasti lihtsalt külma ilmaga juba kirjeldatud vee kondenseerumist.
Kindlasti on inimesed tähele pannud, et vanade trollibusside ja Ikarus busside (viimased on küll ajalugu, aga küllap on veel paljudelgi meeles) aknad on olnud külma ilmaga enamasti paksult jääs. Põhjuseks ikka see, et akende soojusisolatsioon on nõrk – aken jahtub väga külma ilmaga välisõhu toimel tugevasti, samal ajal hingavad inimesed veeauru ja see tõstab õhu niiskussisaldust, nii et see soodustab taas jäälillede teket akende sisekülgedele.
Aga mis siis täpselt toimub nendel pindadel jäälillede tekkimise ajal? Igasugune kondenseerumisprotsess vajab toimumiseks jahtumist, veeauru ja mingit laadi mustust (tolm, bakterid jms), viimased annavad kondenseerumiseks vajaliku pinna. Seega on protsess sarnane sademe (lume) tekkega pilvedes: veemolekulid hakkavad jahtumisel „kleepuma“ kristallvõredena tolmukübemetele ja bakterile – moodustuvad lumehelbed, kui jätkub niiskust ja on aega. Sama on ka aknaklaasidel jäälillede tekkimisega: klaas on välisõhu mõjul tugevasti jahtunud, õhus (kas akende vahelises ruumis või siseruumis) leidub niiskust ja klaasipind ei ole täiesti puhas, vaid seal on tolmukübemeid, baktereid, mikropragusid, mille ümber hakkavad veemolekulid esimesena kristallvõresid moodustama. Kui niiskele ja külmale (jäälillede tekkeks valmisolevale) klaasile langeb jääkübemeid, siis hakkavad kristallid tekkima nende ümber. Kristallvõre ei levi ühtlaselt igas suunas, vaid on mingi eelissuund – põhjus, miks jäälilled meenutavad sulgi või sõnajalalehti. Selliste kujude tekkimise ja liikumissuuna põhjuseks on see, et siis kulub kristallide tekkeks kõige vähem energiat – nad on kõige stabiilsemas olekus ja stabiilsuse poole püüdleb loodus alati. Ammendavat selgitust ilmselt sellele pakkuda ei oska ka teadlased, miks juba mõnekraadine temperatuurimuutus võib tekitada täiesti erinevaid jääkristallide kujusid, eriti kehtib see lumehelveste kohta.
Nii pühad kui uusaasta mööduvad tormiste ja soojade ilmadega. Üks soojahari sattus 26. detsembrile, kui sooja oli kohati üle 8 kraadi, ja teine 30. detsembrile, kui pole välistatud mõne päevarekordi teke. Ilm siiski muutub pärast aastavahetust: paistab, et Põhja-Venemaale jääb ankrusse ulatuslik tsüklon, mille servas asendub soe läänekaartevool põhjavooluga ja arktiline külm ühes lumesadudega jõuab Eestisse.


authors:
Irje Karjus
Foto
Mailiis Ollino
Pärnu Postimees

description: Eestlane on alati pidanud puid vägevateks olenditeks. Puudele viidi oma haigus, uskudes, et puu aitab terveneda. Seda tehti kas kahe puu vahelt läbi ronides või haige inimese riideeset puu külge sidudes.

title: Talvel otsi abi puudelt

maintext:
Puudel arvati olevat kaitsehaldjad, kellega inimene läbirääkimisi võis pidada. Puude osi – koort, lehti, säsi, õisi, viljasid, oksi, pungi, puitu, urbasid ning ka puidu tuhka, tõrva ja süsi on eestlane rahvaravis läbi aegade kasutanud. Puu-usk tuleb terviseks ja vahel piisab sellestki, kui puud lihtsalt kallistada või tema läheduses viibida.
Kask
Kasele tuleb läheneda armastusega. Kask on leebe ja hoolitsev, lohutav. Ta vabastab hirmust ja kõhklusest, muretsemisest ja toob rahuliku une.
Kasest valmistatud taimerohud on põletikuvastase, higile ajava, valu vaigistava, verd puhastava toimega. Kui on palavik, tee kaselehe ja pungade teed: pane 1 tl pungi ja lehti tassi kuuma vee sisse, hoia 15 minutit ja joo.
Naha puhastamiseks joo kasepungateed: pane 1 tl pungi ja lehti tassi kuuma vee sisse, hoia 15 min ja joo.
Kaseleotisega on hea loputada juukseid pärast peapesu, see annab juustele kena läike. Kaselehed koos männikasvudega teeks tehtuna on rahustava ja uinutava toimega. Saunas vihtle kasevihaga, see mõjub nahale ja hingamisteedele väga hästi.
Mänd
Mänd annab jõudu ja suudab ravida häiritud aurat. Mänd rahustab mässavat vaimu ja tunded muutuvad selgeks. Suvisest männimetsast peaksid hoiduma südamehaiged inimesed, kuid seal võiks jalutada, kui on probleeme hingamisteedega. See puu vaigistab ärritust ja leevendab pettumust. Kui kodu lähedal mänd kiratseb, on võimalik, et ta aitab puhastada meespere energeetikat. Mänd toob meestele jõudu ja aitab neil võita armastust.
Männi osadest tehtud taimerohtudel on valu vaigistav, põletikuvastane, jõudu andev toime.
Kui on nõrkus või oled närviline ja rahutu, tee männikasvuteed: pane 1 tl purustatud männikasve tassi kuuma vee sisse, hoia 10 minutit ja joo.
Kui kurk on haige või köhid, tee männioksaauru: keeda liiter vett, pane sinna sisse paar männioksa, sea rätik üle pea ja hinga auru sisse. Kui on tegemist astmahooga, tee kiireks leevenduseks männioksaauru.
Halvaks läinud nahavigastustele ja haavadele pane peale männivaiku. Saunas tee männikasvu leilivett: korja männikasve, tambi neid natuke pudrunuiaga ja vala peale kuum vesi. Tilguta seda vett saunas kuumale kerisele ja hinga auru sisse. See on rahustav ja hingamiselunditele kasulik.
Pärast väsitavat päeva tee männikasvu jalavanni. Pane kaussi männikasve, vala peale 10 liitrit kuuma vett, lase veidi tõmmata ja lisa vajadusel sooja vett. Jalgu vannis hoides tekib hea ja rahulik tunne.
Kuusk
Kuusk on jõu ja tugevuse sümbol. Kuuse läheduses viibides kaovad nukrus, pelglikkus, pessimism ja ihnus. Kui viibid palju kuuse läheduses, pöördub kogu elu paremuse poole.
Kuuse osadest tehtud taimerohud on väga kasulikud tervisele: kuusk on C-vitamiini allikas, põletikuvastane, valu vaigistav ja hea naharohi.
Kui on peavalu, võta peotäis kuuseokkaid, tambi need uhmris peeneks, pane linase riide sisse ja aseta pea peale.
Pane veekannu kuusepuu oksake sidruni asemel. Söö talvel külmutatud kuusekasve vitamiini saamiseks ja organismi tugevdamiseks. Jahvata kuivanud kuuseokkad jahuks ning kasuta küpsise- ja karaskitaina sees.
Kui kurk on haige või köha kallal, tee kuuseoksaauru: keeda liiter vett ja pane sinna sisse paar kuuseoksa, tõmba rätik üle pea ja hinga auru sisse. Nahavigastuste peale pane kuusevaiku.
Metsamoori Eliksiir
Männi- ja kuusekasvudest ning kase noortest lehtedest saab teha eliksiiri. Hiljuti jõudiski minu ja Kochi koostöös müügile Eesti esimene rahvameditsiini järgiv jook „Metsamoori Eliksiir”. See sobib pingete maandamiseks, lõõgastumiseks, õhtuseks rahustuseks, kurgu-, närvi- ja peavalu leevendamiseks. Seda võib sõrmkübaratäie sisse võtta, lisada vannivette või hõõruda valutavatele kohtadele lihase- ja närvipinge mahavõtmiseks.
Kes soovib sarnast eliksiiri aga ise teha, siis valagu ühele kolmandikule taimeosadele kaks kolmandikku puhast viina, lasku kuu aega tõmmata ning see ongi valmis kasutamiseks. Kasutamisel võib eliksiirile veidi mett lisada.


description: Saksa põllumajandusminister tahab keelustada lihaaseainetoodete nimesid nagu «taimetoitlase šnitsel», mis on tema hinnangul eksitavad.

title: Minister: Saksamaa peaks keelustama "taimetoitlase šnitsli"


description: Kui tahate, et jõulukuusk vähemalt kolmekuningapäevani ilusasti okkais püsiks, tuleb selle tuppa toomiseks aega võtta – mida külmem ilm ja soojem tuba, seda kauem tuleb puud soojaga harjutada.

title: Kuusk too tuppa aeglaselt

maintext:
Jah, kui kuusk ostetud või metsast toodud, on eriti lastega peres keeruline ehtimisega viivitada, kuid kui te ei taha juba mõne päeva pärast harja ja kühvliga puu all askeldama asuda, võiksite puul siiski vähemalt mõne tunni, aga parem üle öö garaažis või jahedas esikus seista lasta. Kui aga olete ostnud nulu, siis see ei viska okkaid maha.
Esimestel päevadel tahab kuusk palju vett ja et puu paremini vett kätte saaks, on hea tüve allosast paarisentimeetrine ketas maha saagida. Kuusk on kui suur lõikelill ja nii on soovitatud selle vette panna lõikelillede säilituspulbrit või -lahust, mida saab lillepoest. Keskküttega toas soovitatakse puud veega piserdada veega, aga siin jälgige, et vesi ei satuks ainult toatingimustes kasutamiseks mõeldud elektripirnidele.
Paaril esimesel päeval kontrollige kindlasti vähemalt korra, ega veeanum tühjaks pole saanud.
Toas tuleb puu panna loomulikult aukohale, aga kui saab valida, siis seisku see võimalikult jahedas kohas. Kui tahate jõulupuu kamina kõrvale ilutsema panna, siis valige pigem nulg.
Jälgige kindlasti, et puu otse püsti saaks, nii väheneb oht, et see pikali kukub. Kui võimalik, siduge kuuse latv lakke kinni.
Praegu müüakse poes rikkalikus valikus potis kasvavaid jõulupuid. Potti istutatud hariliku kuuse võib pärast pühi õue jahedasse viia, kus see pikalt silmailu pakub, kuid püsivalt kasvama seda enam ei saa.
Pisikestes pottides müüdavad ebaküpresse võib kevadel peenrasse istutada ja sobivate ilmade korral võivad need ilusti kasvama minna, aga käredaid pakaseid ei pruugi üle elada. Üpris rahuliku südamega võib välja istutada kuuse, nulu ja kadaka sorte.
Õues kasvatamiseks sobimatuid ebaküpressisorte võib proovida pärast pühi kasvatada toas potipuuna ja nii on igal aastal jõulude ajal roheline puu omast käest võtta. Selleks tuleks neile leida valge ja jahe kasvukoht ning kasta rikkalikult, samuti meeldib neile okste piserdamine. Suveks võib puu õue või terrassile varjulisemasse kohta viia.


authors:
Toomas Šalda
Foto

description: Pärnumaal Kilingi-Nõmme külje all Sigastes asuv Hento OÜ saeveski tegutseb praeguse nime all umbes viis aastat, kuid ettevõttele aluse pannud Heno Ats pühendas puidule juba palju aastaid tagasi.

title: Hento saeveski Sigastes saeb ainult okaspuitu

maintext:
„Isa tegeles peamiselt saagimisega. Kui kolhoosid-sovhoosid lagunesid, ostis ta siia Sigastesse endise lauda, uuendas seda ja hankis tarvilikku tehnikat. See oli küll üks uuemaid laudahooneid, aga räämas ikkagi, aknad ja uksed puruks, põrandad vajasid ümbertegemist,” meenutab poeg Toomas Ats (33), kes enne isa töö ülevõtmist ja saeveski Hentoks nimetamist jõudis pärast sõjaväge kuus aastat Tartus autosõiduõpetajana leiba teenida. „Kuigi praegu on mu kodu Pärnus, olen ikkagi eluaegne maapoiss ja hing ihkas tagasi,” selgitab ta. Saeveski tegemistest päris kõrvale pole isa tänagi jäänud, kogenud ja targema mehe nõuandeid läheb Toomasel sageli tarvis. Ühtlasi said isa klientidest poja kliendid.
Rehkendamist on palju
Hento OÜ tunneb end Toomase sõnul üsna kindlalt, aga edasiminekuks on ruumi rohkem kui küll. Hea meel on mehel selle üle, et puidu ümbertöötlemiseks tarvilikud hooned ja seadmed on nüüd juba kõik olemas. „Kuivati oli viimane, mille järele kibedasti puudust tundsime, tegime suurema investeeringu ja suvel sai see valmis. Saeveskiäris ellujäämiseks on investeerimine möödapääsmatu. Puitu peab väärtustama. Kui me ainult saeksime, oleks hoopis keerulisem hakkama saada.” Mõningase uhkusenoodiga hääles loetleb Toomas, et ettevõttel on olemas ketassaeraam, höövlid ja muud töövahendid. Ruumid ja ümbruski on järjest värskema ilme saanud. „Kui klient näeb, et asi on hoolega majandatud, tekitab see usaldust.” Negatiivse poole pealt tõstab ta esile ümbruskonna viletsas seisus teed. „Kui märgid ette pannakse, ei saa palki tuua ega valmis materjali välja saata. See seab teatud piirangud.”
Ettevõtte arendamine eeldab raha olemasolu. „Olen mõningast toetust saanud EASilt ja vallalt, aga põhiosas peab ikkagi ise hakkama saama. Ruume oleme järjest korrastanud, katuseid vahetanud, varjualuseid ehitanud, ostnud seadmeid. Rehkendamist ja kaalumist, kui palju raha ja kuhu paigutada, on palju. Tooret peab ostma, kahe töötaja palgad õigel ajal ära maksma ning endal ka hinge sees hoidma. Kuigi läheb normaalselt, siis päris uue tehnika hankimine käib meil ikkagi üle jõu, oleme ostnud üsna mitu kasutatud masinat. Näiteks kuivatiseadmed saime ühest siinsamas lähedal tegevuse lõpetanud saeveskist. Tuli putitada, aga pole hullu, töö saab tehtud.” Kevadel on ettevõttel plaanis osta uus höövelpink. Praegune, mis sai muretsetud EASi toetuse abil, teeb tema sõnul küll ilusat tööd, aga tahab liiga palju parandamist. Järgmiseks suuremaks Hento investeeringuks saab suure tõenäosusega värvimisliini ehitamine. „Järjest enam küsitakse krunditud ja värvitud materjali. Kus see inimene seal linnas ikka värvib? Mugavus maksab,” selgitab peremees.
Saeb ainult okaspuud
Saeveskeid on Pärnumaal ja isegi Saarde vallas omajagu, aga Toomase sõnul on neist enamik leidnud oma nii. „Vähemalt meie kandis on igal saekaatril oma rida, mida ajada. Meie oleme näiteks ainsad, kes tegelevad ainult okaspuuga, teised saevad rohkem lehtpuud. Teeme kõike, mis ehituses vaja läheb: põrandad, välis- ja sisevoodrid, karkassid. Kõige rohkem lähebki kaubaks ehituslik saematerjal puitkarkassmajade jaoks. Voodrid on nõutud kaup. Veel teeme näiteks aedu, ei ole küll nendele spetsialiseerunud, aga kui tellitakse, siis miks mitte. Immutamist ostame vajadusel sisse. Valmistame ka terrassilauda, aga müüme seda naturaalselt. Minu hinnangul on küsitav, kummast on rohkem kasu, kas ise laua pintsli ja immutusvahendiga üle tõmbamisest või tööstuslikust immutamisest. Hinnavahe on korralik. Klient otsustab.”


authors:
Riina Martinson
Maa Elu Toimetaja
Foto
Mailiis Ollino
Pärnu Postimees

description: Enamik müügil olevatest kartulisortidest on aretatud suurköökidele mõeldes, nii et neid oleks mugav koorida ja need ei keeks katki, maitse on alles kolmandajärguline. Kuna kohalikke sorte kasvatavad väiketootjad, kelle kaup ketipoodi ei satu, polegi paljud noored söönud siinseid sorte ega tea, et isegi lihtne keedukartul võib väga maitsev olla.

title: Paljud eestlased pole kohalikke kartulisorte maitsnudki

maintext:
Õnneks on siingi asi muutumas ja Eesti Taimekasvatuse Instituudi (ETKI) osakonnas Jõgeva Sordiaretus on aretatud uus sort „Teele”, mis sobib teadjate sõnul suurtoomisesse ja maitseb hästi. Mitmed suurtootjad on seda tänavu kasvatanud ja eeloleval aastal taas oma põldudele panemas.
Üks, kes „Teelet” juba kasvatanud, on MTÜ Eesti Kartul juhatuse esimees Kalle Hamburg, kelle sõnul on taim ilus ja mugul sile, aga tarbekartuli seisukohast ta veel hinnangut andma ei tõtta, kuna kasvatas „Teelet” seemnekartuliks. „Ühe aasta põhjal on raske järeldusi teha. Paar-kolm aastat on vähemalt vaja kasvatada, et õige pilt saada,” sõnab ta. „Aga enda jaoks olen proovinud keeta ja täitsa maitsev on.”
Nutumaitse suus
Kartuli kasvupind Eestis väheneb iga aastaga. Tänavu on see statistikaameti andmeil ligi kuus tuhat hektarit. Kõige suurem oli pind 1952. aastal, mil mugulad kasvasid 104 800 hektaril, aga 2000. aastaks oli kasvupind langenud alla 40 000 hektari. Tegevust lõpetavad nii suured tootjad kui ka kodukasvatajad.
„Oma tarbeks kasvatajaid jääb vähemaks seetõttu, et vanemad inimesed enam ei jaksa ja nooremad ei hooli, sest poes on kartulit müügil küllaga. Kartuli kasvatamine on üsna töömahukas ja head seemet pole lihtne saada. See kõik mõjutab,” selgitab põllumajandusteadlane Viive Rosenberg.
Praegu, mil poes maksab kartulikilo 19 senti, tundub nende oma tarbeks kasvatamine tõepoolest arutu töö või hullumeelne hobi. Mida tunneb aga kartulikasvataja poes 19sendist hinda nähes? „Nutumaitse on suus,” ütleb Hamburg. „Veelgi hullem, kampaania korras on müüdud ka 14 sendiga. See on kaubanduskettide hinnasõda kartulikasvatajate arvelt. Kohalikud tapetakse ära ja hakkame Poola kartulit sööma.”
Kartul on erinevatel statistikakogujatel kindel toidukorvi toode ja nii hoiavad kaupmehed lahtise kartuli hinna kiivalt madalal. „Jälgitakse konkurendi hinda ja kui see on sent madalam, öeldakse tarnijale, et võta või jäta, aga pead hinna alla laskma,” seletab Hamburg. „Ega kaubanduskett odava kartuli müügist võida ja suurt kasumit ei teeni. Õnnetud on tegelikult kõik peale tarbija.”
Kartulikasvatajale kujuneb kilo omahinnaks keskmiselt 16–20 senti, kui hulgi- ja jaekaubandus oma osa lisavad, pluss käibemaks, siis poes peaks kartul maksma vähemalt 40 senti.
„14- kuni 19sendise kilohinnaga müüdavast kartulist on tarbijale loodud kuvand kui väärtusetust odavast toiduainest,” kurvastab Hamburg.
Rosenberg räägib, et ta on poes küll vaadanud 19 senti maksvat kartulit, aga pole proovinud. „Tundub, et see ei ole sorteeritud ja sordipuhas,” arvab ta. „Sellise hinnaga ei ole võimalik tasuvalt isegi taolise kvaliteediga kartulit müüa. Turul on kartuli hind 40 sendist euroni ja poes on korralikult pakitud kartul veelgi kallim. Tegelikult ei ole ligi euro kartulikilo eest sugugi kallis, arvestades kulutusi, mida kasvataja peab tegema, aga meie inimeste sissetulek on liiga väike, et nii kallist kartulit osta.”


authors:
Adele Johanson
Foto
Raigo Pajula

description: Maaeluminister Tarmo Tamm kinnitas kalapüügi ja vesiviljeluse innovatsioonitoetused, valdkonda toetatakse kokku 7 miljoni euroga.

title: Kalandus saab innovatsiooni arendamiseks 7 miljonit eurot


description: Kanal 2 “Suure komöödiaõhtu” finaalis kuulutati neljapäeva õhtul rahvahääletuse tulemusel võitjaks Saaremaa juurtega Juss Haasma kehastatud Reet Pull. Tulises duellis olid vastamisi “õrn” saare naine Reet Pull ja üliaktiivne lapspoliitik […]

title: Reet Pull tegi lapspoliitikule ära

maintext:
Kanal 2 “Suure komöödiaõhtu” finaalis kuulutati neljapäeva õhtul rahvahääletuse tulemusel võitjaks Saaremaa juurtega Juss Haasma kehastatud Reet Pull.
Tulises duellis olid vastamisi “õrn” saare naine Reet Pull ja üliaktiivne lapspoliitik Kevin-Christian. Kui üks kahest finalistist, Tõnis Niinemetsa kehastatud Kevin-Christian, ei suutnud pudeliski paigal püsida, siis teine, Reet Pull, eelistas valdavalt niisama kivi otsas passida ja mitte muhvigi teha. Suures duellis pidas Reet Pulli vastu lahingu Tõnis Niinemetsa kehastatud eriline aktivist Kevin-Christian, kuid maa sool oli poisikese tempudest seekord siiski üle. Televaatajad valisid võitjaks Viidumäe näitsiku Reeda.


description: Eesti meeste võrkpallimeistrivõistluste esiliigas sai Saaremaa meeskond nädalavahetusel kaks võitu, kui alistas kahel korral Pärnu SK/VK võrdse tulemusega 3 : 2. Kuigi esimene geim laupäeval Kuressaare spordihoones võideti 25 : […]

title: Saaremaa meeskonnale esiliigas kaks rasket võitu

maintext:
Eesti meeste võrkpallimeistrivõistluste esiliigas sai Saaremaa meeskond nädalavahetusel kaks võitu, kui alistas kahel korral Pärnu SK/VK võrdse tulemusega 3 : 2.
Kuigi esimene geim laupäeval Kuressaare spordihoones võideti 25 : 19, siis kaks järgmist kaotati 23 : 25 ja 19 : 25. Kolmandas geimis pidi mängu sekkuma ka treener Asko Esna, sest meeskond oli kaotusseisus 1 : 6, 4 : 11 ja 8 : 16. Vaatamata sellele, et geimi päästa ei õnnestunud, tuli mängu murrang.
Vaim vajas turgutamist
“Oli nii, et poistel kadus vaim ja emotsioon ära, pidin tulema, et seda uuesti üles tõmmata,” rääkis Asko Esna. “Algul läks veidi aega, aga mida mäng edasi, seda rohkem leidis iga mees oma koha uuesti üles ja siis hakkas tulema.”
Neljandas geimis said võõrustajad algedu 10 : 4 ja võitsid 25 : 19. Viimases võitjas kahtlust enam ei olnud. Kiirelt saadi ette 3 : 0 ja 7 : 2 ning võit vormistati numbritega 15 : 8. “Ühel hetkel hakkas blokk pidama ja kaitsemängu saime tööle, sealt hakkas mäng ka jooksma,” tõdes Esna.
Pühapäeval võideti pärnakaid võõrsil sama tulemusega 3 : 2 (25 : 17, 19 : 25, 25 : 13, 21 : 25, 15 : 10). “Alustasime väga hästi ja saime oma servi tööle, eriti hästi servis täna Cris-Karlis Lepp,” rääkis treener Asko Esna. “Kahes esimeses võidetud geimis tegime palju pahandust just servil ja seejärel oli juba hea nii blokis kui ka kaitses mängida. Kaotatud kolmandas ja neljandas geimis püüdsime natuke liiga jõuga asja lahendada ja seda eriti rünnakul.”
Otsustav geim oli saarlaste poolt jälle väga hea. Saadi ette 8 : 1 ja seda paljuski tänu Lepa servidele. Edasine oli juba põhimõtteliselt vormistamise küsimus.
Kahe võiduga rahul
Asko Esna tunnistas, et on nädalavahetuse kahe võidu ja 4 punktiga väga rahul, sest siiani on kõik 3 : 2 mängud kaotatud. “Järjelikult oleme teinud õiged otsused ja need töötavad,” tõdes ta. “Kui nüüd kokkuvõtvalt esimest ringi vaadata, siis oleme mänginud küll natuke kõikuvalt, aga mängude saldo on positiivne. Usun, et saame oma asju veelgi paremaks muuta ja tahaks loota, et teine ring on veelgi võidukam.”
Asko Esna hinnangul on liigatabel suhteliselt tihe ja keegi kellelegi niisama midagi ei anna. “Igatahes esimese ringiga jään rahule ja Saaremaa võrkpall on sellega ainult võitnud, et taas esiliigas mängime,” lausus treener. “Teine ring saab kindlasti pingelisem olema, sest meid osatakse juba karta ja oleme andnud selge signaali, et Saaremaal osatakse seda pallimängu ikka mängida.”


description: Proekspert pakub Saaremaa IT-talentidele inspireerivat tööd oma hiljuti Kuressaares avatud kontoris. Proekspert on tarkvara- ja disainiettevõte, kus arendatakse tarku seadmeid. Grete Tammlo, Proeksperdi talentide värbaja, tõdes, et näiteks valmib iga […]

title: IT-talendid leiavad omale väärt töö Kuressaares

maintext:
Proekspert pakub Saaremaa IT-talentidele inspireerivat tööd oma hiljuti Kuressaares avatud kontoris.
Proekspert on tarkvara- ja disainiettevõte, kus arendatakse tarku seadmeid. Grete Tammlo, Proeksperdi talentide värbaja, tõdes, et näiteks valmib iga neljas õlu maailmas Proeksperdi kaasabil, sest õlletehased kasutavad firma tarkvara oma liinidel. Monaco autotunnelites hoolitseb Proeksperdi tarkvara aga selle eest, et tulekahju korral väljuks saastunud õhk, ent alles jääks piisavalt värsket õhku.
Targad voodid ja bioreaktorid
Samuti arendab ettevõte tarku voodeid, mis tagavad magajatele iseseisvalt parema une, aitab bioreaktorites inimestele kasulikke baktereid kasvatada, paneb päikesepaneelide inverterid omavahel suhtlema, võimaldab tarkadel termostaatidel siseruumides ise kliimat juhtida ning hoolitseb isegi selle eest, et tuumajaamades toimiks jahutus.
Samas eristab Proeksperti paljudest teistest ettevõtetest nende juhtidevaba töökeskkond, kus töötajad saavad ettevõtte arengus palju kaasa rääkida. Ka Kuressaare kontor avati Saaremaal elada soovivate töötajate eestvedamisel. “Kuna Saaremaa meeskonnale kodutöö ja pidev sõitmine Tallinna vahet ei sobinud, avas Proekspert selle aasta novembris Ajamajas kontori,” märkis Tammlo. Praegu töötab Saaremaal kuus inimest, samuti on siin paar praktikanti, kuid ruumi on veel õige mitmele töötajale.
Tammlo sõnul töötavad Proeksperdis tarkvara analüütikud, tarkvaraarenduse insenerid, tarkvara testijad, kasutajakogemuse disainerid, toote eestvedajad, kliendihaldurid, äriarendajad ja ennustava analüütika spetsialistid. Kuressaare kontorisse on tööle oodatud tarkvaraarenduse insenerid, eelkõige need, kelle oskuste hulgas on Java, Front-end, iOS/Android, C/C++ tehnoloogiate tundmine. “Praegu otsime näiteks iOS-arendajat, kellel on eelnev kogemus mobiilirakenduste, Mac OSX ja C/C++ arenduses,” selgitas Grete Tammlo. Lisaks võiks selle töökoha taotlejal olla valmisolek kirjutada koodi Swiftis.
Töötajate puhul hindavad nad väga initsiatiivikust, õppimisvõimet, avatust ja oma kogemuste jagamist kolleegidega. Otsustavaks saabki isikuomaduste ja oskuste õige kombinatsioon.
Proeksperti kandideerivad tööle need, kes hindavad juhtidevaba kultuuri ja mitmekesist arengut. “Siin on meie oma töötajate sõnul tõesti kõik võimalik – puudub piirav hierarhia ja ülemäärane bürokraatia,” nentis talentide värbaja. “Talente huvitab inspireeriv töö ja meie juures leidub neile kindlasti huvitavaid väljakutseid.”
Parasjagu on ühe põneva projektina töös näiteks neutronkiirguse allika juhtimissüsteemi arendamine Rootsis asuvale rahvusvahelisele teaduskeskusele European Spallation Source.
Võimalused ja vastutus
Niinimetatud juhtidevaba töökultuur annab töötajale endale palju võimalusi ja ka vastutust. “Saad ise kujundada oma tööd, töökeskkonda ja samuti kogu ettevõtet,” kinnitas Tammlo, lisades, et selline organisatsioon kõnetab paljusid. “Lisaks pakume väga mitmekülgset arenguprogrammi, õppimine ja oskuste arendamine on osa meie igapäevasest elust.”
Proekspert tahab ka, et nende töökeskkond oleks inspireeriv, mänguline ja loov. “Seda kirjeldab hästi näiteks meie Kudose süsteem, kus saad töökaaslasele ägeda tööpanuse, toe või abivalmiduse eest üllatuseks tänukingituse saata,” avaldas Grete Tammlo. Lisaks ollakse n-ö tervist edendav tööandja. “Me ei soosi ületööd, maksame kinni kaks haiguspäeva, mida riik ei maksa, pakume puuvilju, toetame sporditiimide tegevust ja pakume väga kvaliteetset terviseauditit,” kinnitas Tammlo.
Kui tunned huvi Proeksperdis töötamise vastu, saada oma CV hr@proekspert.ee.


description: * Muhu rahvas hakkab laulma Schmuuli Mare seeliku all * Alunaut esitleb Düsseldorfis kolme uut paati * Kõik Pargi lasteaia kavandid vastasid tingimustele * Põrsaste lugu tuuakse lavale! Print PDF

title: Homses, 7. detsembri Saarte Hääles!


description: “Jõulumõtisklust on just eriti hea kirjutada aastalõpu raginas, hetkel, mil oleks kui pika maratoni lõpusirge,” leiab näitleja ja Ugala teatri loominguline juht, saarlane Ott Aardam. Kõikidel inimestel on veel sada […]

title: Lastega kasvamise elutark õppetund

maintext:
“Jõulumõtisklust on just eriti hea kirjutada aastalõpu raginas, hetkel, mil oleks kui pika maratoni lõpusirge,” leiab näitleja ja Ugala teatri loominguline juht, saarlane Ott Aardam.
Kõikidel inimestel on veel sada asja, mis tuleb enne jõule ja aastalõppu ära teha, ja on selline tunne, et kui nüüd tehtud ei saa, siis ei saagi, mitte kunagi.
Mis ongi ju ühest küljest tore, et võlgadeta ja võimalikult murepuhtana edasi minna, ja eks selliste vahepeatuste üks mõte ju selles olegi, et oleks mingi võimalus ja ka kohustus teha oma elule taaskäivitus. Astuda igapäevarutiinist korraks välja ja vaadata oma aastale otsa. Vaadata üle oma suhted – elukaaslasega, lastega, kolleegidega, kõigi nendega, kes on ümber. Kas need suhted on kõik sellised, nagu me tahame, või on nad pigem sellised, nagu nad kujunenud on, olude sunnil, sest teha on palju ja aega on vähe.
Aga kõige keerulisem ongi see koht, kus pärast pühi algab taas argipäev, seesama rutiin, sest asju oma peas selgeks mõelda on ju hea ja lihtne, aga muudatust ellu viia hulga keerulisem.
Vanad mustrid hoiavad kinni sügavamalt, kui ette kujutadagi oskad. Teised näevad sind nii, nagu nad on sind harjunud nägema, ja nii, nagu nad tahavad sind näha.
Eks meil ole ju kõigil mingi ettekujutus sellest, kuidas keegi elama peaks, ja teinekord oleme me oma tões rohkem kinni kui selles, mis tegelikult toimub ja milline kellegi elu on. Võiks püüda kasvõi jõuluajal võtta inimesi nii, nagu lapsed seda teevad.
Olen kolme väikese lapse isa ja kõige selle unepuuduse ja olmesikerduste kõrval on lastega elades ja kasvades ehk kõige suurem rõõm ja õppetund selles, et nad võtavad sind vastu vahetult.
Nii siirast ja vahetut rõõmu ning kurbust jagavad sinuga ainult lapsed. Seda ei ole kerge täiskasvanute maailmas praktiseerida, aga võiks proovida. Kui see õnnestub, kasvõi hetkeks, muudab see olemise kergemaks, helgemaks endal ja ka kõigil teistel, kes ümbritsevad. Sest on ju jõulud ka ühe sünni ootus ja et Kristus tuli õrna ja väikese lapsena, pole päris juhuslik.
Rahulikke ja rõõmsaid pühi!
P.S. Üks asi veel, mida võiks lastelt üle võtta. Lapsed ei põe ülearu, nad tegutsevad, mängivad autoga, siis teevad onni ja juba midagi kolmandat. Teevad seda, mis teeb rõõmsaks. Jah, võib ju öelda, et suurte inimeste elu pole mäng, kus saab ühe asja nurka visata ja teise järele haarata, kui tahtmine tuleb. Aga ülearu muretseda pole ka tervislik, nagunii ei tea me päris täpselt, mis oli, ja veel vähem seda, mis tuleb.


description: Haljastusettevõtja Marve Järv avas Muhu Liival minispaa, mis pakub esialgu huviliste vähesuse tõttu teenust vaid tellimuse peale. “Tegin mõned tutvustavad päevad ja sain aru, et praegu pole mõtet seal niisama […]

title: Muhu Liival hakkas tööle minispaa

maintext:
Haljastusettevõtja Marve Järv avas Muhu Liival minispaa, mis pakub esialgu huviliste vähesuse tõttu teenust vaid tellimuse peale.
“Tegin mõned tutvustavad päevad ja sain aru, et praegu pole mõtet seal niisama istuda,” ütles paar nädalat tagasi Liival Tõnise maja II korrusel minispaa Jaspis avanud Marve Järv, kes on tuntud kohaliku haljastusettevõtte Käoking osanikuna.
Minispaa pakub erinevaid massaaže, keha- ja näohoolitsusi, maniküüri, pediküüri. Lisaks pakub Jaspis ka tervist toetavaid kuure. Näiteks probleemsete sõrmeliigeste, aga ka karedate või külmetavate käte puhul saab leevendust soojast parafiinihooldusest.
2015. aastal Kuressaare ametikoolis spaateenindaja kutse omandanud Marve sõnul on ta seni saanud klientidelt positiivset tagasisidet. “Üks mees käis massaažis ja pärast naine helistas, et tea mis sa temaga tegid, et juba kaks päeva on mehel loll naeratus näol,” naeris Järv, kinnitades võimalike vääritimõistmiste hajutamiseks, et spaa pakub täiesti klassikalist massaaži. “See on tavaline massaaž, ehkki tegin natuke teistmoodi.”
Marve Järve sõnul loodab ta külastajate arvu kasvu pärast aastavahetust. “Laupäeval käisin Muhu laadal ja seal inimesed andsid teada, et sel aastal nad ei jõua, aga kui jõulude ja aastavahetuse melu on möödas, siis..,” on spaaomanik lootusrikas.
Kui praegu piirdub Jaspise spaaks olemine vaid dušinurgaga, mis võimaldab pakkuda mõningaid spaadele iseloomulikke protseduure, on Marve Järve eesmärk liikuda selles suunas, et Muhus oleks oma spaa koos erinevate vannide ja muu sinna juurde kuuluvaga.


description: “Rohu tänava uue lasteaia aknad lõid hommikul juba varakult särama.” Nende sõnadega algab juba 60 aastat pisikesi saarlasi kasvatanud lasteaia ajalugu. Aastakümneid laste kasvatamisega tegelenud pedagoogid on järjest kohandunud erinevate […]

title: 60 aastat Rohu tänaval

maintext:
“Rohu tänava uue lasteaia aknad lõid hommikul juba varakult särama.” Nende sõnadega algab juba 60 aastat pisikesi saarlasi kasvatanud lasteaia ajalugu.
Aastakümneid laste kasvatamisega tegelenud pedagoogid on järjest kohandunud erinevate olukordadega, käies kaasas kõigi muutustega, mis ka väikestel kasvandikel peegelduvad.
Kuidas kõik kord alguse sai
1956. aasta 22. detsembri “Kommunismi ehitaja” kirjutas uue lasteaia avamisest. Tol ajal veel Kingissepa linna II lasteaia nime kandev asutus paiknes väikeses majas ja alustas vaid ühe 25-lapselise rühmaga.
Teine rühm lisandus koos uue majaga 1962. aastal ja sõimerühm liitus 1964. aastal. Väikeste saarlaste pealekasv sundis ajaga kaasas käima ning 1973. aastal oli Kingissepa linna suurimas lasteaias 16 rühma ja 400 last.
Aegade jooksul on rühmade arv vähenenud ja siis jälle suurenenud. Aastal 2007 renoveeriti lasteaia suur maja ning praegu on lasteaia kahes majas kokku 10 rühma, millest kolm on sõimerühmad, neli aiarühmad ja kolm tasandusrühma.
Lasteaias käib kokku 173 last ja põnnide heaolu eest vastutab 45-liikmeline personal. Praeguse nime Kuressaare Rohu lasteaed sai asutus 1. septembril 2010.
Igas rühmas töötab lastega kaks õpetajat ja õpetaja abi, tasandusrühmades veel lisaks kolm logopeedi. Õpetajad, kes on oma igapäevatöö sidunud laste arendamise ja kasvatamisega ning teinud seda juba aastakümneid, räägivad, et aastate lõikes on lastes ja vanemate suhtumises muutusi märgata.
Õpetajad märkisid, et tänapäeval on lapsed palju avatumad ja julgemad, nende silmaring ulatub ka piiride taha ning seda kõige otsesemas mõttes. “Neid lapsi, keda nüüd reisidele kaasa võetakse, on ikka päris palju. Mõned on juba mööda maailma ringi reisinud ning nad teavad maailmast palju rohkem,” nentis õpetaja Mai Umal.
Üks tõsiasi, millega pea kõik kasvatajad üksmeelselt nõustusid, on aga hoopis see, et infomaailma virvarris on väikestel inimestel järjest raskem oma tähelepanu keskendada ja tegutsemine muutub pealiskaudsemaks.
“See on paratamatus, sest tehnika areng on tõepoolest toonud kaasa olukorra, kus lastele on kättesaadavad igasugused ekraanid, kust järjest infot peale tuleb. Vanematel on tihti kiire ja laps võibki pahatihti jääda nagu paigale naelutatult ekraani vaatama selle asemel, et näiteks välja jooksma ja mängima minna,” rääkis õppealajuhataja ja õpetajate esindaja Helle Tiitsaar.
Ta lisas, et kasvatajad, kes tööpäevadel veedavad lastega päevast lõviosa, näevad neid detaile vahel isegi täpsemini kui vanemad ise. “Igal muutusel on omad head ja vead, positiivne on jällegi see, et võimalused on palju laiemad, kui kunagi olid, lapsed on maailmale rohkem avatud,” lisas ta.
Selleks, et väikest inimest võimalikult mitmekülgselt arendada, toetatakse õppetegevust muusikategevuse ja liikumistundidega. Viimaseid viib läbi õpetaja Piret Ruttu, kes märkis, et tänapäeva laste puhul jääb silma, et nende koordinatsioonivõime on kehvavõitu.
“Varem veedeti rohkem aega õues palli ja keksu mängides, praegu on aeg nii palju muutunud, et enam ei teatagi hästi, kuidas neid asju kasutada. Muidugi meeldib lastele igasugune liikumine, see on nende loomuses ning samuti on erinevad laste võimed. Meie tegevus on ikkagi meelelahutuse ja arengu eesmärgil, kedagi me eksamit tegema ei pane,” lausus ta muiates.
Tehnika areng võttis vanematelt näo
Aastakümneid laste kõne arenguga tegelenud logopeed Aino Hiiuväin nentis, et kolmene laps on ikka kolmene – inimene muutub ajaga väga vähe, küll aga muutub ümbruskond. “Väikesele inimesele tuleb praegu infot iga meeleorgani kaudu ning alalhoiuinstinkt ei võimalda kõigesse korraga süveneda,” märkis ta.
Nüüd tuleb kõigepealt vähemasti pool aastat lapsega tegeleda selleks, et panna teda tähele panema ja kuulama, alles siis hakkab tulema tagasisidet. “Logopeedi töö algab alles siis, kui lapse tähelepanu on saavutatud – laps ei ole selles süüdi. Meie lihtsalt õpetame teda kuulama, jälgima, keskenduma. Teinekord on see puuduv lüli kõne arendamisel – piisab vaid vähesest tähelepanust, et aru saada, kuidas mingi häälik toimib.”
Tähelepanuväärne muutus saabus inimeste ellu televisiooni võidukäiguga, kuid hullem tuli arvutite saabudes. Lapse jaoks ei olnud vanemal enam nägu. “Seda on rääkinud psühholoogid, kes panid tähele, et laste joonistustel figureerisid pelgalt siluetid ja nägu ei osatud joonistada, sest põhipilt oli lapsel kujunenud oma ema või isa selja tagant nähes,” märkis logopeed.
Lasteaiapersonal on läbi aastate säilinud positiivsuse ja sära silmis, mida nad ise peavad laste hea energia mõjuks. Selleks, et vormida eluks valmis inimesi, kes oskaksid maailmas toime tulla, annavad nad iga päev oma panuse. Koostöös lapsevanematega valmistatakse mängude ja õige suunamise abil ette noori tublisid inimesi, lohutades neid pärast iga kukkumist ja jagades iga nende rõõmukildu.
ROHU LASTEAED


description: Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon valis eile komisjoni esimeheks Raivo Aegi ja aseesimeheks sai Arto Aas. Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon teostab järelevalvet täidesaatva riigivõimu asutuste üle julgeolekuasutuste ja jälitusametkondade tegevusega seonduvates küsimustes. […]

title: Raivo Aeg erikomisjoni esimeheks


description: Eestis on ettevõtted, kel arendustööd tehtud ja prototüübid valmis, et alustada suuremahulist tuulikutööstust ja eksporti, ent riigipoolne tugi, mis võimaldaks rajada hädavajalikke referentsparke, sisuliselt puudub. Nõnda tõdes tuuletehnoloogia liidu juhatuse […]

title: Eesti tuulikutootjad on löögi all

maintext:
Eestis on ettevõtted, kel arendustööd tehtud ja prototüübid valmis, et alustada suuremahulist tuulikutööstust ja eksporti, ent riigipoolne tugi, mis võimaldaks rajada hädavajalikke referentsparke, sisuliselt puudub.
Nõnda tõdes tuuletehnoloogia liidu juhatuse esimees ja tuuleenergiaettevõtja Andres Sõnajalg ajalehes Postimees ilmunud arvamusartiklis. Olukord Eestis on tuulikutootjate seisukohast pehmelt öeldes nördima panev.
Saarte Häälega vestles samal teemal Oleg Sõnajalg, kes tunnistas, et kuigi mõned lootuskiired paistavad, jääb tema siiski realistiks ja peab võimalikku riigipoolset kannapööret pigem imeks.
Tehnoloogia olemas
Sisuliselt on Eesti tuulikutöösturite suurim probleem referentsid, mis võimaldaksid alustada eksporti. Sõnajala sõnul tehakse arenenud tuuletehnoloogia tööstusega riikides esimesed referentspargid koduturul. Selline on praktika nt Hispaanias, Taanis ja Saksamaal. Ka Eestis on Sõnajala kinnitusel konkurentsivõimeline tehnoloogia välja töötatud, aga ikkagi jääb mulje, et riik üritab tootjatele pigem kaikaid kodaratesse pilduda kui nende arengule kaasa aidata. “Riigipoolne tugi on aga sellises sektoris hädavajalik, et edu saavutada,” kinnitas tuulikutööstur.
Kohaliku tööstuse rajamise teel on tema sõnul kaks olulist tõket: Tootsi tuulepark ja elektrituruseadus. Seejuures on jutt valitsuse otsusest eraldada Tootsi tuulepark Eesti Energiale. Selle otsuse on tuuletehnoloogia liit kohtus ja Euroopa Komisjonis vaidlustanud, sest nõnda on tekitatud olukord, kus Eesti taastuvenergia turg monopoliseeritakse Eesti Energiale ning eiratakse ausat konkurentsi. “Riigiettevõte ostab välismaalt tuulikud, sest Eesti tootjad tõrjuti hankelt eemale, ja ehitab odavate kuludega üles Eesti suurima tuulepargi,” selgitas Sõnajalg. Ajaleht Äripäev kirjutas läinud nädala lõpul siiski, et Tallinna halduskohus peatas valitsuse otsuse anda Tootsi tuulepark enampakkumiseta Eesti Energiale.
Mis puutub aga veel nn Tootsi küsimusse, siis sellele oleks alternatiivseks lahenduseks elektrituruseadus, mille muudatus pannakse riigikogu majanduskomisjonis lauale jaanuari esimeses pooles. Ses osas on Eesti Kaubandus-Tööstuskoda teinud ettepaneku lisada sinna innovatsioonimeede.
Lahtiseletatuna tähendaks see taastuvenergiatoetuse maksmist innovaatilise taastuvenergia tehnoloogia abil toodetud elektrienergia eest üle seadusega praegu seatud 600 GWh aasta piiri. „Ettepaneku eesmärgiks on rajada koduturule esimene arvestatava suurusega taastuvenergia tootmisvõimsus ehk tuulepark, mis võimaldab saada eksportimiseks vajalikud referentsid,“ selgitas ta.
Need mainitud referentsid annaks viimaks ometi võimaluse tööstuse rajamisega edasi liikuda. Sõnajalgade plaan on luua Eestisse suuremahuline tööstus, mis toob kaasa ligi 1500 töökoha loomise.
“Kui riik otsustab, et eksportiv tööstus on nende jaoks oluline, siis oleme valmis selle tegema Eestisse,” märkis ta. “Kui ei, siis pannakse meie loodud tehnoloogia kokku kuskil mujal Euroopas, kus on juba vajalikud teadmised ja tootmisvõimekus.” Töökohti aga sel juhul siia ei tule ja raha liigub teiste riikide maksumaksjate taskutesse.
Salmel tuleb rekord
Saaremaal käib Sõnajalgadel töö jätkuvalt hoolega – Salmel asuv tuulikutarkvara arenduskeskus panustab igapäevaselt Eleoni tehnoloogia arengusse. Seal töötaval Eleoni prototüüptuulikul on aga aasta kokkuvõttes tulemas silmapaistev tootmisrekord.
“Selliseid toodangunumbreid poleks võimalik saavutada, kui tuulik ei oleks pidevalt töökorras, ja meie tuuliku puhul on töökorrasoleku protsent algusest peale olnud kõrge, kerkides 2016. aasta kokkuvõttes üle 99,” kinnitas Sõnajalg.
Eelmisel, hea tuulega aastal tootis Salmel asuv 3MW Eleoni tuulik 11,1 GW/h. Sel aastal tuleb Eleoni toodanguks rekordiliselt 11,2 GW/h, sõltumata sellest, et on madalama tuulega aasta.


description: Sõrulane, tööstustsivilisatsiooni piinava globaalse heaolupohmeluse tagamaadest kõneleva raamatu “Globaalpohmelus” (GP) autor Kaupo Vipp (pildil) valmistub välja andma uut raamatut. Selleks on aga tarvis rahalist tuge ja nõnda on uus raamat pealkirjaga […]

title: Globaalpohmelusele järgneb lokaalravitsus

maintext:
Sõrulane, tööstustsivilisatsiooni piinava globaalse heaolupohmeluse tagamaadest kõneleva raamatu “Globaalpohmelus” (GP) autor Kaupo Vipp (pildil) valmistub välja andma uut raamatut. Selleks on aga tarvis rahalist tuge ja nõnda on uus raamat pealkirjaga “Lokaalravitsus” üleval Hooandja portaalis.
Vipp nendib projekti kirjelduses, et mitmed lugejad ja GP-d õppematerjalina kasutavad õppejõud on lausa nõudnud sellele järje kirjutamist. Nõnda siis saigi järg kirja pandud.
Kõige lihtsamaks asjaks uue raamatu juures osutus pealkiri. Loengutel on inimesed selle Vipi sõnul hämmastavalt ühtmoodi välja pakkunud: “Kuna eelmine oli “Globaalpohmelus”, sobib järjeks “Lokaalravitsus”!” “Ma poleks ise selle peale tulnud, aga kui juba neljandat korda sama pakkumist kuulsin, hakkas see lõpuks päris loogiline, tabav ja ka sobivalt sarkastiline tunduma,” tõdes autor.
Raamat “Lokaalravitsus” võiks Vipi hinnangul poodidesse jõuda 2017. aasta kevade jooksul. Raamatu väljaandmiseks on tarvis kokku saada 3959 eurot. Eilse seisuga oli kogunenud 940 eurot.


description: Ikka terit. Eks ta nõnna kipub olema, et suisel aal oo sii suare pial küll nõuke tuline rutt, et põle masu üöl ja pääval vahet mitte. Talve piaks siis ju […]

title: MUHU UUDISSED: Natusse kenasid uudissime

maintext:
Ikka terit. Eks ta nõnna kipub olema, et suisel aal oo sii suare pial küll nõuke tuline rutt, et põle masu üöl ja pääval vahet mitte. Talve piaks siis ju neh ikka katsuma puhata ja muidugid oolega õppida koa. Sest ükskid tarkus, mis elus oo omale juure õpitud, põle ülearu mitte. Eluaegas ep tia, mis aegus ja kus kohtas sool midagid taris võib minna.
Neh, ja juu sellepärast oogid nüid kangest moodi läin Muhus just igaspool suri õpitubasid korralda. Nõmmesaadu Mare õpituad sial Piiri taaskasutuskeskuses akkavad seks voastaks otsa lõppema, täna õhta oo masu viimane, aga igaspuol mujal tuleb neid aga paljast juure.
Hellamoa külakeskuses õpetatse täna verimakkide tegemist. Et oo neljabe õhta ja Hellamoal, siis oo alguse aeg juba tiada ju – ikka kellu viiest. Ja Tiinale tuleks ette elista, kis tahtvad minna õppima, mesmuodi verimakkisid tihasse.
Ja lasteaa majas, sial kus oo nüid Muhumusteri salong, sial soab nüid kuni jõuluteni iga esmasbe miskit uut ja uhket tiha. Selle nädali alguses tehti prossa, tuleva esmasbe oo laanis tiha helkureid ja ületuleva esmasbe riidest südameid. Neh, kas põle ikka uhked mõtted, mis Muhu naeste pias sündivad. Ega muedu põleks üteldud mitte, et nie tüötuad ep sünni nõukstele inimestele, kis kartvad teravaid riistasid, neh nagut kiarid oo, ja kis kartvad nööpisid ja nõelu, või siis neh, sie kõege poisim asi – et kis kartvad uusi ideid ja mõttid. Aga kõik teesed piaksid nüid elistama Triinule 50 34 662 ja ennassid kirja andma. Sest põle ju kenamad jõulukingitust ilmas-moas kut sõuke, mis oo iseoma kätega valmis tehtud. Ja tuleva nädali lõppus, siis oo sii sie jõululaatade rall. Koolilapsed pidavad oma igavoastast laata riede, kuieteistmendal, ja suur Muhu jõululaat oo spordiallis järgmise omingu, seitsmeteistmendal.
Ja lõpetuseks nõuke kena uudis, et Liiva kirgu kukk oo kojo tagasi jõudn. “Kui see alles moas oln ja aa nõjal püsti seisn, oln see nii suur nagu vassikas,” olli ühekorra muistsel aal arvan Külasema Kingissepa Mihkel. Nüid võib siis kirgu juures uudista, kui suur see “vassikas” oo. Ja neh, Antsu-Matsi Innal oo ju puhtapuru õigus, ega selle kuke meister, Külasemast Leemeti Andrus, põleks mitte ossan arvata, et ta tüö eluilmal kunstimälestiseks soab. Aga nõnna oo läin. Ja sie kukk, kis oo kahel korral tulest läbi köin, korra Teise ilmasõja aegas ja teese korra kahessa voastad tagasi, kui kirgu kuurialune ää põles, oo nüid korda tehtud ja kojo tagasi tuodud. Olga taal nüid rahulik olemine.
Ja kenad jõulukuu jätku, kulla munuksed!


description: Aadu Luukase missioonipreemia pälvisid president Arnold Rüütel ja tema abikaasa Ingrid Rüütel. Preemiale esitati tänavu 56 kandidaati, kelle seast valis Aadu Luukase sihtasutuse nõukogu välja kuus nominenti. Lisaks Rüütlitele olid […]

title: Perekond Rüütel pälvis Aadu Luukase missioonipreemia

maintext:
Aadu Luukase missioonipreemia pälvisid president Arnold Rüütel ja tema abikaasa Ingrid Rüütel.
Preemiale esitati tänavu 56 kandidaati, kelle seast valis Aadu Luukase sihtasutuse nõukogu välja kuus nominenti. Lisaks Rüütlitele olid nominendid saarlasest suhtekorraldaja Meelis Kubits, koorijuht ja õppejõud Ants Üleoja, proosa- ja näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija Arvo Vallikivi, päevakeskus täisealistele autistidele Autistika ning meeste tervise edendamisele pühendunud SA Leinatamme Fond.
Laureaati tunnustati 32 000 euroga. Ülejäänut viit nominenti tunnustati 6400-eurose preemiaga. Missioonipreemia antakse isikutele, kes on silma paistnud Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu ja rahva elukvaliteedi tõstmisele suunatud tegevuse edendamisel.
Ingrid Rüütel ütles Kadi raadio “Keskpäeva” saates, et ta ei ole kunagi mõelnud, et see on tema missioon otseselt, kuid kui mõelda, on selleks olnud uurida ja propageerida Eesti oma kultuuri. “Et me tänapäeva kiiresti muutuvas ja globaliseeruvas maailmas ei kaotaks oma nägu ja et me säilitaks oma rahvuse ja eriti säilitaks ka oma piirkondliku kultuuri erijooned,” lisas ta.
Rüütel tunnustas ka teisi nominente ja ütles, et erinevaid missioone, mida eesti rahvas vajab, on palju.