authors:
Andres Sõnajalg
Tuuletehnoloogia Liidu Juhatuse Esimees
Foto

description: Maailma Energeetika Nõukogu (WEC) hinnangul kasvab tuuleparkide koguvõimsus aastaks 2030 vähemasti poole võrra. See tähendab, et kogu maailmas tuleb toota järgmise 14 aasta jooksul kordades rohkem tuulikud kui senise 30 aastaga kokku, kirjutab Tuuletehnoloogia liidu juhatuse esimees Andres Sõnajalg.

title: Andres Sõnajalg: kodumaised tuulikutootjad on löögi all

maintext:
Eestis on ettevõtted, kel kõik vajaminevad arendustööd tehtud ja prototüübid valmis, et alustada suuremahulist tööstust ja eksporti, ent vajaminev riigipoolne tugi sisuliselt puudub, mis võimaldaks rajada hädavajalike referentsparke. Riik tegutseb energeetikas põhimõttel, et esmalt oleks Eesti Energial kõht täis ja alles siis kõik ülejäänud.
Tuulikute turul on rahvusvaheliselt väljakujunenud praktika, et esmased referentsid hangitakse koduturult. Nii on tuule tiibadesse saanud näiteks Saksamaa ja Taani tuulikutootjad, kes on loonud tänaseks nendesse riikidesse tuhandeid töökohti ja toonud riigi majandustesse sadu miljoneid eurosid. TTÜ Ragnar Nurkse instituut koostas selle kohta hiljuti põhjaliku uuringu. Koduturul on turu risk madalam, mis võimaldab võtta kõrgema tehnoloogiariski, ekspluatatsiooniga see alla tuua ja välisturgudel konkurentsieeliseks pöörata.
Eesti tuuletehnoloogia ettevõtete suurimaks probleemiks on koduturu väiksus. Selleks, et murda välismaiste tootjate kõrval turule ja luua tööstus Eestisse, on vajalik rajada referentsparke. Hiljutine Tootsi tuulepargi eraldamine Eesti Energiale ja jätkuvalt vinduv Elektrituruseadus sunnivad kohalike ettevõtteid aga vaatama väljapoole. See tähendaks, et plaanitud tööstust Eestisse ei tule. Tehnoloogia ostetakse Euroopast, sest uue tööstuse rajamine Eestisse poleks sellisel kujul mõistlik.
Tootsi tuulepargi probleemi sisu
Miks me võitleme valitsuse otsuse vastu eraldada Tootsi tuulepargi maad Eesti Energiale? Vastus on tegelikult väga lihtne. Näiliselt üksnes 192 ha maa eraldamisega tekitatakse olukord, kus Eesti taastuvenergia turg monopoliseeritakse Eesti Energiale. Eesti Energia asub kontrollima kogu turgu ja keegi teine enam midagi teha ei saa.
Kuidas? Tootsi kinnistu otsustati anda Eesti Energiale ilma enampakkumiseta 8 korda odavamalt, kui eraettevõtted on sarnaseid tuuleparkide alasid enampakkumistel omandanud. Viimati näiteks Aidus. See muudab maa kui olulise sisendhinna tuulepargi rajamisel odavamaks ja maa omandamise protseduuri oluliselt kiiremaks. Teiseks on riigiettevõttele intressid odavamad kui eraettevõttele.
Eestis on tuuleenergia subsiidiumile seatud 600 GWh piirang, mis tähendab, et üle selle rajatavad võimsused muudavad subsiidiumit madalamaks ja turuosalistel on võimalik subsiidiumi suurust kontrollida loodavate võimsuste mahuga. Kuna aga Eesti Energiale on kaks olulist sisendhinda madalamad, siis on lihtne järeldada, et nende jaoks on optimaalne 600 GWh sisse installeerirda täpselt niipalju võimsust, et riigiettevõtte ilma konkursita saadud maaga ja madalate intressidega on majandustegevus veel kasumlik, ilma nendeta aga juba kahjumlik. Sellest saavad aru ka finantseerijad ja eraettevõtteid sellisel juhul enam ei rahastata ning tulemus on, et turg on monipoliseeritud Eesti Energiale ja keegi teine sellel turul tegutseda ei saa.
Eestis satuvad sellest löögi alla eelkõige kodumaised tuulikutootjad. Võimatuks muutub ekspordiks vajalike referentside omandamine ja töökohtade loomine.
Pargi andmine polekski ehk tehnoloogia arendajatele suur probleem, kui Eesti Energia annaks võimaluse ka neil tuulikute tarnimise konkursil osaleda, ent hange on kirjutatud selline, mis välistab Eesti tootjad. Eesti Energia juht Hando Sutter on avalikult öelnud, et Eesti tehnoloogia pakkujatel puuduvad referentsid. Aga kust neid referentse saadakse, kui koduturg riigi poliitikaga riigiettevõttele monopoliseeritakse, kes selle raha eest kodumaisele välismaist tehnoloogiat eelistab ja raha riigist välja viib?


description: 2016. aasta huvipakkuvamate kodude iseloomustuseks võib öelda, et tegemist on valdavalt eksklusiivsete interjööridega eluasemetega, kus tähelepanu köidavad omanäolised lahendused. Hinnaklaas on väga lai — mõnekümnest tuhandest kuni veidi üle miljoni. Vaata lähemalt, milliseid kodusid vaadati City24 kinnisvaraportaalis kõige rohkem. - DELFI

title: Uudista - need on huvipakkuvamad kodud aastal 2016

maintext:
Armas ja romantiline maakodu Keila lähedal
moodnekodu.ee
2016. aasta huvipakkuvamate kodude iseloomustuseks võib öelda, et tegemist on valdavalt eksklusiivsete interjööridega eluasemetega, kus tähelepanu köidavad omanäolised lahendused. Hinnaklaas on väga lai — mõnekümnest tuhandest kuni veidi üle miljoni. Vaata lähemalt, milliseid kodusid vaadati City24 kinnisvaraportaalis kõige rohkem.
Luksuslik kahekorruseline eramu panoraamvaatega merele, Tallinn, 1 050 000 €
Maja on kapitaalselt renoveeritud ning materjalideks on kasutatud ainult kalleid disainelemente ja kvaliteetset tehnikat. Huvi korral rohkem pilte ja infot SIIN.
Eksklusiivselt kujundatud kahetoaline korter Tallinna kesklinnas, Tallinn, 112 000 €
Koostöös sisekujundajaga on kvaliteetse siseviimistlusega korteris kasutatud ainult parimaid materjale, mis on valmistatud eritellimusel. Huvi korral rohkem pilte ja infot SIIN. Suure kinnistuga eramu Pirita supelranna ääres, Tallinn, 990 000 €
Eramu arhitektiks on Meelis Press. Kinnistu on hooldatud, kõrghaljustus, lisaks eraldi asetsev suveköök-grillimaja. Huvi korral rohkem pilte ja infot SIIN. Armas ja romantiline maakodu Keila lähedal, Harjumaa, 169 000 €
Tegemist on vana puitmajaga (ehitusaasta 1920), mis on täielikult renoveeritud. Huvi korral rohkem pilte ja infot SIIN. Näidiskorter, Tallinn, 47 200 €
Näidiskorter CENTRAL RESIDENCE uusarenduses, mis paikneb Lasnamäe kõige kiiremini areneva piirkonna südames. Huvi korral rohkem pilte ja infot SIIN. Vaata ka inspireerivaid kodusid välismaal — loetumad lood moodnekodu.ee portaalis aastal 2016.
— loetumad lood moodnekodu.ee portaalis aastal 2016. Inspireerivad kodud Eestis aastal 2016.

fasttext_language: et


authors:
Marian Kivila
Moodnekodu.Ee Kaastoimetaja

description: Jõulud ja talvine pööripäev on eestlastele läbi aastasadade olnud pühalik aeg, mida pikkadel ja külmadel sügiskuudel pikisilmi oodata. Varasemalt kaunistati kodusid õlgedega ja esimesed jõulupuud toodi koju alles 19. sajandi lõpus. Noppisime Eesti muuseumide fotokogudest välja mõned meeleolukad fotod möödunud sajandi pühaderüüs elamistest. - DELFI

title: VANAD FOTOD: millised nägid välja pühadeaegsed kodud eelmisel sajandil


description: Синоптики предупреждают о сильном ветре по всей Эстонии.

title: Метеослужба предупреждает: в Эстонии ветер может усилиться до 25 м/с

maintext:
foto
http://f5.pmo.ee/f/2013/11/05/2599752t40hee9a.jpg
http://f4.pmo.ee/f/2013/11/05/2599752t44h2a30.jpg
tuul,torm,raju:29OKT13,Rakvere, EESTI FOTOL : Rakverest ja lähiümbrusest pole siiani tulnud teateid suurematest tormikahjudest, teedele on langenud üksikud puud, majadel on murdunud antennid. am/FOTO ARVET MÄGI / VIRUMAA TEATAJA
Arvet Mägi/Virumaa Teataja


description: В понедельник вечером в южной части Швеции ожидается приближающийся с запада рождественский шторм Урд.

title: Ночью Северные страны накроет мощный шторм

maintext:
foto
http://f2.pmo.ee/f/2016/09/20/5861005t40h5d30.jpg
http://f3.pmo.ee/f/2016/09/20/5861005t44h8c88.jpg
TLMPM03: TORM LOODETORM ESIMENE ADVENT :TALLINN, EESTI, 02DEC13. Loodetormis detsembri esimesel päeval oli Tallinnas palju purustusi. Pildil Vanasadam, kuhu ei riskinud silduda Vikingxpress. Superstar sisenes ja teda aitas kai ääres püsida puksiir Mars. Pukser hoidis laeva kai vastas, kuni autod sõitsid maha ja ka reisijad väljusid autoaparelli kaudu, sest laeva liikumise tõttu olid muud teed ohtlikud. kr/Foto KÜLLIKE ROOVÄLI/POSTIMEES
KÜLLIKE ROOVÄLI/PM/SCANPIX BALTICS


title: Jänesed, ilvesed, karud ja hundid aastal 2016

maintext:
Kõiksugu tegelasi on metsas liikvel, kellest enamik jääb küll nägemata, kuid jälgi endast jätavad küll. Tunne, et nad on kusagil minu läheduses olemas, on väärt asi. Karu peaks praegu magama, tema jälgi nägin täpselt kuu aega tagasi, kui huntide murtud põdrast vaid paljad luud järel olid.
Ikka juhtub, et jääd nägemisega hiljaks, nagu alles paar päeva tagasi, kui peletasin oma käimisega metsast põllule luikvalge looma. Heinapõllul kalpsates tundus elukas üsna suur olevat, vähemalt koivad olid tal pikad, kui poolviltu üle põlluserva lähima kraavi poole kepsutas ja sinna kadus. Ei jõudnudki fotoaparaati valmis seada, ainult vahtisin puude vahelt seda kaugenevat looma, kelle olin oma tulemisega metsast välja hirmutanud. Ilus ja suur valgejänes oli. Neid näeb harvem kui tavalist halljänest. Lumeta talv muudab valgejänese kaitsetuks, tema talvine kasukas ongi selleks loodud, et maastikku sulanduda ja vaenlastele nähtamatu olla.
Vahepeal oli õhuke lumekirme maha tulnud ja kohe ka sulailm järel. Sellistel puhkudel on viimane aeg jälgi ajada, sest sula kaotab need kiiresti.
Astusin üle jõe ja sillal olid kahe looma ümmargused käpajäljed – „metsakassi“ omad. Ilves kasutab veekogude või kraavide ületamiseks murdunud puutüvesid, kuid ei pelga ära ka inimese ehitatud sildu ja purdeid, peaasi, et märjaks ei saa. Kiirustasin edasi, lootes jälgedest pärastpoole pilte teha. Paraku oli minu tagasijõudmise ajaks viimanegi lumekirme sillal sulanud, jäljed samuti.
Juba päev varem piki sihti käies oli kahtlane tunne, et seal, kus olid metskitsed liikunud, olid ka ühe teise looma suured jäljed. Pikkade hüpetega lumest paljaks kistud maa reetis, et jälitajal oli kiire olnud. Hüppejälgedest polnud võimalik aru saada, kes need jättis.
Nüüd õnnestus kiirelt sulavas lumes hundijälg viimasel hetkel pildile saada. Kui võrrelda kõrvale pandud tulemasina mõõtmeid, siis jälje laius oli 8 cm ning pikkust 11,7 cm.
Loom oli sammunud otse mööda minu eilseid jälgi. Vaat kus tegelane, ju jälitas. Mind ta enam eest ei leidnud ning kahjuks ei näinud minagi teda, kui hundi jäljed üles võtsin. Kuuldavasti on jahimehed kursis, et siin jälle kaks hunti metsa ja raba vahet liiguvad, metsamehed on samuti jälgi näinud.


title: Aeg talviseid seeni korjata

maintext:
Kuu aega tagasi, kusagil novembri lõpus, nägin metsas esimesi puidu-sametkõrgeseid. Siis olid need üsna tillukesed, sest ilm polnud kasvuks soodne.
Nüüd, jõulude ja uusaasta vahel, kui on sulailmad pikalt püsinud, leidub talviseid söögiseeni juba rohkem. Kõige levinum on meil lehtpuudel kasvav puidu-sametkõrges, hea söögiseen värskelt tarvitamiseks. Seenejalg on sitke ja seda ei tasu toiduks võtta, kõlbavad ainult need ilusad kollased kübarad.
Pildil olevad seened leidsin jõe taga metsakraavi ääres kasvava jalaka tüvelt ning paiknevad puu idapoolsel küljel. Ma kahtlustan, et ka see jalakas on nakatunud viimasel ajal laialt levinud haigusesse nimega jalaka surm. Üks kõrgemal asetsev haru puul on kuivanud ning koorel esineb lõhesid. Neist lõhedest ongi kobaratena ilmunud puidu-sametkõrgese viljakehad.
Samasuguseid seeni olen näinud mõne aasta varem veel mitmel jalakal ning kõik need seeni kandnud puud on tänaseks surnud. Kõigepealt kuivasid ära, koor tuli tüvelt lahti ja mõni puu kukkus varsti jalalt maha. Mõne kuivanud jalaka saagisime ise maha.
Enamik puutüvedel kasvavaid seeni on mitmeaastased torikseened või teised puitu lagundavad seened, kuid talvel sulailmadega ilmuvaid puidu-sametkõrgeseid peetakse headeks söögiseenteks. Olen ise proovinud nende kübaraid pannil võis praadida – mõnus talvine vaheldus pärast verivorsti ja hapukapsast.


authors:
Sinu Nimi
Autor

title: Heinsoo turniiril võidutses Hiiu Teed

maintext:
Heinsoo turniiril võidutses Hiiu Teed
Helja Kaptein
Palun oota...
Tänavuse Kaubo Heinsoo mälestusturniiri võitis Hiiu Teed meeskond, teise koha said Hiiumaa võrkpalliveteranid ja kolmandad olid Hiiumaa võrkpalliklubi noored.
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Helja Kaptein Helja Kaptein
Palun oota... Tänavuse Kaubo Heinsoo mälestusturniiri võitis Hiiu Teed meeskond, teise koha said Hiiumaa võrkpalliveteranid ja kolmandad olid Hiiumaa võrkpalliklubi noored. Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: . Kaubo Heinsoo mälestusturniir, Hiiu Teed, Võrkpall


title: Ühinenud vallad ootavad ühinema

maintext:
Ühinenud vallad ootavad ühinema
Harda Roosna
Palun oota...
Teisipäeval allkirjastasid Käina vallavolikogu esimees Üllar Padari ja Hiiu vallavolikogu esimees Jüri Ojasoo kahe valla ühinemislepingu, millega oodatakse ühinema Emmaste ja Pühalepa valda.
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Harda Roosna Harda Roosna
Palun oota... Teisipäeval allkirjastasid Käina vallavolikogu esimees Üllar Padari ja Hiiu vallavolikogu esimees Jüri Ojasoo kahe valla ühinemislepingu, millega oodatakse ühinema Emmaste ja Pühalepa valda. Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: allkirjastasid, Hiiu vald, Käina, ühinemisleping


title: Soovime lahket jõulutaati

maintext:
Soovime lahket jõulutaati
Soovime kõigile hiidlastele lahket jõulutaati ja suurt kingikotti. Vitsaraod jäägu metsa edasi kasvama, sest metsapuid on meil väga vaja ja riidu üldsegi mitte. Pigem rahulikku arutelu.
Meil Hiiu Lehe toimetuses käis sel aastal, erinevalt varasematest, koguni kaks jõuluvana ja ikka kingitustega. Fototõestus ühe jõuluvana külaskäigust on juhtkirjale lisatud. Ka tema saatjapäkapikk on pildile jäänud.
Saame järeldada, et oleme toimetusega sel aastal teinud head tööd, kui isegi jõuluvana meiega rahul on. Võib ju ka olla, et tegemist on väikestviisi avansiga. Püüame siis edaspidi veel rohkem, et Hiiumaa uudiseid võimalikult hästi kajastada.
Nägime sedasama jõuluvana ka mujal ringi liikumas – ju siis on meil palju häid inimesi, kes kiitust ja kingitust väärt. Hiidlaste kõige suurem jõulukingitus liigub aga Heltermaa ja Rohuküla sadamate vahet.
Nii ei riku tänavust pühademeeleolu ka lume puudumine – rõõm on hinges ja jõuluvalgus särab meie sees nagu merelt sadamasse saabuv uus laev.
Hiiu Lehe toimetus
23. detsember 2016


title: Vallad otsivad õlekõrsi

maintext:
Vallad otsivad õlekõrsi
Hiiu Leht uuris, millised on eraldi vallana jätkamist lootnud Pühalepa ja Emmaste juhtide meeleolud ning mõtted pärast riigikohtu otsust, mis sellel nädalal kinnitas: haldusreformi seadus jääb muutmata
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Peep Lillemägi Hiiu Leht uuris, millised on eraldi vallana jätkamist lootnud Pühalepa ja Emmaste juhtide meeleolud ning mõtted pärast riigikohtu otsust, mis sellel nädalal kinnitas: haldusreformi seadus jääb muutmata
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: Haldusreform, riigikohtu otsus, vallad


title: Politsei pühadekaardi sai neli autojuhti

maintext:
repro
Tänavu saavad politseilt hoiatava pühadekaardi ligi 800 inimest, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda. Hiiumaale läks politsei poolt pühadekaart teele neljale inimesele. Saadetud kaartide koguhulgast moodustab see 0,5 protsenti.Kaardi saajateks on inimesed, kes on alates möödunud aasta novembrist kaheteist kuu jooksul toime pannud viis või enam liiklusalast rikkumist.PPA juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo sõnul tuletab politsei kaardiga rikkujatele meelde, et liiklusnõuetest kinnipidamine on vajalik kõigi liiklejate turvalisuse huvides. “Hooletus ja tähelepanematus teedel või oma sõiduki seisukorra osas ning liiklusnõuete eiramine võivad kaasa tuua tõsiste tagajärgedega õnnetused. Liiklusnõuded on mõeldud täitmiseks just selleks, et kõik õhtul turvaliselt koju tagasi jõuaks,” sõnas Loigo.Kõige enam liiklusrikkumisi pani sel aastal toime 31aastane Indrek, kellel kogunes aasta peale 22 rikkumist.17 rikkumist saatis korda 21aastane Henry ja 16 rikkumist 18aastane Steven.Rikkumiste hulgas esineb kõige rohkem lubatud sõidukiiruse ületamist, mis moodustab ligi viiendiku kõigist rikkumistest. Sellele järgneb juhtimisõiguseta sõitmine ja tehnonõuetele mittevastava sõiduki juhtimine. Kokku on kaardi saajad toime pannud 5320 rikkumist. Tänavuste kaardisaajate hulgast 106 said politseilt pühadekaardi ka möödunud aastal.


maintext:
Hiidlased tervitasid valget laeva Leigri leiva ja kitsega
Helja Kaptein
Palun oota...
Neljapäeva varahommikul sildus Heltermaa sadamas oma esimese liinireisi teinud uus parvlaev Leiger, mida hiidlased võtsid vastu soolaleivaga. Kohal olid ka tähtsad isikud: jõuluvana, Hiiu maavanem ja kits koos saatjaga.
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Helja Kaptein Helja Kaptein
Palun oota... Neljapäeva varahommikul sildus Heltermaa sadamas oma esimese liinireisi teinud uus parvlaev Leiger, mida hiidlased võtsid vastu soolaleivaga. Kohal olid ka tähtsad isikud: jõuluvana, Hiiu maavanem ja kits koos saatjaga. Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: Leiger, parvlaev


title: Evelin Ilves esitleb Linnu lugusid

maintext:
Evelin Ilves esitleb Linnu lugusid
Täna, 23. detsembril esitleb Kärdlas oma äsjailmunud raamatut “Linnu lood” Evelin Ilves.
Kohal on autor, peategelane Linnu ja võib-olla ka Schubert. Tegemist on “Linnu lugude” viimase esitlusega sel aastal ning see algab kell 14 Keskväljaku Konsumi kaupluse teisel korrusel raamatukaupluses Magnuse Äri.
Autor: Hiiu Leht Täna, 23. detsembril esitleb Kärdlas oma äsjailmunud raamatut “Linnu lood” Evelin Ilves.
Kohal on autor, peategelane Linnu ja võib-olla ka Schubert. Tegemist on “Linnu lugude” viimase esitlusega sel aastal ning see algab kell 14 Keskväljaku Konsumi kaupluse teisel korrusel raamatukaupluses Magnuse Äri.
Sildid: Evelin Ilves, Linnu lood, raamat


title: Hiiumaa aasta isa jõulud

maintext:
Hiiumaa aasta isa jõulud
erakogu
Palun oota...
Aasta isa Jaan Kallisma on leidnud uue hobi – käib Jõuluvanal abiks. Juba kaheksandat aastat. Jõulupühade ajal on ta siiski kodus ja aastalõpul tantsib oma kalli Mairega hommikuni.
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Harda Roosna erakogu Harda Roosna | Hiiu Leht
Palun oota... Aasta isa Jaan Kallisma on leidnud uue hobi – käib Jõuluvanal abiks. Juba kaheksandat aastat. Jõulupühade ajal on ta siiski kodus ja aastalõpul tantsib oma kalli Mairega hommikuni. Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: jõulud, Kallisma


title: Minister Korb Hiiumaa visiidil

maintext:
Minister Korb Hiiumaa visiidil
Teisipäeval, 27. detsembril on Hiiumaa visiidil riigihalduse minister Mihhail Korb. Ministri võtab vastu Hiiu maavanem Riho Rahuoja. Maavanem avaldas lootust, et pärast seda kohtumist on seoses haldusreformiga rohkem infot.
Minister kohtub ettevõtjatega, omavalitsusjuhtidega, maavalitsuse ja riigiasutuste esindajatega, käib plastiettevõttes M ja P Nurst, Hiiumaa pruulikojas.
Autor: Hiiu Leht Teisipäeval, 27. detsembril on Hiiumaa visiidil riigihalduse minister Mihhail Korb. Ministri võtab vastu Hiiu maavanem Riho Rahuoja. Maavanem avaldas lootust, et pärast seda kohtumist on seoses haldusreformiga rohkem infot.
Minister kohtub ettevõtjatega, omavalitsusjuhtidega, maavalitsuse ja riigiasutuste esindajatega, käib plastiettevõttes M ja P Nurst, Hiiumaa pruulikojas.
Sildid: Mihhail Korb, minister, visiit


title: Pühadeootus aasta ema kodus

maintext:
Pühadeootus aasta ema kodus
Hiiumaa aasta ema Kersti Simsalu peab pühade ajal oluliseks koosolemist perega.Tänavuse aasta ema kuueliikmeline pere
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Autor: Helja Kaptein Helja Kaptein | Hiiu Leht Helja Kaptein | Hiiu Leht
Tänavuse aasta ema kuueliikmeline pere Hiiumaa aasta ema Kersti Simsalu peab pühade ajal oluliseks koosolemist perega.Tänavuse aasta ema kuueliikmeline pere
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõikidele tasulistele artiklitele on 0.80 EUR.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib EMT, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-pay Internetis kasutamine.
Sildid: jõulud, simsalu


authors:
Kristjan Jaak Kangur
Foto
Tairo Lutter

description: Kaks nädalat liiva ja tolmu keskel, sellest pool aega enam kui 3000 meetrit üle merepinna. 4000 kilomeetrit kiiruskatseid, koos ülesõitudega ligi 9000 kilomeetrit sadulas... ja seda ilma ainsagi abiliseta. Mis ajab inimese sellist hullumeelsust ette võtma?

title: 9000 kilomeetrit rutiini, abiks vaid tööriistakast


authors:
Oliver Kund
Foto
Ardi Hallismaa

description: Eestil puudub ammendav pilt oma territoriaalmerel toimuvast. Merekaitse on killustatud kolme asutuse vahel, kes suudavad poolesajast neile seatud ülesandest nõuetekohaselt täita vaid osa, selgub Eesti esimesest põhjalikust merejulgeolekuraportist.

title: Riik vajab sõjalaevu, koptereid ja kaldaradarivõrku


description: «Ma ei saa päris hästi aru, mille üle kurdetakse.»Red Bulli F1 tiimi juht Christian Horner ei mõista, miks kritiseeritakse Max Verstappeni agressiivset sõidustiili.

title: Spordi lühiuudised


description: Kuigi jõulupühade valguses võiks jätta kirjutamata kõigist tapmistest ja muust vägivallast, mis aasta jooksul toimunud on, näitab statistika, et pikad pühad pigem soosivad alkoholi tarvitamist ja jõu kasutamist. Sagedane sündmuste käik tapmiste ja mõrvade puhul ongi kahe mehe jooming, mille käigus tekkinud tüli lahendatakse rusikatega, mille tagajärjel üks neist elu kaotab.

title: Vägivaldsed surmad on meeste maailm


authors:
Kristina Herodes
Foto

description: Eestlased on muidu lahedad, aga üks viga meil on – me ei oska puhata! Olgu, olgu, mõni haruldane isend ikka oskab ka. Mõni eeskujulik edasijõudnu on lausa tervislikult laisk. Minul jääb teile vaid imetlevaid pilke saata, sest kuulun väsimatute rahmeldiste alaliiki. Istuda niisama ja teha mitte midagi?! Kõlab nagu elu suurim väljakutse! Aga pühade ajal on puhkamine kohustuslik, mis siis ikka, õpime midagi uut…

title: Suurim väljakutse: mitte midagi teha


description: Kuigi Ameerika Ühendriikide justiitsministeerium alustas eelmisel kümnendil kinnisvaralaenudega seotud väärtpaberite loomise, pakendamise ja müügiga tegelenud pankade pitsitamist oma kodumaalt, on nüüd järg jõudnud Euroopa pankade kätte.

title: Suurpangad maksavad karmavõlga


authors:
Mariel Gregor
Siim Kaasik
Foto
Tairo Lutter

description: Eesti karikas on viimastel aastatel peamiselt läinud Tallinna Selveri või Pärnu Võrkpalliklubi kätesse: viimasest 17 finaalist 14 korral on karika võitnud üks neist kahest. Seekordse finaali eel oli favoriidikoormat raske kummagi õlgadele lükata. Mäng kujuneski loteriiks, kus lõpuks tõmbas parema pileti Pärnu, võites viiegeimilise lahingu.

title: Keele ootamatu käigu tõttu jäi tiitel Pärnule

maintext:
Selveri tempomees Siim Ennemuist tõdes, et teda jäi väga häirima eilse pukikohtuniku, Pärnust pärit Risto Strandsoni tegutsemine. «Kui väljakul on kuus pärnakat ja üks veel pukis ka, siis on raske. Mind see täna ikka väga häiris,» sõnas ta. «Aga ega selle taha ainult pugeda ei saa, olime ise nõrgad ka. Kui tekkisid rasked hetked, siis hakkasime kohe pudistama.»
Keel vastas ka vastasleeri kiiritkale kohtunike osas. «Kaotama peab ka oskama, ma kuulsin siin mõne Selveri mehe suust juttu nagu oleks olnud kuus seitsme vastu. Sellega ma küll ei saa nõus olla. Meestele teenitud võit,» kommenteeris juhendaja.


authors:
Mariel Gregor
Foto
Rich Barnes Afp Scanpix

description: Hiljuti avaldas Rahvusvaheline Jalgpalliliit (FIFA) nimekirja, millistele alaliitudele nad lõppeval aastal trahve on teinud. Enamjaolt peavad jalgpalliliidud oma kukrut kergendama seetõttu, et koondiste mängudel ei suuda fännid end inimese kombel üleval pidada. Karjutakse vastastele või kohtunikele solvanguid, räusatakse niisama ja halvemal juhul muututakse ka vägivaldseks.

title: Teadlased: võit teeb fännid esekindlamaks ja seksikamaks

maintext:
Mis see on, mis sunnib inimese mõne klubi või koondise või sportlase tulihingeliseks toetajaks hakkama? Kas fännid on inimesed, kes ise pole suutnud midagi saavutada, aga tahavad ka suure spordi sees olla? Või on nad lihtsalt spordisõbrad, kes südamest oma lemmikutele kaasa elavad ja võimsaid emotsioone jahivad? Või otsivad omasuguste seltsi ja peidupaika argimurede eest?
Mõned psühholoogid usuvad, et fännipsühholoogia juured ulatuvad primitiivsetesse aegadesse, kui inimesed elasid väikestes hõimudes ning sõjamehed kaitsesid oma hõimuliikmeid elu hinnaga. Tänapäeval mängivad sportlased samasugust rolli. «Sõda» toimub lihtsalt spordiväljakul ja «sõdijad» on mängijad. Sportlaste etteasted ja vastasseisud ühendavad fänne, kes tunnevad sama tugevaid emotsioone nagu võitlejad ammustel aegadel.
Lisaks on uuringutest selgunud, et võiduemotsioon mõjub fännidele veel järgmiselgi päeval. Nimelt tunnevad võiduemotsiooni kogenud inimesed end tihti seksikamana, lisaks usuvad nad, et sooritavad paremini nii vaimset kui füüsilist pingutust nõudvaid teste. Kaotust kogenutel olid vastupidised tundmused.


authors:
Tõnis Oja
Foto
Silver Alt

description: Kui miljardärist investor Carl Icahn nägi pärast Donald Trumpi valimisvõitu, et Ameerika Ühendriikide aktsiafutuurid (tulevikutehingud, millega kaasneb kohustus osta või müüa vara kindlal ajal kindla hinnaga) kukuvad, lahkus ta valitud presidendi võidupeolt varakult, et osta miljardi dollari väärtuses USA ettevõtete aktsiaid. Mõni nädal hiljem ütles ta telekanalile CNBC, et kahetseb ainult seda, et rohkem ei ostnud.

title: Turgudel olid tugevad närvid


authors:
Kristina Herodes
Foto
Panther Media Scanpix

description: Jõulud on ukse ees ja kõik punased toonid päevakorral. Moepaletil rokib aga ringi üks kaunis, kuid ka äärmiselt kapriisne värv – bordoopunane. Enne kui end pidulikul puhul pealaest jalatallani veinikastmesse keerad, loe läbi, mida see värv sinuga teha võib.

title: Trendihoiatus: bordoopunane


authors:
Risto Berendson
Uuriva Toimetuse Juhataja
Tiina Kaukvere
Foto
Mihkel Maripuu

description: Aasta 2016 kujuneb üllatuslikult viimase aja kõige mustemaks aastaks liikluses – õnnetustes sai viga pea sada inimest rohkem ning hukkus neli inimest rohkem kui mullu.

title: Must aasta liikluses


authors:
Karel Reisenbuk
Foto
Mihkel Maripuu

description: Eile teatas konkurentsiamet, et nõuab Elektrilevilt võrgutasude langetamist pea seitsme protsendi võrra. Pärast muutust peaks kodutarbijale elektrienergia hind langema ligi neli protsenti.

title: Elektrilevi peab võrgutasusid vähendama


authors:
Madis Kalvet
Foto
Vegard Wivestad Grott Ap Scanpix

description: FREESTYLE-SUUSATAMINE. Eelmisel talvel Aspeni X-mängudel naiste pargisõidus Kelly Sildarule suurimaks konkurendiks olnud ja lõpuks hõbemedali kaela saanud norralanna Tiril Sjastad Christiansen pidi vigastuse tõttu käimasoleva hooaja juba lõppenuks kuulutama.

title: X-mängudel Sildaru suurimaks konkurendiks olnud norralanna peab hooaja vahele jätma

maintext:
Christiansen vigastas septembris Tšiilis peetud MK-etapil põlve ja käis operatsioonil. Kuigi ta asus novembris jälle treenima, pidi ta uue põlvevigastuse tõttu nüüd taas operatsioonilauale heitma. Lõikusest taastumine pidi norralaste sõnul seekord aega võtma umbes pool aastat – vahele jäävad nii seekordsed Aspeni kui ka Lillehammeri X-mängud.
«Ta on öelnud, et tema suur eesmärk on nüüd 2018. aastal häid tulemusi teha,» rääkis Kelly Sildaru treenerist isa Tõnis Sildaru, et Christiansen on sihikule võtnud eeskätt Lõuna-Koreas peetavad Pyeongchangi olümpiamängud.
«Sain pärast esimesest vigastusest taastumist kolm nädalat treenida. Tundsin, et midagi on valesti, ja lasin teha põlvest uued pildid. Need näitasid, et vigastus on esialgsest hullem,» rääkis kahekordne X-mängude võitja Christiansen ise Norra ajalehele VG.


authors:
Ats Kuldkepp
Foto
Eric Feferberg Afp Scanpix

description: JALGRATTASPORT. Rattamaailma suurkuju Sir Bradley Wiggins teatas eile, et lõpetab oma pika ja eduka karjääri. Wiggins oli sportlastee lõpetamisele ka varem viidanud, aga jättis kuni viimase hetkeni alles võimaluse jätkamiseks.

title: Värvika elukäiguga legend jätab rattaspordiga hüvasti

maintext:
36-aastane britt jõudis teravasse tippu nii treki- kui ka maanteesõidus ja võitis kokku viis olümpiakulda. Muidu puhta renomeega Wigginsi kohale kerkisid viimastel kuudel tumehallid pilved, kui teda süüdistati pehmete antidopingureeglite ärakasutamises.
Vene taustaga häkkerid paljastasid, et nii nagu paljud teised staarid tarvitas Wiggins karjääri tippajal tänu ravierandite süsteemile (TUE) palju kordi keelatud aineid. Wiggo hüüdnime kandnud britt oli pahakspanevatest arvamustest häiritud ja märkis, et kasutas vigastatuna tõepoolest muidu keelatud ainete nimekirjas olevaid ravimeid, aga vaid selleks, et ülejäänutega samale tasemele jõuda.


authors:
Foto
Andreas Solaro Afp Scanpix

description:
«On aeg, et relvad vaikiksid igaveseks ning et rahvusvaheline üldsus otsiks aktiivselt läbirääkimiste teel lahendust.»
Paavst Franciscus

title: Välismaa lühiuudised: 26.12.2016


authors:
Kadi Parts
Foto
Aj Mast Scanpix

description: NFL. Ameerika Ühendriikides on pikka aega olnud probleemiks sportlaste peapõrutused, mida kõige sagedasemini tuleb ette kohaliku jalgpalli liiga NFLi mängijatel. Sama murega on hädas veel mitme teise ala esindajad, kuid õige pea võib sellele probleemile leiduda lahendus, kuna USAs on hakatud välja töötama ravimit, mis peapõrutuse järel peaks aitama vältida ajukahjustuse teket.

title: Peapõrutust leevendatakse kanepitablettidega


authors:
Kristjan Jaak Kangur
Foto
Denis Balibouse Reuters Scanpix

description: Dopinguküttide hari on just enne rahulikku jõuluaega jälle punaseks aetud – Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Thomas Bach käituvat praeguste dopinguskandaalide keskmes põiklevalt ja ebakindlalt. Viimane piisk karikasse oli Bachi eitav vastus dopinguküttide soovile kokku saada ja tulevikku arutada.

title: Dopingukütid tõstavad selgrootu Bachi vastu mässu

maintext:
Veel novembri keskel tõotas Bach rahvuslike olümpiakomiteede peaassambleel, et ROK aitab luua ja rahastada riikideülest kontrollsüsteemi, mille võtmesõna on sõltumatus. Ideaalis näeks ROK, et dopingukontroll lüüakse lahku nii spordiorganisatsioonide kui ka riikide huvidest. Saab ju Maailma Antidopingu Agentuur ehk WADA praegu umbes poole oma eelarvest riiklikest rahakottidest, mis tekitab automaatselt huvide konflikte.
Kui agentuurid aga Bachiga ühendust võtsid, et kohtumise aeg kokku leppida, ei tulnud The Guardiani väitel ROKi poolt tervelt kaks nädalat kippu ega kõppu. Lõpuks saatis vastuskirja ROKi peadirektor Christophe de Kepper, kes pakkus välja jaanuarikuise kokkusaamise, kus osaleksid tema ise ja ROKi teadusdirektor Richard Burgett – mitte aga Bach.


authors:
Helen Mihelson
Foto
Toomas Huik

description: Ehkki igasugune haldusreformi loogika ütleb, et Hiiumaale peaks tekkima (ja ilmselt ka tekib) üks suur omavalitsus, ei taha kaks saarel asuvat valda ühinemisest kuuldagi.

title: Kaks Hiiu valda ajavad jonni


authors:
Madis Kalvet
Foto
Lluis Gene Afp Scanpix

description: Spordisõpradel tuleb aina sagedamini kokku puutuda energiajoogifirmaga Red Bull.  Ekstreemspordiringkondades ja vormel-1 sarjas on Austria firma end juba kindlalt ajalukku kirjutanud ning pead tõstetakse ka maailma kõige populaarsemalt spordialal, jalgpallis. Loomulikult laiendatakse oma impeeriumi senistel aladel ja otsitakse uusi võimalusi. Samas tekivad inimestel aina tihemini küsimused, kuidas ja miks.

title: Aina kasvav spordiimpeerium

maintext:
1987. aastal austerlase Dietrich Mateschitzi ja tailase Chaleo Yoovidhya poolt loodud firmast on saanud praeguseks üks tuntumaid brände spordimaailmas. Ekstreem- ja mootorisport on Red Bulliga käinud kaasas algusest peale. Juba 1989. aastal asuti toetama näiteks austerlasest vormel-1 pilooti Gerhard Bergerit. Praeguseks on aga jõutud ka selliste traditsiooniliste aladeni nagu tennis, korvpall, kergejõustik, mäesuusatamine jne.
Red Bulli peamiseks strateegiaks on olnud noppida ülemaailmselt kokku andekad noorsportlased ning toetada seejärel nende teekonda maailma parimaks tõusmisel. Näidetena võib tuua vormel-1 neljakordse maailmameistri Sebastian Vetteli, MotGP kolmekordse maailmameistri Marc Marquezi jne.
Red Bulli puhul on võtmeküsimus olnud turunduses – nad ei ole kunagi müünud energiajooki, vaid on pakkunud hoopis imidžit ja elustiili. Energiajoogist on saanud lihtsalt selle elustiili osa, mõtestas nende edu lahti Sports Businees Exchange. Kõige selle tulemusena müüdi eelmisel aastal 5,96 miljardit purki Austrias välja mõeldud jooki. Firma tulu on samuti pidevas kasvus – viimati üle 5 miljardi euro aastas. See aga tähendab taas uusi spordiprojekte.


description: See näitab, kui palju ma sellesse projekti usun.Prantsusmaa koondise väravavaht Hugo Lloris teatas, et jätkab Tottenham Hotspuris kuni 2022. aastani

title: Spordi lühiuudised


authors:
Ats Kuldkepp
Foto
Sari Gustafsson Lehtikuva Scanpix

description: VANAMEISTRI TAGASITULEK. Kahevõistluse MK-sarjas peavad poodiumikohtade eest võitlevad sportlased õige pea tähelepanu jagama igihalja soomlase Hannu Mannineniga, kes tuleb pärast viieaastast pausi jaanuaris suurde sporti tagasi. Vahepeal on ta selgeks õppinud lennupiloodi ameti ja treeningute kõrvalt viib ta Finnairi reisijaid näiteks Dubaisse.

title: Lennupiloodist vanameister asub noori kimbutama


authors:
Maiken Mägi
Foto
Meelis Meilbaum
Virumaa Teataja

description: Aastavahetuse ilutulestikku ei tasuks osta mõtlematult, sest selle puhul tuleb nii mõndagi jälgida, et oleks tagatud parim ja ühtlasi turvaline elamus.

title: Ilutulestikku lastes säilita kaine mõistus

maintext: Ostjate seas on inimesi, kes teatavad, et soovivad viis minutit kestvat ilutulestikku, aga ka neid, keda ei huvita laskude arv ega aeg, vaid nad tahavad midagi ilusat. «See tähendabki, et vastavalt rahakotile mõistliku pikkuse ja efektidega ilutulestikku, mis on hea kombinatsioon. Üks on siin kindel – odava raha eest head asja ei saa,» sõnas Melder.


authors:
Afp Pm
Foto
Aref Karimi Afp Scanpix

description: Klaasistunud silmadega afgaani teismeline istub vaikides oma isa kõrval, nende ees on kandik tee ja maiustustega. Nooruk ei taha kuidagi rääkida sellest, kuidas politseinik ta röövis ja seejärel seksiorjana pidas.

title: Ohvrite leidmise kadalipp


authors:
Kaarel Täll
Foto
Fabio Ferrari Scanpix

description: Spordimaailma üht suuremat sündmust ehk jalgpalli maailmameistrivõistlusi ootavad ees olulised muudatused. Võimalik, et 2026. aastal näeme 32 päeva jooksul 80 jalgpallimatši, kus osaleb kokku 48 riiki. Veebruaris Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) presidendiks valitud Gianni Infantino püüdis juba kampaania ajal hääli ideega, et MMil peaks mängima 40 meeskonda. Nüüd võidab ta Aasia ja Aafrika alaliitude südamed veel ambitsioonikama plaaniga. Paljud Euroopa riigid ilmselt 48 tiimiga turniiri ei toeta, kuid nemad jäävad arvatavasti hüüdja hääleks kõrbes.

title: FIFA eelistab dollareid kvaliteedile

maintext:
«Olen kindel, et jalgpalli MMil osalejate arv saab olema suurem kui 32,» teatas Infantino eile Dubais toimunud spordikonverentsil. «Arutlusel on võimalused tõsta osalejate arv 40 või 48 koondiseni. 48 võistkonnaga toimuv turniir kestaks sama kaua kui praegune formaat ning jalgpalliliidud on selgelt suurema osalejate arvu poolt.» Mehe enesekindlat sõnavõttu võeti maailma meedias kui kinnitust, et MMi formaadi muutmine on vaid vormistamise küsimus.
Jõulude eel avaldas FIFA põhjaliku analüüsi, kus toodi välja erinevate formaatide plussid ja miinused. 64 lehekülje pikkuses dokumendis analüüsiti läbi viis võimalikku MMi süsteemi ning selgub, et sportlikus mõttes pole praegusele 32 meeskonnaga turniirile vastast. Küll aga soovitakse MMi haaret laiendada just Aafrikas ja Aasias ning ilmselgelt oleks 48 tiimiga turniir majanduslikult kasulikum.


description: Hääled on antud – hääletasid ajakirjanikud, spordialaliidud, rahvas – ning aasta sportlased välja selgitatud. Eile Tallinnas toimunud suurejoonelisel spordiaasta lõpupeol pärjatute hulgas oli neid, kelle võidus võis juba varem kindel olla, kui ka suuremaid ja väiksemaid üllatusi.  Spordiaasta kõige olulisemal võistlusel, Rio olümpial, võitis Eestile ainsa medali sõudmise neljapaat. Ilmselt ei kahelnud keegi, et pronksise autasuga naasnud mehed saavad ka aasta võistkonna tiitli. Nii ka läks – esikohapunktid saadi kõigilt kolmelt hääletajate grupilt. See oli ka ainus niivõrd üksmeelne otsus.

title: Sõudmine ja kergejõustik riisusid koore


authors:
Peep Pahv
Foto
Sille Annuk

description: Vahetult enne jõulupühi Otepääl peetud suusatamise Eesti meistrivõistluste suusavahetusega sõidus riisusid koore kohalikke tippe koondava ning suusaliiduga sõdiva Team Haanja mehed. Viimastel kilomeetritel pani oma paremuse maksma Algo Kärp, kahvatumat karva medalid läksid Aivar Rehemaale ja Karel Tammjärvele. Vaatamata sügiskevadistele poristele ilmadele oli Tehvandi kunstlumest ring väga heas korras ning selle ääres hoolealuseid jootnud ja häälekalt ergutanud treener Anti Saarepuu jäi nähtuga rahule.

title: Saarepuu: kogu meie MMi koondis suudab sõita 30 parema hulka

maintext:
«Olen Algole varemgi rääkinud, et ta võiks keskenduda suusavahetusega sõidule. See sobib talle,» sõnas Saarepuu. «Nüüd on tal sellel distantsil MMil koht olemas ning võiks selle peale tõsisemalt mõelda.»
Koos U20 ja U23 vanuseklassi sõitjatega oli Eesti meistrivõistlustel startinud seltskond meeldivalt suur, kuid ülemäärast optimismi sisendavat sügavat konkurentsi see ei tähendanud. Kogu taset ilmestab hästi fakt, et juba ammu tippspordist taandunud 45-aastane Andrus Veerpalu sai lõpuks 6. koha, kaotades võitjale 4.20,5. Seejuures edestas ta U23 vanuseklassis võidutsenud Kristjan Kolli pea kahe ja poole minutiga.
Suusahooaja esimene pool tekitab tervikuna vastakaid tundeid. Meedias on võistlustest enam tähelepanu pälvinud suusaliidu ja Team Haanja vaheline tüli. Mis puutub suusatajate tasemesse, siis siingi on kõrvalt kiibitsejad ja asja sees olijad ilmselt pisut erinevate vaadetega.
- Team Haanja treener Anti Saarepuu, ühes hiljuti antud intervjuus ütlesid, et tänavuse suusahooaja algusega võib rahule jääda. Tõsi, sprindis on saadud kolm punktikohta, kuid distantsisõitjad püsivad endiselt oma viimaste aastate tasemel, ehk siis punktikohast jäädakse kaugele. Rahuloluks pole justkui põhjust.
Viimase MK-etapi teatesõit näitas, et asjad edenevad, meie mehed liikusid hoopis paremini kui eelmistel võistlustel, kus kaotused parimatele olid suured. Kui vaadata seda, kuidas nad liikusid siin, Otepääl, siis see pilt oli jälle parem. Näiteks Lillehammeri MK-etapil jäi mulje, et nad sõidavad trennitempos, kuid siin seda tunnet ei tekkinud.
Kokkuvõttes – tänavune hooaeg on alanud paremini kui eelmistel aastatel. Marko Kilp sai esimest korda MK-sarjas punktidele ja on suutnud seda kahel võistlusel. Mullu esimest korda punkte saanud Raido Ränkel on ka tänavu sama suutnud… Mina olen küll hooaja algusega rahul ega saa öelda, et see oleks ebaõnnestunud. Sportlased ise ütlevad ka, et iga sõiduga läheb asi paremaks. Nüüd ootab ees Tour de Ski, kus kindlasti sõidab esimesel kahel etapil Kilp ja lisaks veel üks distantsisõitja.


authors:
Mariel Gregor
Foto
Liis Treimann Pm Scanpix Baltics

description: Võrkpallihooaja esimese karika nimel heitlevad tiitlikaitsja Pärnu Võrkpalliklubi ja Tallinna Selver. Favoriidikoormat on selles paaris kellegi õlule raske veeretada. Balti liigas on mõlemad meeskonnad esimese ringiga kogunud 11 võitu ja kaks kaotust, liigatabelis ollakse vastavalt teisel ja kolmandal kohal, Pärnul on 32, Selveril 31 punkti. Eesti karikas on viimastel aastatel enamasti läinudki Selveri või Pärnu kätte: viimasest 17 finaalist 14 korral on karika võitnud üks kahest.

title: Üks kahest senisest valitsejast jääb kaotajaks


authors:
Mariel Gregor
Foto

description: Rahvusvaheline Jalgpalliliit (FIFA) arutab reeglit, et mängijaid kohtunikega suhtlemast eemale hirmutada. Arutluse all oleva võimaliku reegli järgi võiks tulevikus kohtunikuga suhelda ainult meeskonna kapten. Aga kes tahab vaadata jalgpallimängu, kus punase kaardi saanud tuimalt otsusega lepivad?

title: Mariel Gregor: mis imeloom see kohtunik on, et temaga rääkida ei tohi?


description: TSITAATArvan, et Eesti jäähoki on astunud suure sammu edasi.Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni asepresident Kalervo Kummola kiitis Eesti edusamme.

title: Spordi lühiuudised


authors:
Kerstin Meresma
Foto
James Lawler Duggan Reuters Scanpix

description: USA president Barack Obama pidas kinni lubadusest karistada Venemaa presidendi Vladimir Putini valitsust ning vastata nende korraldatud küberrünnakutele ja USA ametnike ahistamisele karmide meetmetega.

title: Obama sanktsioonid Venemaa vastu


authors:
Tuuli Koch
Foto
Liis Treimann

description: Kolmeaastane paus, mil põllumehed jäeti suuremate toetusteta, on viinud meie maaelu sügavasse mõõna, kuid rahasüstid Euroopast peaks aitama põllumehed, piima- ja lihatootjad taas jalule ja kui siis veel virinat kuuleb, peavad tootjad peeglisse vaatama, leiab värske maaeluminister Tarmo Tamm (KE).

title: Põllumehed tulevad ükskord Toompeale valitsust tänama

maintext:
Paar nädalat tagasi kuulsin juuksuris ühte klienti kurtmas, et miks küll Martin Repinskile liiga tehakse. Et lõpuks ometi oli üks päriseluga kokku puutunud minister. Jutu lõpuks tõdes naine, et «keegi Tamm» tundub talle ka asjalik. Tavaliselt maaeluministritest juuksuris ei räägita.
Paistab, et maaeluministri teema on hakanud kõiki erutama. Pole üldse paha, kui maaelule hakatakse rohkem tähelepanu pöörama ja maaelu on uue valitsuse üks prioriteet.
Selles mõttes ma Repinskist ei erine, olen samuti olnud maaeluga tihedalt seotud. Maainimesena tean maaelust enam-vähem kõike. Meie kodulaudas on kasvanud kanad, sead, lambad, lehmad, hobune on olnud. Ema töötas farmis, isa oli põllubrigadir. Üksvahe vedas isa hobusega laudast sõnnikut välja ja mul tuli kell viis hommikuti laudas isale abiks olla. Kui maal elad, siis ei ole võimalik, et põllutööd ei tee: olen töötanud teraviljakuivatis, kartuli- ja teraviljakombaini peal. Hiljem olin majandi juhatuses ja aitasin läbi viia põllumajandusreformi.
Aga tehti Martin Repinskile liiga?
Tehti. Selge see, et rünnaku all oli tark samm tagasi astuda, et tulevikus tugevamalt edasi minna. See andis rahu ministeeriumile, peaministrile. Martin tegi õige sammu ja ta on noor mees – küll jõuab veel ministeeriumi juhtida.


description: Liikumine on inimesele vältimatult vajalik ning seda tõde ei muuda ühe, saja ega tuhande aasta möödumine. Küll aga muutub aeg meie ümber, segajad, stiimulid ning sellest tulenevalt motiivid ja mõtted meie peas. Mis toimub meie aktiivses elus tulevikus? Kui sa seda tead, saad selge edumaa.

title: Trennitrendid - mis meid uuel aastal liikuma paneb?


authors:
Peep Pahv
Foto
Tairo Lutter

description: Võrreldes ülejäänud laskesuusatamise Eesti koondisega krooniti omaette teed käiv Johanna Talihärm Otepääl kahekordseks Eesti meistriks. Esmalt võidutses ta kolmapäeval sprindis, neljapäeval suutis ta aga jälitussõidus oma positsiooni säilitada. Vaatamata selgele üleolekule ei soostunud ta ennast pidama Eesti naiste laskesuusatamise valitsejannaks.

title: Mitmel rindel rabav Talihärm tõusis kodus valitsejannaks


description: Algav aasta toob Eesti elanikele aktsiisitõusude kõrval ka uusi toetusi, näiteks suureneb tõenäosus, et 2017. aastal jõuab rohkem inimesi hambaarstile, kuna juulist makstakse ka täiskasvanutele väikest hambaravihüvitist. Postimees teeb ülevaate olulisematest seadusemuudatustest.

title: Katkistest hammastest kalapüügini: mida toob aasta 2017?


authors:
Afp Pm
Foto
Afp Scanpix

description: Terroriakt pole teel Sotšist Latakiasse alla kukkunud ja kõigi 92 pardalviibinu elu nõudnud Vene relvajõudude Tu-154 katastroofi puhul väga tõenäoline versioon, kinnitas eile Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov.

title: Terroriakti ei peeta tõenäoliseks


authors:
Siiri Liiva
Tõnis Oja
Foto
Liis Treimann

description: Euroopa Warren Buffettiks nimetatud Soome investeerimisguru Seppo Saario usub, et juba mõne lihtsa asja pealt saab ennustada, kas ettevõtte aktsiate omanikul on lootust ka tulu teenida.

title: Investeerimisguru õpetab, kuidas raha kasvama panna


authors:
Siim Kaasik
Foto
Elsa Afp

description: KASTPostimehe veebiülekannete kavaTäna, 29.12Kell 16.00 võrkpalli naiste karikafinaal: Kohila – TTÜKell 18.50 võrkpalli meeste karikafinaal: Pärnu – Tallinna Selver

title: Spordi lühiuudised


authors:
Kristjan Jaak Kangur
Foto
Valeri Šarifulin Itar-Tass Scanpix

title: Sportlased haaravad ise ohjad

maintext:
Peaaegu kolm aastat tagasi võisid venelased Aleksandr Legkov (vasakul) ja Maksim Võlegžanin rõõmustada kodusel taliolümpial võidetud medali üle. Nüüd on mõlemal kaelas dopingusüüdistus.
Igapäevastest dopingu-uudistest surmani tüdinud sportlased ei viitsi enam oodata lipsuga härrade järel, vaid on asunud ise selle eest võitlema, et plats valemängijatest puhtaks lüüa. Bobisõitjate ja kelgutajate avalik protest on juba vilja kandnud, sama rada püüavad nüüd käia ka murdmaasuusatajad.


authors:
Madis Kalvet
Foto
Carl Recine Reuters Scanpix

description: JALGPALL. Inglismaa kõrgliigas on Liverpooli jalgpalliklubi suutnud juba viis poolaega järjest oma värava puhtana hoida. Kogu selle aja on väljakul olnud ka Eesti koondise kapten Ragnar Klavan. Täna peab Liverpool oma tiheda pühadeperioodi esimese kohtumise, kui neile sõidab külla Stoke City. Ennustuste järgi on taas algkoosseisus kohta sisse võtmas ka Klavan.

title: Mitmes mängus saab Klavan seitsme päeva jooksul platsile joosta?

maintext:
Vigastatud mängijate osas on Liverpooli puhul just suurimaks küsimuseks keskkaitsja Joel Matipi tervis. Matip on pahkluuvigastuse tõttu jäänud kõrvale kahest viimasest mängust ja päris terveks ei ole saanud ta siiani. Briti meediast on kõlanud, et Saksamaal sündinud ja seal mängumeheks sirgunud kamerunlane võiks ka täna väljakule joosta, kuid selleks polevat vajadust.
Liverpool Echo ennustuste kohaselt võiksidki keskkaitsepaari moodustada taas Klavan ja Dejan Lovren. Kuna eestlane on saanud Matipi asendamisega suurepäraselt hakkama, siis antaksegi tõenäoliselt endisele Schalke mängumehele aega mänguvalmiduse kogumiseks.
Samamoodi teatab ka Sky Sports, et Matip ei ole vigastusest veel täielikult taastunud ja see tähendab Klavanile taas mänguaega. Samal ajal vaadatakse juba ka ettepoole – 31. detsembril seisab Liveproolil ees ülioluline matš koduplatsil Manchester Cityga. Just selle duelli tarbeks timmitakse ka Matipi mänguvormi.


authors:
Triin Ärm
Foto
Panther Media Scanpix
Lääne-Tallinna Keskhaigla

description: Kui on väikseimgi kahtlus, et tegu võib olla insuldiga, ei tohiks kogenud arsti sõnul ise EMOsse minna, vaid tuleb kutsuda ruttu kiirabi.

title: Insuldi korral ei tasu EMOsse minna

maintext: «Insult võib tekkida igas vanuses ning sõltumata sellest, kas inimene 95- või 25-aastane, on tarvis uuringuid, et selle esinemine kindlaks teha,» lausus neuroloog, ja lisas, et insuldile viitavad sümptomid vajavad meditsiinilist hinnangut.


authors:
Mariel Gregor
Foto
Sander Ilvest
Postimees Scanpix

description: Järgmisel aastal kehtima hakkavate kehalise kasvatuse ainekava muudatuste valguses käis Postimees rääkimas ühe suure kooli õpetajatega, kes seda, paljusid  täiskasvanuidki kirglikult vaidlema sundivat ainet annavad.Selgus, et nii mõnigi asi võiks olla riiklikult teisiti reguleeritud ehk ainekava peaks uuendama küll. Samas on mõtteid nii hindamissüsteemi kui muude tunni aspektide kohta väga erinevaid: mõni pooldab NATO teste, teine tahaks võimlemisest praegusel kujul loobuda, kolmas leiab, et vaid kujundav hindamine on ainuõige. Neljas leiab, et endised, nii-öelda nõukaaegsed normatiivid võiks asendada testidega, mille põhjal õpilane saab ennast võrrelda Eesti keskmise samaealiste tasemega.

title: Õpetajad teevad, mis suudavad, et "kehka" oleks lahe

maintext:
Järgmisel aastal kehtima hakkavate kehalise kasvatuse ainekava muudatuste valguses käis Postimees rääkimas ühe suure kooli õpetajatega, kes seda, paljusid täiskasvanuidki kirglikult vaidlema sundivat ainet annavad.
Selgus, et nii mõnigi asi võiks olla riiklikult teisiti reguleeritud ehk ainekava peaks uuendama küll. Samas on mõtteid nii hindamissüsteemi kui muude tunni aspektide kohta väga erinevaid: mõni pooldab NATO teste, teine tahaks võimlemisest praegusel kujul loobuda, kolmas leiab, et vaid kujundav hindamine on ainuõige. Neljas leiab, et endised, nii-öelda nõukaaegsed normatiivid võiks asendada testidega, mille põhjal õpilane saab ennast võrrelda Eesti keskmise samaealiste tasemega.


authors:
Foto
Petr David Josek Ap

description: LASKESUUSATAMINE. Tšehhi ja Suurbritannia koondised boikoteerivad 9.–12. märtsil Venemaal Tjumenis toimuvat laskesuusatamise MK-etappi.

title: Venemaal toimuvat MK-etappi boikoteeritakse

maintext:
Mõlema riigi otsus on ajendatud kaks nädalat tagasi avalikkuse ette toodud Richard McLareni dopinguraportist, kus selgus, et enam kui tuhat Venemaa sportlast olid aastatel 2011-2015 seotud riikliku dopinguprogrammiga. Raport seab teiste hulgas kahtluse alla ka 31 Venemaa laskesuusataja aususe.
Tšehhi alaliidu juht Jiri Hamza kinnitas, et nemad Tjumenisse ei sõida ning tal on raske uskuda, et MK-etapp üldse sellises kohas toimuda saab. Lisaks kutsus ta üles võtma Venemaalt ära 2021. aasta MMi korraldusõigust. Hamza väljaütlemine tähendab ühtlasi ka seda, et Tjumenis ei võistle Gabriela Koukalova.


authors:
Adele Johanson
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Mehed saavad Eestis kuni kolmandiku jagu rohkem palka kui naised. Jõumeetmed ja sanktsioonid ei ole aga tööandjate hinnangul kõige tõhusam viis ebavõrdsusega võitlemiseks.

title: Tööandjate arvates jõuga palgalõhe vastu ei saa


authors:
Madis Kalvet
Foto
Ekraanitõmmis Videost

description: MMA. Eelmisel aastal vabavõitlejana ringi astunud Baruto pidas eile oma kolmanda matši ja sai ühtlasi kolmanda võidu. Lisaks jõudis ta võiduga Saitamas peetava Rizini turniiri poolfinaali. Seal ootab teda tõenäoliselt ees vabavõitluskarjääri kõige raskem matš.

title: Võhmamees Barutot ootab MMA-karjääri kõige raskem matš


authors:
Ats Kuldkepp
Foto
Grigoriy Sisoev Sputnik Scanpix

description: KORVPALL. Tänavune Euroliiga põhiturniir on tõestanud, et vähem võib olla tegelikult rohkem. Osalevaid klubisid on varasemast kaheksa võrra vähem, aga mängud on tasavägisemad, publikuhuvi suurem ja tabeliseis ettearvamatum. Mis peamine – ala- ja vahegruppe enam ei ole ja nii saab toimuvast kiirelt ülevaate.

title: Vastuvoolu ujuv korvpalli Euroliiga leidis õnne valemi

maintext:
Euroliiga tegutsemine on teravas kontrastis erinevate pallimängualade katuseorganisatsioonidega, kes tahavad osalejate ringi võimalikult suureks venitada. Nii jalgpalli kui ka korvpalli EM on paisunud 24 meeskonnani ja 32 klubiga jalgpalli Meistrite liiga on alatasa hädas sellega, et alagrupiturniiril eraldatakse terad sõkaldest kiirelt ära.
Sellel nädalal lõppeb põhiturniiri esimene ring ja 16 meeskonnast 13 on vaid nelja võidu sees. Kui 14 mängust 12 võitnud tiitlikaitsja Moskva CSKA on teistelt eest ära libisenud, siis järgmised viis tiimi on kõik üheksa võidu ja viie kaotuse peal. Üllatajaid nende seas pole, kõik on juba aastaid Euroopa klubikorvpalli tipus olnud.
Ühtlane tase ongi uue formaadi suurim pluss. Tõsi, igas mängus 40-punktilisi kaotuseid tunnistavaid meeskondi ei pääsenud Euroliigasse ka varem, aga Poola, Prantsusmaa ja Horvaatia esindused jäid aastate arvestuses ülejäänutele siiski alla.


authors:
Kadi Parts
Foto
Sergei Karpukhin Scanpix

description: DOPING. Eile raputas spordimaailma järjekordne uudis Venemaa sportlastest ja keelatud ainetest. Meie idanaabri dopinguagentuuri RUSADA praegune juht Anna Antseliovitš ütles väidetavalt New York Timesile, et sel suvel puhkenud dopinguskandaal oligi riiklikul tasemel korda saadetud pettus. Venemaa meedia ja ametnikud, sealjuures ka RUSADA, eitasid aga ägedalt suurejoonelist pettust ja oma süüd.

title: Venemaa ametnikud eitavad ohtlikku dopinguavaldust


authors:
Tõnis Oja
Foto
David Moir Reuters Scanpix

description: Holland plaanib Põhjamerre ehitada maailma suurima tuuleenergiapargi ja projekti elluviimise võitnud konsortsiumi eesotsas on, üllatus-üllatus, maailma üks suurimaid naftakompaniisid Royal Dutch Shell.

title: Naftahiiud muutuvad rohelisemaks


description: Postimehe foto- ja videotoimetus teeb aastas tuhandeid fotosid ja sadu videosid. Iga aasta lõpus valib toimetuse liikmetest ja välisekspertidest koosnev žürii välja neist kõige paremad.

title: Postimehe aasta parimad fotod ja videod

maintext:
Margus Mihkels, tegevtoimetaja ja fotožürii juht:
Hea foto saamiseks peab teadma, kus seista, ütles Ansel Adams. Ja ta ei pidanud silmas ainult seda, kus fotograaf tõesti seisab ehk milline on rakurss, vaid sedagi, mida fotograaf näidata tahab.
Ma ei tea, kas Postimehe aasta foto - taskulambiga uurija mõni tund varem Haapsalu külje all tapetud pätipealiku Nikolai Tarankovi Kadrioru korteri rõdul - näitab seda, mida autor, Postimehe foto- ja videotoimetuse juht Erik Prozes näidata tahtis. Aga ma tean, et ta seisis õigel ajal õiges kohas.
Erik ei sattunud tol õhtul Poska tänavale niisama, kogemata ega juhuslikult. Teda ajas sinna Postimehe juhtunust juba kuulnud reporteri Georgi Beltadze telefonikõne: Tarankovi kodumaja ees on politseinike autod. Et õhtune valvefotograaf oli hõivatud, läks Erik ise.
Loomulikult oli teine Postimehe fotograaf selleks ajaks juba Haapsalu lähistel, mõrvapaigale nii lähedal kui sündmuskohta valvavad hõbelõvid lubasid. Ent sellisest kaugusest head pilti ei saa.
Järgmisel päeval avaldasid kõik väljaanded politseinike loovutatud fotosid mõrvapaigast või kusagilt võpsikust vorbitud kaadreid allkirjaga «sündmuskoht on nende puude taga»; ainult Postimees käis välja originaalmaterjali.
Tarankovi tapmise pildiline käsitlus on mõneti ka märgiline: suurem osa tänavusist võtmesündmusist olid sellised, et midagi pildistada olnuks keeruline. Arvuti tegi rehkenduse ja Suurbritannia lahkub Euroopa Liidust. Keegi tegi kliki või andis allkirja ja Donald Trumpist sai USA president. Jevgeni Ossinovski saatis Taavi Rõivasele sõnumi ja Eesti valitsus vahetus. Need on hetked, mida on raske, lausa võimatu pildistada. Hoiakuid ette ja reaktsioone hiljem oskab igaüks talletada, aga midagi, mis andnuks oskajaile võimaluse, lihtsalt ei olnud.
Mistap on tänavune Postimehe aasta foto mu meelest eriline: see ei ole ühe inimese tehtud foto, see on toimetuse koostöö vili.
Uudisfoto
Läbiotsimine (I koht). Allilmaliidri Nikolai Tarankovi mõrvapäeva õhtul korraldasid kriminaalpolitseinikud tema Kadrioru kodus läbiotsimise. Kümmekond päeva hiljem teatati mõrvas kahtlustatava mehe kinnipidamisest. Selleks osutus Tarankovi lähedane peretuttav. 15. september. / Foto Erik Prozes
Sõnumivahetus (II koht). Riigikogu rõdul istuv Siim Kallas vastamas presidendivalimiste teise vooru ajal peaminister Taavi Rõivase sms-ile. Riigikogu ei suutnud presidenti valida, seejärel läksid valimised valimiskokku, kus presidenti samuti ära ei valitud. Nii lõppes ka Kallase teekond presidendiametisse. 30. august. / Foto Juss Saska
Vaikne pühapäevaõhtu Toompeal pärast läbikukkunud presidendivalimisi valijameestekogus (III koht). Jüri Ratas ja Mailis Reps pärast Keskerakonna juhatuse olulist koosolekut, millele järgnes võimupööre erakonnas. 25. september. / Foto Liis Treimann
Olemusfoto
Maasikafarm (I koht). Ukraina töölised istutamas maasikataimi Tartumaal, Unipiha külas 25. mail. / Foto Tairo Lutter
Ärevus (II koht). Presidendikandidaadi kandidaat Jaak Jõerüüt hetk enne vabaerakondlaste ette minekut. 13. mai. / Foto Erik Prozes


authors:
Mariel Gregor
Foto
Tairo Lutter Õhtuleht Scanpix

description: Eesti praegune parim rahvusvahelisel tasemel korvpallikohtunik Aare Halliko, kes on kümme aastat Eesti korvpalliliidus kohtunike tööd juhtinud, otsustas loobuda tööst alaliidus ning pühenduda ainult vilemehe ametile. Nii võib teda nimetada professionaalseks vilemeheks. «Ei tea, mis nime sellele nüüd täpselt anda, aga jah, sellise otsuse ma tegin ning vähemalt sügiseni keskendun vilistamisele. Eks näis, kuidas see õnnestub,» ütleb Halliko.

title: Hallikost saab Eesti esimene professionaalne vilemees


authors:
Kristjan Jaak Kangur
Foto
Simon Cooper Empics Sport Scanpix

description: Eesti jalgpallikoondise kapteni Ragnar Klavani koduklubi Liverpooli peatreener Jürgen Klopp kinnitas eilsel pressikonverentsil, et toimuvast Inglismaa kõrgliiga mängust Manchester Cityga jäävad eemale nii keskkaitsja Joel Matip kui ka poolkaitsja Philippe Coutinho. «City mäng tuleb Matipi jaoks selgelt liiga vara ja ilmselt kehtib sama ka Sunderlandiga kohtumise puhul,» sõnas Klopp.

title: Klavani mänguvõimalused aina kasvavad

maintext: Matipi vigastuspausi pikenemine tähendab, et suure tõenäosusega usaldab Klopp algrivistuses Dejan Lovreni kõrval teise keskkaitsjana just Klavanit, kes on viimastes mängudes näidanud end väga soliidsest küljest. Klavan on Liverpooli algkoosseisu kuulunud viimases kolmes liigamängus ja kõik need kohtumised on võidetud, kusjuures Liverpoolile on selle aja jooksul löödud vaid üks värav.


authors:
Postimees Sport
Foto

description: «Michael oli niivõrd edule orienteeritud, et tõmbas kõik ümbritsevad inimesed endaga kaasa.»Ross Brawn kiitis Michael Schumacheri rolli Ferrari ja Mercedese vormel-1 tiimide edus.

title: Spordi lühiuudised


description: Politseile bordellis vahele jäänud ja kummaliselt käitunud Vene föderatsiooni diplomaat oli Eestis ajutiselt, mis tähendab, et Eesti välisministeeriumit ei olnud tema kohalolekust informeeritud. Seoses Venemaa luuretegevuse aktiviseerumisega on ajutiste diplomaatide hulk Euroopa liidu riikides kasvanud.

title: Bordellis käinud diplomaat polnud akrediteeritud


authors:
Joosep Värk
Foto
Raul Mee

description: 2015. aasta juuni algus. Aleksander (nimi muudetud – J. V.) seisab Tallinnas Sõle tänaval asuva poe lähedal. Ta on juba pikemat aega alkoholiga kimpus. Seda, et ta on alkohoolik, võib aimata juba eemalt vaadates. Mehe juurde astub naine, kes tutvustab ennast Jevgeniana.

title: Joomasõltlasi ninapidi vedanud kelmid teenisid sadu tuhandeid


description: KORVPALLDelta võitis Doronini lahkumismängus RockiTartus peeti esmaspäeval legendide korvpallilahing, kus vastamisi läksid TÜ/Delta ja Rock Allstari meeskonnad. Ühtlasi oli see lahkumismäng Marek Doroninile, kes esindas mõlemat väljakul käinud meeskonda ja viskas nii Delta kui ka Rocki kasuks kuus punkti. Lõpuks sai Delta kirja napi 87:86 võidu. Tegelikult olid lõpusireeni ajal tablool Rocki edunumbrid 86:83, kuid seejärel asusid võistlustulle meeskondade mänedžerid Meelis Pastak ja Tõnu Rüütel. Raha lugemises jäi peale Rüütel, kes võidu Deltale tõi.

title: Spordi lühiuudised


authors:
Kristjan Jaak Kangur
Foto
Pierre Verdy Afp Scanpix

description: TENNIS. Endine maailma esireket ja 2008. aastal Prantsusmaa lahtised tennisemeistrivõistlused võitnud Ana Ivanovic teatas 29-aastaselt, et on sunnitud vigastuste tõttu karjäärile joone alla tõmbama.

title: Unistused ellu viinud tüdruk Serbiast lahkub naeratades

maintext: «Suudan mängida vaid siis, kui mu mängutase vastab mu enda seatud kõrgetele standarditele. Ja ma ei suuda seda enam teha, seetõttu on aeg edasi liikuda,» sõnas Ivanovic videolindile salvestatud lahkumisteates. Serblanna ei ole väljakul käinud pärast augustikuud, kui ta kaotas US Openi avaringis tšehhitarile Denisa Allertovale. Lõppeval kalendriaastal on ta võitnud vaid 15 kohtumist, viimase neist juunis, ja langenud maailma edetabelis 63. kohale.


authors:
Anuj Chopra
Foto
Aref Karimi Afp Scanpix

description: Shirin pulbitseb allasurutud raevust, kui hoiab käes oma mehe noorema venna fotot. Afganistanis möllab varjatud epideemia, mille ohvriteks on poisid, kes röövitakse ja sunnitakse seksorjusesse. Kohalik nimetus nähtuse kohta on bacha bāzī (sõna-sõnalt «mäng poistega» – toim).

title: Afganistani varjatud epideemia - poiste seksiorjus


authors:
Madis Kalvet
Foto

description: Eelmisel aastal vana aasta õhtul esimest korda vabavõitlejana ringi astunud Baruto asub tänavu samas kohas jahtima juba maineka Rizini turniiri võitu. Kaheksandikfinaalis jaapanlase Kazuyki Fujita alistanud eestlane kohtub 29. detsembril veerandfinaalis Tsuyoshi Kosakaga. Edu korral ootab 31. detsembril ees juba duell ühe selle ala tõelise suurkujuga.

title: Baruto: head võimalused tuleb vastu võtta


authors:
Kristel Rõss
Foto
Aldo Luud

description: Maarjakase talu heledasilmne perenaine Maarja Sepp toimetab köögis, kümneaastane Tom kõrval ja kümnekuune Lille Ly rinnal. Habras naine on läbi tulnud meeleheitest ja leinast – kümne aasta eest detsembris uppusid kodutiiki kolmeaastane Liisi Lota ja viienda sünnipäeva lävele jõudnud Ats.

title: Pärnumaa taluperenaine Maarja - inglite ema

maintext:
Kui kevadel hakkas päike paistma, tundus see nii ülekohtune – milleks päike ja lilled, kui pole Lotat ja Atsi! «Jah, muidugi oli ka enese süüdistamist,» tunnistab noor naine. «Ma ei süüdistanud ennast mõistusega, küll aga südames.»
Ats ja Lota, hoidke teineteist
Koduõue tiigi vedas laste isa samal talvel põllukive täis ja ehitas õnnetuspaigale ümmarguse põhiplaaniga maakividest paviljoni, kuhu pani tahvli kirjaga: «Ats ja Lota, hoidke teineteist!» Paviljoni katab lõpmatusele viitav kuppel.
«Ega neid kordi olnud vähe, kui tahtsin minna lastele järele, aga väike Tom hoidis mind pinnal. Sest minul ei olnud õigust võtta Tomilt ema, sellepärast et minul oli raske,» kõneleb Maarja avameelselt.
Enne õnnetust oli olnud Tom väga rahulik laps, aga pärast õnnetust ei saanud ema teda enam hetkekski sülest maha panna. Eks tajus temagi peres juhtunut ja emme šokki. «Kui Tom oli sama vana kui Lille praegu, ei olnud mind tema jaoks õieti olemaski olnud,» pihib naine.
Just poja käitumine andis Maarjale märku, et ta on iseennast ära kaotanud. Tasapisi hakkas naine leidma uut hingamist. Valus kaotus muutis Maarja ja tema abikaasa maailmatunnetust ja viis nende teed lahku. Nüüd on Maarja uuesti abielus ja väga tänulik uue armastuse eest.
Ligi viie aasta eest müüdi lüpsikari ja endise lehmalauda ruume täidab praegu hoopis savikoda. «Juhtus nii, et kahe aasta eest läksin Tomiga saviringi kaasa, aga kunstipisiku sain hoopis mina,» muheleb Maarja. «Mina mitte, mina käin jalgrattatrennis,» ütleb poiss vahele.
Maarja päevi täidabki nüüd peale Lille Ly eest hoolitsemise looming. Savikojas hakkab silma naiseliku joonega elegantne keraamika: õhulised voolavad vormid pitsi, lillede ja liblikatega. Silmailu pakuvad vaagnad, kruusid ja tassid, aga ka prossid ja kaelaehted ning erilise sõnumiga külmikumagnetid.
Paljud huvilised on Maarja loomingulise pesa üles leidnud ja osalevad siin vahvates õpitubades. Peale kauni keraamika valmivad käsitööna lõhnavad seebid. «Kord ostis minu tehtud kausi pime tüdruk – kuigi ta ei näinud, tajus ta tunnet, mille mina olin luues sinna pannud,» on Maarja loojanatuur rahul.
Endisesse lauta on ennast mahutanud lisaks sepikoda, mis on peamiselt abikaasa Meelise valdus. Aga Maarjagi on valmistanud väiksemaid sepistöid, näiteks käepidemeid ja nagisid.
Kõik on korras, kõik on hästi
Loomulikult oli uue armastuse krooniks lapseootus. «Ma ootasin väga just tütart,» tunnistab Maarja. Hoolimata suurest rõõmust, oli naine olnud pisut ärevil. «Rääkisin sellest emale, kes nägi järgmisel ööl unes roosas kleidis Lotat tantsimas ja laulmas: «Kõik on korras, kõik on hästi!» Minagi tundsin siis, et kõik ongi hästi.»
Varem oli Maarja olnud ülekohtuselt karme saatuselööke toonud elu peale vihane. Nüüd ta teab, et sellel pole mõtet, pigem tuleb tunda rõõmu väikestest asjadest ja armastada veel rohkem seda, mis sul on. «Tahan õpetada pojale ja tütrele oskust armastust märgata, vastu võtta ja edasi anda,» kinnitab ta.
Maarja ütleb, et ei pea lahkunud lastele mõtlemiseks minema kalmistule või õnnetuspaigale. «Nad on kogu aeg minuga.»
Hingedepäeval oli Maarjal külas kaugel Iirimaal elav õde. Üheskoos meenutati lahkunuid: Atsi, Lotat ja vanamemme. «Korraga kuulsime mõlemad selgelt, et keegi justkui helistaks toas kellukest. Lapsed andsid endast märku,» usub Maarja.


authors:
Siim Kaasik
Foto
Alexander Nemenov Afp

description: JÄÄHOKI. Viimasel viiel taliolümpial on jäähokiturniiril osalenud maailma parimad mängijad. Olümpiahoki fännid on aga juba rohkem kui pool aastat olnud suures ärevuses, sest Põhja-Ameerika jäähokiliiga NHL ähvardab mängijad olümpiale mitte lubada.

title: Kas NHLi ahnuse tõttu jääb olümpiahoki tähtedeta?


description: Jólaheilsan

title: Gleðilig jól og eydnuberandi nýggjár


authors:
Külli Koppelmaa
Ere Uibo

title: Kehra Nuku uus jõululavastus on unustatud vana

maintext:
Jõulutükki „Kolm soovi“ mängis Kehra Nukk ka 8 aastat tagasi.
Tänavune esietendus oli 28. novembril Lepatriinu lasteaias, kokku mängitakse „Kolme soovi“ 12 korda. Etendusi on eelmiste aastatega võrreldes tunduvalt vähem, kuna sel aastal ei mängita Vanamõisa jõulumaal, kus näiteks mullu anti kokku 17 etendust.
Kehra nukuteatri „Kolme soovi“ üks keskne tegelane on päkapikk Pääru, kes saab hea töö eest jõulumemmelt kolm soovipähklit. Võlusõnade abil muudab ta kingikarbist leitud Sipsiku suureks. Järgnevad nende kahe erinevad seiklused. 35minutilises etenduses mängivad Kehra Nuku juhendaja ja lavastaja Sirje Põlendik, Kairi Rikko, Kelli Põlendik ning Maige Ojavee või Annely Pakkane. Osatäitmised vahelduvad vastavalt sellele, kes parasjagu mängib.
„Kui hakkame õppima uut näidendit, soovitan alati, et õppige terve näidend pähe, sest kunagi ei tea, mis osa teil tuleb mängida,“ ütles lavastaja.
Ta rääkis, et mõte see näitemäng taaselustada tekkis kevadel, proove hakati tegema oktoobris. Kuna proove ei olnud palju, pidid näitlejad päris palju teksti ka iseseisvalt õppima.
„Sel aastal tuli see kuidagi väga lihtsalt,“ sõnas Kelli Põlendik.
Maige Ojavee lisas, et tema on sama tükki kunagi mänginud ning tekst hakkas harjutamise käigus meelde tulema, kuigi ei mäleta, keda ta varem selles on mänginud: „See on ka lühema tekstiga näidend, kui varasemad.“
Sel korral soovis lavastaja teha uutmoodi, katsetada tavaliste pulkkäpiknukkude asemel Muppet-stiilis nukke, mis on osaliselt käpik-, osaliselt marionettnukud. Ta otsis internetist taoliste nukkude tegemise õpetusi, võttis eeskujuks leitud lõiked ning tegi viis suurt nukku. Näitleja käsi läheb nuku sisse ja saab sedasi teksti esitamise ajal liigutada tegelase suud. Viie taolise nuku tegemiseks kulus Sirje Põlendikul paar kuud: „Ainuke häda on, et meie näitlejad on väga erineva pikkusega, mina ja Kelli oleme pikad ning sirm peab olema nii kõrgel, et meie sellest üle ei paistaks. Lühematel on nüüd keeruline – pulga otsas saad nukku tõsta ükskõik kui kõrgele, kuid neil nukkudel peab olema käsi sees. Meisterdasin seetõttu lühemate näitlejate jaoks alused.“
Kehra Nuku jõululavastuse dekoratsioonid kaunistas kunstiõpetaja Mare Villemsoo, muusikalise kujunduse tegi Annely Pakkane.
Peale Kehra mängiti „Kolme soovi“ ka Ravilas, Kosel, Laulasmaal, Loksal, Aegviidus, Lehtses, Voosel ja Alaveres.


title: Kolga õpilased Miniturniiris

maintext: Kolga kooli õpilased Peeter Paul Plakk, Sanne Säär, Uku-Kristjan Sass, Kerttu Saagpakk ja Catlyn Rebas osalevad detsembrikuus Vikerraadio Miniturniiri saates. Saatejuht on Ivo Linna. Saade on eetris laupäeviti, internetist on võimalik järele kuulata. Noorte juhendaja, õpetaja Terje Varul rääkis, et salvestati kõik saated korraga, see nõudis enese kokkuvõtmist, ei olnud kerge istuda pikka aega sirgelt ja otse mikrofoni ees. Ta kiitis, et õpilased olid tublid ja nupukad. Kolga õpilastega Miniturniiri viimane saade on eetris jõululaupäeval, 24. detsembril. Lõplik punktisumma selgub viimase saatega.


title: Jõulupreemiad

maintext: Anija vallas maksti vallavalitsuse ja allasutuse töötajaile kokkuhoitud palgafondi arvelt kuni 100 eurot jõulupreemiat, allasutuste juhid said 300 eurot, vallavalitsuse liikmed 400 eurot. Kuusalu vallas ja Loksa linnas jõulupreemiaid valla-linnavalitsuse teenistujatele ega volikogu liikmetele ei maksta. Raasiku vallas saavad vallavalitsuse teenistujad ning hallatavate asutuste juhid jõulupreemiat 200 eurot, vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele preemiat ei maksta.


authors:
Ülle Tamm
Külli Koppelmaa

title: Kuusalu lasteaia PÄKAPIKUMAA rõõmustab lapsi 10. korda

maintext:
Jussikese lasteaia päkapikunukkude põhiseadjad on õppealajuhataja ÜLLE REKK ja majandusjuhataja MERLE KOPPEL.
Kuusalu lasteaia lapsed teavad, et jõulude eel ilmub peosaali päkapikumaa, kus suuremad ja väiksemad päkapikunukud askeldavad jõulumeeleolus. Kompositsioon hõlmab saali ühe seina ja rohkemgi.
Kui lasteaiapäev lõpeb, siis ärkavad nukud ja loomad ellu ning hakkavad jõulutoimetusi tegema – nii selgitavad õpetajad lastele. Tänavusel päkapikumaal on päkapikukodu, jõulukontor, kingipakkide pood, piparkookide küpsetamise koda, köök ja pesuköök, pudrusöömine, lõkkeplats, lumekoobas, spordinurk, jõulupõtrade farm, surimuripuu sussipäkapikkudega ja palju muud.
Puder on päkapikkude mängulaua taldrikutel ehtne ja piim tassides samuti. Aegajalt tuleb muusikaõpetaja Anneli Rummul putru ja piima uuesti panna, sest kiputakse mekkima. Mõni laps vahel imestab, et hommikusöögiks pakuti sama maitsega putru.
Majandusjuhataja Merle Koppel ütleb, et päkapikumaa on tema ning õppealajuhataja Ülle Rekki mõtetes kogu aasta – kui käiakse kauplustes, siis vaadatakse, mida põnevat võiks selle jaoks veel saada: „Räägime ikka, et kui jõulud lõpevad, algavad meil uued jõulud juba jaanuaris, sest siis hinnatakse paljud jõulukaubad alla, on soodsam osta.“
Päkapikke, jõuluvanasid ja -eitesid, põhjapõtru on kümne aastaga kogunenud sadakond, päris õiget arvu päkapikumaa iga-aastased ülesseadjad ei oskagi öelda. Lasteaia keldris on nukke mitu kastitäit. Lisaks aastast aastasse kasutatavad uhked puujuurikad ja hulk jõuluteemalist pudipadi.
Ülle Rekk kurdab, et viimasel ajal on kauplustest harva leida tõelisi päkapikunukke, tundub, et ring hakkab täis saama, alles on sellised, mis Kuusalu Jussikeses juba olemas.
Sobivat kraami leitakse peamiselt JYSKist, Tigerist, Koduekstrast, Magasini poest. On ka üllatusi, näiteks saadi rauapoest väike tõukekelk, mis on tehtud küünlaalusest. Päkapikumaa jõulupoe riiulite puu- ja juurviljadena on kasutatud väikeseid külmkapimagneteid. Päkapikuköögi praemunad on tegelikult kummikommid, nagu ka piparkoogikoja hamburgerid.
Kui jõuluaeg hakkab kätte jõudma, arutatakse, mida seekord teha teisiti. Teinekord tekib idee sellest, kui kaupluses märgatakse huvitavat eset või mänguasja.
Lasteaia direktor Astrid Meister kirjeldab, kuidas päkapikumaa ehitamine kestab kaks-kolm päeva, protsess on loominguline ja kirglik. Lisaks kahele põhitegijale aitavad nukke seada liikumisõpetaja Klaarika Kuslap ja muusikaõpetaja Anneli Rumm.
Astrid Meister: „Koostöös hoolekoguga on meil lasteaia saalis juba 9 aastat ka jõulukohvik, Päkapikumaa ja hämar valgus tekitavad tõelise kohvikumiljöö, emad-isad, vanaemad-vanaisad tulevad koos lastega, istutakse, aetakse juttu.“
Merle Koppel ja Ülle Rekk meenutavad päkapikumaa algust: „Kümme aastat tagasi oli hilissügisel äge torm, mis murdis lasteaia lähedal asuvast männist suure oksa. Tekkis mõte kasutada oksa dekoratsioonina, sellele seatud esimene väike päkapikukompositsioon oli tehnikatoas. Kuna väljapanek aastatega kasvas, kolisime ümber saali. Nüüd on see meie jõuluaja põhidekoratsioon.“
Kümnenda väljapaneku puhul on seekord saalis stend fotode-juttudega varasemate päkapikumaade kohta. Kõrvale on seatud lauakellade näitus koos lasteaia töötaja Eve Sitsi uuride koguga.


authors:
Ere Uibo
Külli Koppelmaa

title: Mistra kinkis Harju-Jaani kogudusele printeri ja uue ukse

maintext:
Raasiku ettevõtte Mistra-Autex juht PRIIT TAMM ja Harju-Jaani koguduse õpetaja JAAN NUGA arutasid koostööplaane.
Raasiku ettevõte Mistra-Autex on sageli panustanud kohaliku elu arengusse. Tuge on saanud valla allasutused, spordi- ja kultuuritegijad, Harju-Jaani kogudus. Tänutäheks hea koostöö eest kogudusega kutsus õpetaja Jaan Nuga ettevõtte juhi Priit Tamme külla, et tänada viimaste kingituste – printeri, kiriku krohvimise materjalide ja pastoraadihoone uue ukse eest ning anda üle koguduse tänukiri.
Raasiku kirikusse on Mistra kinkinud soojenduseks vaibarulle, soojakiirgurid, andnud raha kiriku välisseinte krohvimiseks, siseseinte värvimiseks. Oktoobris sai kogudus kätte Mistra kingitud uue ukse pastoraadihoonele. Uks on puidust ning meenutab originaalust, mis enam sooja kinni ei pidanud. Ostu toetas Mistra 600 euroga, Aade Lõng ja Raasiku Elekter kumbki 200 euroga, 250 euroga Skvaier OÜ, soodushinnaga paigaldas ukse H&P Trepp OÜ. Möödunud nädalal katsetas Jaan Nuga ära Mistra viimase kingituse – printeri kuulutuste, kutsete ja paberitöö jaoks.
Priit Tamm: „Kirik on kogukonnale sama oluline, kui kool ja lasteaed. Kirikule tehtud kingituste summad pole olnud suured, kuid kirik on meile tähtis, kuna ka äri on kinni pisiasjades – ettevõtjad pakuvad sama hinda ja kvaliteeti ning valik tehakse pisiasjade põhjal. Tuleb osata hästi suhelda. Kui äripartner tuleb külla, tutvustame talle Eestit, Raasikut. Tahame, et ta tunneks end koduselt, siis on lootust, et nad soovivad teha meiega koostööd.”
Ta sõnas, et välismaalased külastavad Raasikut ja Mistrat vähemalt kord kuus: „Kui külalised saabuvad ja näevad, et siin on kirik, muutub Raasiku neile tunduvalt suuremaks ja tähtsamaks. Muidu on 1300 elanikuga asula neile suur tühjus.”
Jaan Nuga ja koguduse juhatuse esimees, pühapäevakooli õpetaja Kersti Paenurm andsid Priit Tammele kingituste eest tänukirja üle möödunud nädala teisipäeval, tutvustasid kirikut, arutasid, mida oleks kogudusele veel vaja.
Priit Tamm soovitas, et pilgud tuleks pöörata fondide poole, Mistra oleks nõus toetama omaosaluse eest tasumisega: „Fondide toetusrahad võivad olla suured, kuid nõutakse ka omaosalust. Tasub aga vaadata, kuhu kogudus oma projektidega sobituks, mõelda välja, millele raha küsida.”
Ta lisas, et on vabatahtlik päästja Kaberneemes: „Pole olnud vist ühtegi projekti, millele poleks toetust saanud.”
Jaan Nuga lausus, et sobivate toetusprogrammide leidmine on keeruline, raske on leida ka häid projektikirjutajaid: „Raasikul oldud paari aastaga olen küsinud eri kohtadest toetust pastoraadi katuse vahetuseks, kiriku uste restaureerimiseks, pastoraati keskkütte ehitamiseks, kiriku altaririistade restaureerimiseks. Siiani pole midagi antud. Küllap on neid, kes tunnevad võimalusi paremini, oskavad tulemuslikult küsida.”
Annetused tooksid soojuse
Harju-Jaani kihelkonnas elab 10 000 inimest, kellest koguduse liikmeid ehk ristituid on 1650. Kord aastas regulaarseid annetajaid on 140.
Priit Tamm ütles, et see on mõttekoht: „Koguduse liikmete arv on suur, kõigil neil peaks olema side kirikuga. Kui igaüks annaks kas või ühe euro aastas, on see väga suur ja oluline osa. Tõsi, kui midagi peab kord aastas tegema, võib see kergest meelst minna. Seega mina soovitaksin teha püsimaksekorralduse. See ei tohiks käia kellelegi üle jõu, ainult kättevõtmise asi.”
Jaan Nuga lausus, et kirikule oleks hädasti vaja uusi aknaid ja uksi, et hoida kinni soojust: „Vanad aknad, tinaraamidega trapetsid, hävisid sõjas pommirahega. Asemele pandi siiani püsivad ajutised aknad, mida ei saa pesta ega vahetada. Uurime, kas muinsuskaitse lubaks panna asemele siledad pakettaknad. Taastada tinaraamidega vitraažaknad on unistus tulevikuks. Ka uute uste raha ootame väga kaua.”
Ta lisas, et kirikus on talvel nii külm, et pärast aastavahetust tuleb teenistuste ajaks kolida käärkambrisse, kus annab sooja raudahi.
Ta loodab, et kirik võiks abi saada vana pastoraadi müügist: „Oli plaanis teha sinna vanadekodu, kuid seda kogudus ei suuda. Nüüd on uus lootus, et keegi ostab pastoraadi koos projektiga ära ja me saaksime saadud rahaga uut pastoraati koguduse jaoks suuremaks ehitada ning paremini kasutusse võtta.””


title: Hundid-karud külades

maintext:
Hundid uluvad ja lapsed lähevad kooli koos karudega – nii iseloomustas üks jahimees olukorda Anija, Raasiku ja ka Rae valla metsades. Seesugust kiskjaterohkust pole sealkandis aastaid olnud, kinnitas ta. Jahimehed on seisukohal, et see ei ole normaalne, kiskjate arvukust tuleks jõulisemalt piirata. Eriti, kui võtta arvesse, et tegu on Tallinna-lähedase piirkonnaga, Harjumaa on Eestis kõige rahvarohkem maakond.
Raasiku vallas edukalt lõppenud hundijahi järel jäi sealsetesse metsadesse veel kuus hunti – kolm hundipaari. Jahimehed taotlevad täiendavaid küttimislube, hundijahti võib pidada veebruari lõpuni.


title: Raasikul puudu 7 kodanikku

maintext: Teisipäeva, 20. detsembri hommiku seisuga oli Raasiku vallas iseseisvana jätkamise nõutud 5000 piirist puudu 7 kodanikku. Kaks kuud kestnud aktiivne kodanikukampaania OÜ Midfield eestvedamisel lõpeb 31. detsembril. Kui 5000 kodanikku täitub, lähevad jaanuaris kõikide kodanike vahel loosi puhkusereisid ning kinkekaardid.


title: Anija on Harju noorsootööd toetav omavalitsus 2016

maintext:
Harju maavalitsus tunnustas silmapaistvaid noorsootöötajaid.
Harju maavanem Ülle Rajasalu tänas reedel, 16. detsembril Tallinnas Gloria restoranis aasta edukamaid noorsootöötajaid ja noortega tegelevad asutusi. Esmakordselt anti välja Harjumaa 2016. aasta noorsootööd toetava omavalitsuse tiitel, selle pälvis Anija vald.
Anija valla esitas noorsootöö toetajaks Kehra gümnaasiumi ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja Reesi Kuslap. Ta põhjendas, et Anija vald on väga innovaatiline ja avatud muutusteks, loonud noortele väga head vaba aja veetmise võimalused ning panustab jätkuvalt nende loomisse.
„Anija vald on noorte elu parandamisse väga palju investeerinud ning usun, et väärib selle eest tunnustust. Vallavanem Arvi Karotam on suurte eesmärkide ning visiooniga inimene, kuid siiski kahe jalaga maa peal, viib oma plaanid ellu ning näitab tegudega, et kui midagi väga tahta, on kõik võimalik – selline suhtumine on suurepärane eeskuju noortele. Noored oskavad tänu suurtele muutustele ka vallavalitsuse tööd ning oma kodukohta paremini hinnata,“ oli tunnustusesildises.
Tänuüritusel esitas Reesi Kuslap oma tehtud räpi sellest, kuidas Anija vald noortest hoolib. Anija vallavanemale Arvi Karotamile, nagu ka teistele tunnustatutele, andis maavanem tänukirja koos Harjumaa balli kutse, klaasist meene ning helkur-seljakotiga.
Kokku tunnustati parimaid üheksas kategoorias, valiti veel Harjumaa aasta noorsootöötaja, huvikool, noortekeskus, osaluskogu, noortelaager, noorsootöö sõber ja algatus noorsootöös ning tunnustus pikaajalise panuse eest noorsootöösse.
Anija vallast olid nominendid ka Harjumaa Noorteinfo Keskus ja valla õpilasmalev. Noorteinfokeskus, kus töötavad Helina Lillsoo ja Laura Lass, esitas kategoorias pikaajalise panuse eest noortevaldkonda valla noorsootööspetsialist Tuuliki Rohtla. Laagrite ja malevate kategoorias kandideeris Anija valla noortemalev, esitasid noortejuhid Inga Koitla ja Veronika Silivask. Kuusalu vallast esitas abivallavanem Aare Ets aasta noorsootöötaja tiitlile Kiiu noorsootöötaja Heleri Paiste. Maavalitsus tänas meenetega kõiki nominente ja ka nende esitajaid.
Maavalitsuse noorsootöö nõunik Anne Martin rääkis Sõnumitoojale, et noortevaldkonna üle-eestilist tunnustamist korraldab Eesti Noorsootöö Keskus (ENTK), kelle kodulehe kaudu sai kandidaate esitada 1. novembrini: „ENTK tunnustab üle-eestiliselt. Meie oleme seisukohal, et peame Harjumaal omasid ka eraldi tunnustama, muidu jääksid väga paljud väga head asjad tähelepanuta.“
Üle-eestiliselt sai noortevaldkonna tegijaid ja ettevõtmisi tunnustamiseks esitada 11 kategoorias. Harjumaa kohta täideti 39 ankeeti. Valiku tegi komisjon, kuhu kuuluvad avatud noortekeskuste projektide hindamiskomisjoni liikmed, lisaks kaasati Tallinna noorsooameti, Viimsi vallavalitsusse ja skautide ühingu liikmeid. Vabariikliku konkursi parimad selguvad uuel aastal.


title: Raasikul puudu 36 kodanikku

maintext: Teisipäeva, 13.detsembri hommiku seisuga oli Raasiku vallas iseseisvana jätkamise kriteeriumist, 5000 kodanikust, puudu 36. Kampaania lõpeb 31. detsembril. Vallavanem Raivo Uukkivi kommenteeris, et tulemus on hea, kuna eesmärk oli, et detsembriks jääks puudu 100 kodanikku: „Kampaania teine faas oli näost-näkku tänavakampaania, mille kandev osa on volikoguliikmetel ja nende abilistel. See faas pidi huvi meie eesmärgi täitmise suunas kasvatama ja peab tõdema, et toimis väga hästi.”


title: Kuusalu võistkond pääses koolinoorte mälumängu MV finaali

maintext:
30. novembril toimusid Tallinnas ja maakondades Eesti koolinoorte XIV mälumängumeistrivõistluste eelvoorud, et selgitada välja võistkonnad, kes pääsevad 2. aprillil 2017 Viimsis toimuvasse finaali. Eelvoorudes osales rekordiliselt 230 ehk 111 keskkooli- ja 140 põhikoolivõistkonda. Finaali pääsevad Tallinna ja maakondade võitjad ning kummaski vanuserühmas veel 18 võistkonda. Põhikoolide arvestuses sai finaali ka Kuusalu keskkooli 8b klassi võistkond, kes oli eelvoorus 56 punktiga Harjumaa edukaim ning üle-eestilises arvestuses kolmas. Võistkonda kuulusid Katriin Rüütsalu, Tõnis Lahemaa, Ako Randmaa ja Oskar Paiste.
Nii eelvoorus kui finaalis on 50 küsimust erinevatest valdkondadest: ajalugu, poliitika, geograafia, loodus, teadus, tehnika, kultuur ja sport. Finaalis on neist 15 Euroopa-teemalised küsimused.


title: Kehra mälumängu juhib Parksi

maintext:
MART SCHMEIDT
Teisipäeval, 6. detsembril toimus Kehra rahvamajas Kehra mälumängusarja selle hooaja kolmas mäng. Osalesid taas 8 võistkonda: Parksi, Korvisõber, Saaja, Messa, Caesar, Alavere ASK, Head Geenid ja Suvalised.
Mängu võitis 42 punktiga Parksi võistkond koosseisus Endel Soo ja Tõnu Sild.
Teiseks tuli 38 punktiga Saaja, kus mängisid Sirje Põlendik, Andres Puusepp, Aini Joost, Kelli Põlendik ja Aita Tammeorg.
3. koha sai 35 punkti kogunud võistkond Messa – Sirje Voolmaa, Kaja Raamat, Andres Suik, Evelin Kanarbik ja Margus Ülejõe. Järgnesid Suvalised, Korvisõber, Head Geenid, Alavere ASK ja Caesar.
Parksi juhib sarja ka kahe mängu kokkuvõttes, neil on 114 punkti. Järgnevad 104 punktiga Saaja ja kolmandana 103 punktiga Korvisõber.
Kehra mälumängusarja järgmine voor on 7. veebruaril rahvamajas.


title: POLITSEIKROONIKA

maintext:
Politsei- ja piirivalveamet
8. detsembril kell 20.10 toimus liiklus-õnnetus Raasiku vallas Järsi külas Lagedi-Aruküla-Peningi mnt 10. kilomeetril, kus esialgsetel andmetel sõiduautot Volkswagen Passat juhtinud 72aastane mees sõitis otsa teed ületanud jalakäijale, 57aastasele mehele, kes suri saadud vigastustesse sündmuskohal. Jalakäija oli tumedates riietes ja puudus helkur. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.
9. detsembril kell 1.30 anti politseile teada, et Anija vallas Rasivere külas löödi 36aastast meest.


authors:
Külli Koppelmaa
Mihkel Kuuse

title: TV 10 olümpiastarti Harjumaa avaetapi tulemusi

maintext:
TV 10 olümpiastarti Harjumaa 2017. aasta võistluse avaetapp toimus 6. detsembril Lasnamäe kergejõustikuhallis.
Vanemate poiste seas võitis 2 esikohta Loksa gümnaasiumi õpilane Andrei Bekker, kes oli esimene kaugushüppes (5.17 meetrit) ja teivashüppes (2.90). Markus Marten Filatov Kuusalu keskkoolist tuli 60 meetri jooksus 4. kohale (8,56 sekundit) ja kaugushüppes 5. kohale (4.32). 60 meetri jooksus oli tema koolikaaslane Karl Jaco Daniel kuues (8,62). Teiavshüppes sai 8. koha 1.40 meetrit hüpanud Risto Udusaar samuti Kuusalu keskkoolist.
Nooremate poiste kuulitõukes tuli kolmandaks Arman Cedrik Kivisik (7.89), Marten Mänd sai 6. koha (7.37). Nad mõlemad õpivad Kuusalu keskkoolis. 60 meetri jooksus tuli Marten Mänd 5. kohale (9,10) ja kõrgushüppes 7. kohale (1.25).
Vanemate tütarlaste teivashüppes jagasid esikohta võrdselt 2 meetrit alistanud Melani Maria Maiberg Kuusalu keskkoolist ja Anni Jõe Loksa gümnaasiumist. Kaugushüppes sai Carmen Pajuste Kuusalu koolist 7. koha (4.31) ning 60 meetri jooksus Karita Raid Aruküla põhikoolist 10. koha (8,96). Nooremate tüdrukute 60 meetri jooksu lõpetas Mariann Luise Trilljärv Kolga koolist seitsmendana (9,44).
Koolide arvestuses on avaetapi järel 6397 punktiga liider Peetri kool. Kuusalu keskkoolil on neljandana 5883 punkti. Lisaks nimetatutele tõid koolile punkte ka nooremate tüdrukute arvestuses võistelnud Mia Maria Lipsmäe, kes sai 60 meetri jooksus 16. koha (9,75), Hanna-Liisa Kaarmann 13. koha eest 60 meetri tõkkejooksus (12,11), Liisbel Almet 13. koha eest kõrgushüppes (1.15) ning Melani Maria Maiberg vanemate tüdrukute 60 meetri jooksus saadud 13. kohaga (9.00).
Loksa gümnaasium on pärast I etappi 4774 punktiga kaheksas, Aruküla põhikool 1352 punktiga 22. ja Kolga kool 1169 punktiga 23. kohal.


title: HC Kehra sai Balti liigas 2 võitu

maintext:
Möödunud nädalavahetusel pidas HC Kehra/Horizon Pulp&Paper meeskond kodusaalis kaks Balti liiga mängu ja mõlemad võitis.
Laupäeval, 11. detsembril alistas Kehra meeskond suurelt 37:29 (20:11) Leedu meistrivõistluste hõbemedalimeeskonna Klapipeda Dragunase. Kodumeeskonna resultatiivseim oli Dmytro Yankovskyi 9 väravaga, Uku-Tanel Laast viskas 7 ja Kaspar Lees 6.
Kehra peatreener Indrek Lillsoo kommenteeris: „Oleme praegu heas mängurütmis ja laupäeval tuli kõik kenasti välja. Võit tuli isegi üllatavalt lihtsalt.“
Pühapäeval, 12. detsembril alistas HC Kehra Riia Celtnieksi 33:27 (17:13). Uku-Tanel Laast viskas 10 väravat, Marko Slastinovski lisas 8 ja Kaspar Lees 7.
Pärast avaringi juhib Balti liiga A-alagruppi Ukraina klubi Zaporožje ZTR 9 punktiga, HC Kehra on 8 punktiga teine, Viljandi HC 6 punktiga kolmas. Kehra meeskond on viiest senipeetud mängust võitnud 4, kaotanud ühe. B-alagrupi liider on tiitlikaitsja Riihimäe Cocks Põlva Serviti ees.
Indrek Lillsoo: „Esimese ringi kokkuvõtteks poleks nii head tabeliseisu oodanud. Kuid oleme alles poolel teel ja uuel aastal on rohkelt välismänge.“
Ka Balti liiga järgmised mängud peab Kehra meeskond kodus: 21. jaanuaril mängitakse alagrupi liidri, Zaporožje ZTRiga ning 22. jaanuaril 4. kohal oleva Minski SKAga.


title: Raasiku vallas plaanis uuendada tänavavalgustust

maintext: Raasiku vallavalitsus sõlmis OÜga VKM lepingu tänavavalgustuse rahastustaotluse koostamiseks KIKile. Ettevõte küsib töö eest 6000 eurot. Plaanis on rekonstrueerida Aruküla ja Raasiku aleviku olemasolev tänavavalgustussüsteem. Avalikult kasutatavate tänavate valgustamiseks on Raasiku vallas tänavavalgustussüsteem, milles on 718 valgustit, elektritoite tagamiseks 15 liitumiskilpi ja 32 kilomeetrit toitekaablit, millest enamik on õhuliinid. Plaanis on asendada ja paigladada 654 valguspunkti ja 12 liitumiskilpi. Vähendatakse valgustite võimsust, kuid suurendatakse nende arvu.


title: Raasiku valla maamaks ei muutu

maintext: Raasiku volikogu kinnitas detsembri istungil järgmise aasta maamaksumäära. Maamaks jääb samale tasemele kui 2016. aastal. Raasiku vallas on haritava maa ja loodusliku rohumaa maamaksumäär 2 protsenti maa maksustamise hinnast aastas, elamu-, metsa- ja muu maa puhul 2,5 protsenti. 2017. aasta eelarvesse on kavandatud maamaksu 142 000 eurot.


title: Raasiku MTÜ Tuulekell korraldab kultuuriüritusi üle Eesti

maintext:
MTÜ Tuulekell tähistas 10. sünnipäeva Raasiku rahvamajas GUSTAV ERNESAKSALE pühendatud kontserdiga.
Veidi üle 10 aasta tagasi otsustasid Raasiku elanikud, kultuuri- ja kunstihuvilised Margit ja Mait Eerik, Maire ja Lembit Karind ning Jaanika Toome, et kultuurielu elavdamiseks on ideid piisavalt palju, tuleb teha MTÜ, et saada nende elluviimiseks toetust. 2006. aasta lõpus sündis MTÜ Tuulekell. Esimene tuleproov oli Enn Vetemaa lavastuse „Roosiaed” korraldamine Kiviloo mõisas.
Kümne aasta jooksul on Tuulekella tegevuste rida aina pikenenud – peamiselt teatakse neid kui Raasiku kunstikeldri ja rakupõletuskeraamika õpetamise eestvedajaid, Harju-Jaani kihelkonnapäevade korraldajat, kohaliku ajaloo tutvustajat. Aastate taha jäävad vabaõhulavastused ning muusikaprojekt „Tornid helisema”.
Raasiku rahvamaja endine juhataja, praegu Kose valla kultuurinõunik Margit Eerik meenutas, et just „Tornid helisema” 2013. aastal oli projekt, mis andis talle märku – see on tulemus, mille nimel tasub vaeva näha: „See oli nii ilus ja ehe, kui Raasiku kolm ajaloolist torni – kiriku, raudteejaama veetorni ja pritsukuuri uksed – olid korraga avatud ning seal toimusid koorilaulukontserdid. Neist kahes viimases polnud koorilaul kunagi varem kõlanud. Tegime veetornis talgupäeva, koristasime, panime sisse lõhnaküünlad.”
Tema abikaasa, kunstnik Mait Eerik rääkis, et talle on eredalt meelde jäänud Ivar Põllu lavastus „Ernesaks ja Oamats”, mida Tuulekella eestvedamisel mängiti 2008. aastal, Raasiku vallast pärit helilooja Gustav Ernesaksa 100. sünniaastapäeva puhul Raasikul Harju-Jaani kirikumõisas.
Mait Eerik: „Oli erakordselt vihmane suvi, sadas lakkamatult mitu etenduse päeva. Lavastusse oli kaasatud üks hobune, kes tõmbas end lahti, hüppas armuhoos peale ühe näitleja autole, näris ja näksis seda.”
Tänavu suvest on tal meeles Harju-Jaani kihelkonna jalgrattamatk Raasiku ja Anija valla teedel: „Otsustasime, et mööda suuri teid minna oleks igav. Palju põnevam on läbida väiksemaid kõrvalteid ja minna üle põllu. Vahel tuli tassida jalgrattaid mitusada meetrit, läbida sügav kraav.”
Ta lausus, et Tuulekella tegevusi on täpselt nii palju, kui hobikorras teha viitsib: „Kui teed vabast ajast, valid, mida teed. Oluline pole, kui palju asju teha. Kümne aasta jooksul võib teha ka ühe suure ja korraliku asja, järelikult meil on olnud mõtteid rohkem.”
Harju-Jaani pärandi hoidjad
Maire Karind jutustas, et tema juhtimisel korraldas Tuulekell kevadel Anija mõisas rahvuste õhtu kontserdi: „See oli alles sissejuhatus, mõtteid on veel, kuidas sügavuti minna. Idee sai alguse, kui käisin Olustvere mõisas vaatamas Tšehhovi „Onu Vanjat”. Vaheaeg oli kaminaruumis, kus esitati vanu vene romansse. Poleks iial uskunud, et mind need niimoodi lummavad, ihukarvad tõusid püsti. Otsustasin, et sellist asja on vaja korrata. Sain ühendust Jõhvi kontserdimajas tegutseva Tuuleveski teatriga, kes esitavad ka vene romansse. Anija mõisa saal sai puupüsti rahvast täis.”
Margit Eerik lausus, et 10 aastat on pakkunud kohtumisi paljude tublide ja toredate inimestega, Raasikul on tekkinud sõpruskond naisi, kes käivad Tuulekella peaaegu igal üritusel, suured sõbrad ja toetajad on ka kohalikud koduloo-uurijad: „Meid ühendab idee ja usk projekti sündimisse. Meil pole algkapitali, igat üritust peab hakkama müüma nullist. Birkenruh’ mõisa kohta öeldi, et see on ju prügimägi, lõpuks aga lummav mänguplats, kus esietendus „Birkenruh episood. Kurb armulugu”.”
Kui enamik Tuulekella üritusi on Harju-Jaani kihelkonnas ehk Raasiku, Anija, Jõelähtme vallas, siis kaugemale on jõudnud saarematkad ning rakupõletus, millega on käidud Karulas ja Haapsalus muinastulede ööl. Rakutehnikas keraamikapõletusele meeldib Tuulekellale kutsuda erinevaid inimesi, muusikuid, siduda keraamika valmistamine sumeda seltskonnaõhtuga.
Tuulekella kasutuses on
ka Raasiku rahvamaja kelder, mis on muudetud kunstikeldriks. Seal teeb Raasiku kooli kunstiõpetaja Marju Kondratjev igal kolmapäeval lastele keraamikaringi. Ka täiskasvanud kohtuvad korra nädalas.
Tuulekell tähistas oma 10. sünnipäeva 9. detsembril Raasiku rahvamajas, esines Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor.
Margit Eerik: „Käisin välja mõtte, et sünnipäeva võiks siduda Ernesaksaga. Anija vallavanem, koori laulja ja meestelauluseltsi endine esimees Arvi Karotam haaras mõttest kinni ning pakkus, et kogukonnale võiks kinkida kontserdi koorilt, kelle üks eesmärke on hoida Ernesaksa mälestust. Hea meel, et tasuta kontsert tõi saali rahvast väga täis.”
Tuulekell on ürituste korraldamiseks raha saanud Raasiku ja Anija vallavalitsuselt, kohalikelt ettevõtetelt Raasiku Elektrist ja Mistra-Autexist, Kultuurkapitalist ning Kohaliku Omaalgatuse Programmist.
Mis järgmisena plaanis, Tuulekella eestvedajad veel öelda ei taha, kuid lausuvad, et ideid on küll, inspiratsiooni tuleb juurde ning küllap sünnivad ka uued projektid.


title: Anija Lüliti on aasta keskkonnategu 2016 nominent

maintext: Anija vallas aprillis toimunud kogukondlik suuraktsioon Anija Lüliti, mille käigus viidi 12 tunni jooksul ellu vallaelanike esitatud ideed, kandideerib tiitlile aasta keskkonnategu. Konkursi korraldab keskkonnaministeerium, et tunnustada elukeskkonnast hoolivaid inimesi-asutusi ning selgitada välja teod, mis suurendavad inimeste keskkonnateadlikkust. Anija Lüliti esitas konkursile Anija vallavalitsus. Tänavu on aasta keskkonnateo kandidaate 22, võitja selgub rahvahääletusel. Hääletada on võimalik Delfis Maalehe veebiküljel 22. detsembrini. Konkursi võitja saab 5000 euro suuruse preemia ja keskkonnamärgise kasutusõiguse.


description: Cim nahradit CSV

title: Cim nahradit CSV


title: Lühiuudised

maintext:
Ilmunud on Lääne praostkonna aastakiri
Advendiaja alguses ilmus Lääne praostkonna traditsiooniline aastaraamat Scripta Annalia 2016.
Alates 2006. a selle nime all ilmuv Lääne praostkonna trükis võtab 24 leheküljel kokku praostkonna koguduste olulisemad sündmused ja käsitleb ka üldisemaid teemasid. Käesoleval aastal ilmus Scripta esmakordselt värvitrükis.
Scripta jõululehes on peapiiskop Urmas Viilma, Lääne maavanema Neeme Suure ja Saksa Schmalkaldeni dekaani Ralf Gebaueri tervitus ning detsembrikuu jumalateenistuste ja kontsertide kava kogu praostkonnas.
Lääne praostkonnas on 16 kogudust, neist Märjamaa jääb Rapla maakonda, Varbla ja Mihkli Pärnu maakonda. Ajakirjas on kogudused saanud enda tutvustamiseks vähemalt ühe lehekülje, lisaks antakse ülevaade praostkondlikest üritustest. Intervjuu annavad piiskop Tiit Salumäe, noortejuht Triin Salmu, lähemalt kirjutatakse Vormsi diakonist Ants Rajandost.
Ajakirja saab küsida Lääne praostkonna kogudustest ja seda saab lugeda aadressil http://haapsalu.eelk.ee/uudis.php?id=278.
Misjonikalender juhatab järgmisesse aastasse
Lisaks tavapärasele kalendaariumile leiab Eesti Evangeelse Alliansi misjonitoimkonna välja antud misjonikalendrist infot Eestist läkitatud misjonäride kohta.
Eriliseks teevad kalendri 12 eksootilist retsepti, mis on pärit misjonipiirkondadest. Nende hulgast võib leida nt juhised nii pardisupi keetmiseks kui ka jääkohvi tegemiseks kilekotis.
Müügist saadav tulu läheb misjonitöö toetuseks. EELK Misjonikeskus toetab kalendri tuluga sel korral eestlaste teenimist Siberis. Tellimused esitada mk@eelk.ee või telefonil 646 4760.