description: Viimastel aastatel on Eestisse tekkinud väikepruulikodasid, nagu seeni pärast vihma ning nende toodang trügib üha jõulisemalt ka poelettidele. Üllatuslikult kohtab tuttavaid marke juba ka Kesk-Euroopa poodides ja pubides.

title: Eesti teeb endale õllemaana tasapisi nime

maintext:
Pakkumine Berliini poekeses
Läinud nädala neljapäeval astusin Berliinis Peterburi tänaval spontaanselt sisse seal asuvasse Bierlieb'i pisikesse kauplusse. Tõlkes «õlut armastav» poekene jaguneb mitmesse ruumi: esimeses on müügisaal, kõrvalruumis saad ostetut kohapeal proovida, tagumises suuremas saalis korraldatakse aga degusteerimisi ning pruulimiskoolitusi.
Poe valik pole väga suur, vast paarsada sorti. Ootuspäraselt võtavad lõviosa riiulitest ja kappidest enda alla Saksa, Inglise ja Belgia päritolu odraleotised, kuid ka teiste Euroopa tuntud õllemaade toodang. Siiski leidub ka üsna eksootilist päritolu rüüpeid. Nende degusteerimiseks korraldab kauplus kord nädalas kokkusaamisi, kuhu pääseda pole sugugi lihtne, sest piletid müüakse välja juba nädalaid varem.
Kaua ei lase leti taga seisev perenaine Cristal Jane Peck juhuslikult sisse astunud eestlasel riiuleid põrnitseda, astub ligi ja küsib, mis mind huvitab. Püüan teha asjatundlikku nägu, uurin stout'ide ja porterite kohta. Pikema jututa viib Peck mind ühe riiuli juurde, kus seisab kõrvuti neli õlut, millest üks on Eesti oma Põhjala Balti imperial porter nimega «Öö».
Või eestlasele Eesti õlut pakkuma, mõtlesin endamisi ja avalikustasin siis, et selle õlle kodumaal ma juhtumisi elan. Perenaine oli rõõmsalt üllatunud. «See on siin täielik bestseller,» kinnitas ta.
Teeb endale nime
Otsekui selle kinnituseks astus mõni hetk hiljem poodi sisse noor mees, haaras näppu ühe Belgia ja kaks Eesti õlut ning suundus leti äärde.
Avaldasin valiku üle oma siirast imestust. Kunde vastas, et on sedasama õlut juba mitmel korral ostnud ning kiitis maitserohkust. Selgitan, mida õlle nimi «Öö» saksa keeles tähendab. Püüdlikult, kuid edutult püüavad nii Peck kui ka ostja nime järgi hääldada.
Saabus järgmine klient. Temagi valis välja mitu erinevat jooki. Teiste seas jälle Eesti õlle. Riiulile jäi alles veel üks «Öö». Ostsin selle ise ära kingituseks ühele Saksa tuttavale. Hind oli küll krõbe: 5.50 kolmesajagrammise pudeli kohta.
Ja oligi kõik, Eesti õlu sai poest otsa. Perenaise kinnitusel pole Eesti sugugi tundmatu õllemaa ning kohalikud õllehuvilised on selle regiooni enda jaoks avastanud. Sestap saabub sel nädalal Hamburgi vahendaja kaudu kauplusse uus partii Eestist ja sel korral on erinevaid sorte juba 15.
Põhjala pruulikoja tegevjuht Enn Parel nõustus berliinlanna sõnadega, et tundmatu õllemaa Eesti enam kindlasti ei ole. «Kui oleme teinud üritusi Saksamaal, siis oleme märganud, et inimesed teavad meie õllesid väga hästi ja alati on neil häid sõnu öelda.»
Eksport ja tootmine kasvab
Ehkki Saksamaa ei ole pruulikoja jaoks praegu sugugi suurim eksporditurg, vaid alles viiendal kohal, loodab Parel sealsel turul tulevikus kasvu. Kokku peaks Põhjala toodang olema Saksamaal saadaval umbes sajas poes ja baaris.
Suurimaks ekspordituruks on ettevõtte jaoks praegu Soome, kuhu läheb kogu toodangust umbes neljandik. Järgnevad Prantsusmaa ja Holland. Viimases on müügikohti juba üle 300. Juba 65 protsenti kõigist pruulitud jookidest turustab Põhjala väljaspool Eestit.
Ots on lahti tehtud ka üle Atlandi: USA-sse on läkitatud üsna mitu partiid ning Kanadasse üks konteineritäis. «Asjad susisevad ka Aasias: Hiinasse peaks konteiner teele minema veel selle aasta sees ja Jaapanisse järgmise aasta alguses,» kinnitas ettevõtte juht. Jaanuaris loodetakse kokkulepped sõlmida ka Tai kuningriigis.
Ekspordi suurenemise taustal tuleb ka tootmismahtu kasvatada. Sel aastal toodab Põhjala ligikaudu 420 000 liitrit õlut, järgmisel aastal ilmselt pisut üle 500 000 liitri ning 2018. aastal on plaanis avada uus pruulikoda, mille esimese täistegevusaasta tootmismaht oleks ligikaudu 1,5 miljonit liitrit, rääkis Parel.
Postimees pöördus paari päeva vältel e-kirja teel ka teistelt Eesti väiketootjate poole, et neilt uurida, kas ja kuidas on neil õnnestunud välisturgudele jõuda. Paraku loo avaldamise hetkeks neid vastuseid veel polnud, kuid ootame jätkuvalt kõigi pruulikodade kommentaare ja tähelepanekuid.


description: Laupäeval ja pühapäeval saavad huvilised minna ülikooli kergejõustikumaneeži uudistama, milliseid raskusi suudavad meie parimad maast üles tõsta, rinnalt suruda või kui kaaluka kangiga kükkida.

title: Vägilased kogunevad Tartusse kangi sikutama

maintext:
Kasvav ala
Jõutõstmise Eesti meistrivõistluste peakorraldaja Peep Pälli sõnul on klassikaline jõutõstmine muutunud Eestis viimastel aastatel üha populaarsemaks ja treenijaid tuleb vähemasti Tartus aina juurde. Ka kahele päevale laienenud Eesti meistrivõistlused näitavad ala kandepinna laienemist. Tartusse saabub nädalavahetuseks võistlema 90 sportlast, nende seas 15 naist.
Klassikaline jõutõstmine tähendab seda, et abivahendina on lubatud kasutada üksnes randmepaelu, seljavööd ja sääresukki. Rinnalt surumises tuntud rõhksärk on keelatud.
Need on puhtalt Eesti meistrivõistlused, rõhutas Päll. Ta lisas, et ehkki ka lõunanaabrid on alati huvitatud siinsetel mõõduvõttudel kaasalöömisest, pääsevad seekord kergejõustikuhalli paigaldatavale võistluspõrandale üksnes kohalikud tegijad. Laupäeval saavad oma etteaste teha noored, juuniorid, naised ja kuni 83 kilogrammi kaaluvad mehed. Pühapäevaks jääb raskemate meeste võistlus.
Jõutõstjate tuntumad kantsid on Tartu ja Tallinn, nagu paljudel spordialadel, märkis Päll. Siiski tuleb tugevamaid sportlasi Saaremaalt, Märjamaalt, Kiviõlist, Võrust ja mujaltki. Kohaliku spordipubliku ootused on seotud kindlasti kevadel kodusel EMil kuni sajakiloste meeste seas võitjaks tulnud Alex-Edvard Rausi ja üle 120 kilogrammi kaaluvate sportlaste seas kaasa tegeva Siim Rastiga. Viimane on juba paar aastat Eesti jõutõstmise valitseja. Mullu Eesti meistriks tulles kükkis ta 335,5 kg, surus lamades 232,5 kg ning tõstis jõutõmbekatsel üles 330 kg.
Pälli sõnul tasub peale suurimate meeste silma peal hoida noortelgi. Muljet võib avaldada seegi, et üle 70-aastased mehed võivad jõutõmmet teha üle 200 kilogrammi.
Tuleb ka dopingukontroll
Et kõik oleks õige ja aus, seda kontrollib peale kohtunike ka Eesti Antidopingu Keskus. Kui palju dopinguproove võetakse, seda otsustab keskus, selgitas Päll.
Võistlused on selleski plaanis tähtsad, et parimatel avaneb võimalus esindada Eestit jõutõstmise EM- ja MM-võistlustel tuleval hooajal.
Publik on oodatud ja võistlusi pääseb vaatama tasuta, lisas peakorraldaja.
Jõutõstmise EMV Tartus
19. ja 20. novembril TÜ kergejõustikuhallis.
Võistlevad noored, juuniorid, mehed, naised ja veteranid.
Kaalumine on mõlemal päeval kell kaheksa, võistlused algavad kell kümme.
Allikas: www.joudjavaim.ee

fasttext_language: et


description: Kui paar nädalat tagasi tervitas talvepealinn Otepää esimest lund, siis külmakraadide saabudes on käivitatud esimesed lumekahurid Linnamäe oru serval.

title: Otepääl käivitati esimesed lumekahurid

maintext:
Otepää piirkonnas tegutseb kolm mäesuusakeskus, seal on üle saja kilomeetri suusaradu ning Linnamäe orus asub kogu perele mõeldud aktiivse vaba aja keskus Otepää Winterplace.
«Alustasime lume tootmisega juba eile õhtul, ilmaprognoosid lubavad öösiti miinuskraade, seega planeerime järgmiseks reedeks kogu talveks vajamineva lume valmis toota,» sõnas Otepää Winterplace juhataja Siim Kalda.
«Paar nädalat läheb lumepargi kordaseadmiseks, kuid oma kelguga saab juba praegu tulla ja tasuta mäest alla sõita. Lund on meil kevadeni!» lubab Kalda.
Kuutsemäe ja Munamäe suusakeskustes on plaan lumekahurid tööle panna täna õhtul. «Kui ilmaprognoos peab ja soojemaks ei lähe, siis saaks mäesuusakeskused avada juba järgmisel nädalavahetusel,» kinnitas Kuutsemäe ja Munamäe suusakeskuste juhataja Priit Tammemägi. Hetkel on käimas suusakeskuste hooajapiletite eelmüük, sellel talvel saavad keskused uuendusena kiipkaart-piletite lugemise süsteemid.
Suurte muudatuste lävel seisvas Kääriku spordikeskuses oodatakse looduslikku lund. «Ootame, et lund juurde tuleb, siis saab juba ehk järgmisel nädalal uisuraja sisse lükata,» oli SA Tehvandi juhatuse liige Kristjan Karis lootusrikas.
«Kääriku raja olukorrast annavad meile ülevaate juba sellel nädalavahetusel Suusahullud – Suusahullude Ööjooksumaratonil saab nimelt suusatada, oleme neile vastava rajapõhja juba sisse sõitnud,» lisas Karis.
Tehvandi Spordikeskuses pakitakse aga eelmise aasta kunstlumehunnikut lahti. «Võtame hunnikud lahti ja esmaspäeval otsustame, kas teeme rajad maha või ootame veel. Kõik sõltub ilmast,» selgitas SA Tehvandi Spordikeskus juhatuse liige Alar Arukuusk.


description: Laupäeval Läti pealinnas Riias peetud lahtistel vibulaskmise meistrivõistlustel võeti mõõtu sisetingimustes. Kaasa tegi 100 laskurit Lätist, Leedust, Eestist ja Poolast.

title: Tartu valla vibusportlane püstitas Riias Eesti rekordi

maintext: Tartu valla spordikooli õpilane Emily Hõim tõi koju võidu plokkvibude divisionis ja seda lausa uue Eesti rekordiga 290 + 292. Hõimu treener on Raul Kivilo.


description: Tuntud kuningriiklane ja aktiivne tartlane Kalle Kulbok paljastas Tartu linnavalitsuse loiduse ilmingu, mille pärast jäi tartlaste eest saladuseks, et elektroonilise bussipileti infot saab ka soodsamalt kui makstes 30 senti minuti eest.

title: Linn hoidis soodsamat piletiinfonumbrit vaka all

maintext:
Kulbok selgitas, et Elisa võrgust on sellise teabe jagamiseks välja hõigatud numbrile 1789 helistamise hind just 30 senti minut, samas tavanumbrile helistamine maksaks talle paketikohaselt sent minut. Seega lühinumbrile helistamine on 30 korda kallim.
Ebaseaduslik olukord
Kulbok leidis, et niisugune olukord ei ole seaduslik. Ta selgitas, et omandades elektroonilise bussikaardi ja kandes sellele raha, sõlmib inimene ühistranspordi kasutamiseks lepingu. Võlaõigusseadus aga ütleb, et kui ettevõtja võimaldab tarbijal lepinguga seotud teadete või tahteavalduste edastamiseks või seoses muude lepingu täitmisega seotud asjaoludega endaga ühendust võtta, helistades ettevõtja nimetatud telefonil, ei või ettevõtja nõuda tarbijalt selle eest lisatasu. Tarbijakaitseameti selgituse järgi käib lisatasu nõudmine ka siis, kui selliseks infotelefoniks antakse lühinumber, mille eest telefonioperaator võtab kõrgendatud tasu.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi sideosakonna juhataja Tõnu Nirk teatas ametlikus vastuses, et lühinumbrid ja muud kõrgendatud tariifidega telefoninumbrid võivad jääda üksnes infotelefoni numbriks, kus saab teavet või esitada küsimusi ja soove olukorras, kus lepinguline suhe veel puudub, või ka äriklienditeeninduse numbriks.
Kui tarbijale pakutakse lepinguga seoses tavatariifist kallima hinnaga numbrile helistamist, võib tarbija nõuda ettevõttelt selle kõnega seoses tekkinud kahju/kulutuste hüvitamist.
Kulboki sõnul on Tartu linnavalitsus küsimusest teadlik olnud mõnda aega. Mõni aasta tagasi loodi tema initsiatiivil ja sisekontrolli kaasabil heakorratelefonile 1789 ka alternatiivne number 736 1343. Ent sellele numbrile helistades ei ole võimalik valida klahvi 2, mis lühinumbrile helistades suunab bussipiletiinfot saama.
«Kes hüvitab mulle sellega seotud kahju?» oli Kulboki küsimus.
Probleem ei ole rahaliselt suur, see on aga põhimõtteline, ja tehniliselt pole lahendus ka kuigi keeruline. Ometi, nagu Kulbok tõdes, läks lahenduse saavutamiseks pool aastat. Tuli välja, et elektroonilise bussipileti müüki korraldava ettevõtte Ridango pikk number 611 8000 on kogu aeg olemas olnud, ent linnavalitsus ei pidanud vajalikuks tartlasi sellest teavitada. Ka siis, kui kevadel oli numbri olemasolule tähelepanu juhitud.
«Pärast tänast pöördumist ja mõnda telefonikõnet infot kodulehel täiendati,» ütles Kulbok üleeile. Tema hinnangul tõendab asjade kulg, et mõnel linnaametnikul on eriti pikad juhtmed.
«Võimalik, et info ei liikunud,» oli Tartu sisekontrolliteenistuse juhataja Raivo Bachmanni kommentaar.
«Ma just tegelen selle probleemiga, kuhu see info jäi ja miks see ei jõudnud vajalike inimesteni,» ütles Tartu avalike suhete osakonna juhataja Indrek Mustimets. «Loodan selle selgeks saada.»
Laiem teema
See ei ole aga ainult Tartu ühe kasuliku numbri näide. Paljusid lühinumbreid on lihtsam meeles pidada ja neile on mugavam helistada, kuid see on ka kallim.
Samal teemal on Kulbok suhelnud Elroni, päästeameti, Starmani ning veel mitme asutuse ja ettevõttega. «Minu hinnangul on see mobiilifirmade alusetu rikastumine,» ütles Kulbik. «Ümbersuunamisega ei ole selliseid kulusid, et hind peaks mitmekordistuma. Tavainimest tuleb teavitada, et lühinumber on saatanast.»
Näiteks päästeala infotelefonile 1524 mobiililt helistades on minutihind 23 senti, kui aga valida pikk number 660 1524, on hind paketipõhine.


description: Tartu üliõpilasteatris on valminud Kalev Kudu uus lavastus «KH kood ehk Kaspar Hauseri juhtum», mis viib vaataja aastasse 1828, kui Nürnbergi tänavatele ilmub 16-aastane Kaspar Hauser. Keegi polnud teda varem näinud. Ja tema polnud kedagi varem näinud.

title: Tartu üliõpilasteater uurib salapärase Kaspar Hauseri juhtumit

maintext:
«Ta ei oska rääkida ega kõndida. Keegi ei tea, kas ta näeb valgust ja kuuleb helisid. Keegi ei tea, mis juhtus selle võõraga minevikus. Ta on mõistatus,» tutvustab Tartu üliõpilasteater uuslavastust. «Kuidas jääda ellu ühiskonnas, kuhu sa pole kunagi kuulunud? Kuidas jääda ellu, kui sind üritatakse ümber kasvatada? Kes sa oled, kui sind veel ei olegi?»
Nimiosas on Peeter Piiri, kes on ka dramatiseeringu autor. Lavastuse kunstnik ja muusikaline kujundaja on Kiwa. Esimesed etendused on täna ja 19. novembril algusega kell 19 Tartu üliõpilasmajas (Kalevi 24).


description: Tartu ringkonnakohus jättis läbi vaatamata 35-aastase Harjumaa mehe apellatsioonikaebuse Tartu maakohtu otsusele, millega ta mõisteti süüdi süstemaatilise sõiduki juhtimisõiguseta juhtimise eest ning määrati viis kuud vangistust.

title: Loata sõidult korduvalt tabatud mees peab minema vangi

maintext:
Maakohtus süüdi mõistetud mehel ei ole kunagi olnud mootorsõiduki juhtimisõigust, vaatamata sellele on ta aga korduvalt lubadeta sõidukiroolist tabatud ja väärteokorras karistatud, vahendas Lõuna ringkonnaprokuratuur.
Lõuna ringkonnaprokurör Anneli Hinto oli rahul, et ringkonnakohus pidas mehe apellatsiooni põhjendamatuks ning kinnitas seisukohta, et süstemaatiline lubadeta sõitmine on tegu, mis väärib reaalset vangistust. «Süüdistatu käitumine, korduv juhiloata auto juhtimine, hoolimatu suhtumine kehtivasse korda ja oma teguviisi jätkuv õigustamine ei ole ühiskonnas aktsepteeritav ning selline inimene kujutab vabaduses ohtu kaasliiklejatele,» toonitas ringkonnaprokurör.
Ringkonnakohus leidis, et mõistetud karistus on seaduslik ja põhjendatud. Süüdistatava kaitsja karistuse vaidlustamine on perspektiivitu ja selle rahuldamist ei pidanud kolm ringkonnakohtu kohtunikku üksmeelselt võimalikuks.
Tegemist on kõikeeiravalt ja süsteemselt õigusrikkumisi toimepaneva isikuga, leidis kohus. Mehe käitumist hinnates ei saa kohtu arvates antud juhul kohaldada üksnes tingimuslikku karistust.
Mullu 9. septembril tabati 35-aastane Andres lubadeta ja väärteojoobes Tallinna lähistel Saku vallas, mille eest karistas kohus õigusrikkujat 20-päevase arestiga. Tänavu 30. jaanuaril oli mees lubadeta roolis Keila linnas, mille eest mõisteti talle 30-päevane arest. 24. aprillil tabati mees Põltsamaa vallas juba kolmandat korda sõidukit juhiloata juhtimas. Seekord otsustas Tartu maakohus saata mehe viieks kuuks vanglasse.
Kohtumäärus on vaidlustatav riigikohtus 15 päeva jooksul selle teadasaamisest.


description: Ülikooli spordihallis sai publik kahel nädalavahetuse päeval kaasa elada kõrgetasemelisele jõutõstmise Eesti meistrivõistlusele.

title: Suured mehed purustasid rekordeid

maintext:
Mööblikaupluste pakendid rändavad olmeprügisse
Samal ajal kui kohusetundlikud ja keskkonnateadlikud inimesed sordivad iga päev piimapakke ja jogurtitopse, viskavad Tartus Jõe keskuses tegutsevad mööblikauplused suured kilepakendid rahumeeli olmeprügi hulka.


description: Reedel ja laupäeval peeti Lätis Jelgavas kaheksandat korda Roni Cup nimelist taliujumisvõistlust, mis on teist aastat rahvusvahelise taliujumisliidu (IWSA) maailma hooaja avaetapiks. Otsekui tellitult, langes ka temperatuur võistluste ajaks miinuspoolele.

title: Taliujujad alustasid maailmasarja Lätis

maintext:
Kolmekraadises vees käisid end kahel päeval proovile panemas ka eestlased. Kuna mullu jäi taliujumise maratondistantsi ehk 450 m ujumine otsapidi pimeda peale, otsustasid korraldajad selle võistluse läbi viia reedel. Mõistagi vähendas ürituse nädala sees alustamine oluliselt osalejate hulka, kuid kõik maailma selle ala tipud olid sellest hoolimata kohal ning konkurentsi puudumise üle ei saanud keegi kurta.
Mullust võitu kordas sakslane Christof Wandratsch, kes ujus võistlusmaa läbi ajaga 5:38:10. Järgnes tema kaasmaalane Benjamin Konschak ning kolmandaks tuli Viimsi veeklubi esindaja Henri Kaarma Eestist, kaotades esimesele 13 sekundiga.
Naistest ujus parima aja (6:50:03) välja Bárbara Hernández Tšiilist. Taliujumise aegu ei saa kahtlemata võrrelda soojas basseinis tehtud sooritustega, jahe vesi muudab inimese liigutused üsna kiiresti aeglaseks.
Laupäeval olid kavas 25 m rinnuli ja liblikdistantsid, 50 m vabalt ning 4 x 25 m teateujumised. Võistlustules oli ka 23 eestlast, nende seast seitse spordihuvilist Tartust ja Tartumaalt. Kokku võitis Eesti esindus 16 kulda, kaheksa hõbedat ja seitse pronksi. Võistluse hinnatuim auhind oli Jelgava Roni karikas, mis anti välja teateujumise kahes vanuseklassis ning mis mõlemad toodi Eestisse.
Tartu naised noppisid hulga medaleid oma vanuseklassides. Malle Elvet võitis kulla 50m vabaltujumises ja 25m liblikujumises, lisaks hõbeda 25m rinnuliujumises. Kersti Rüütel võitis 25m liblikujumises kulla ja pronksi 50m vabaltujumises. Silvi Salupere lisas tartlannadele veel liblikujumise hõbeda 25m distantsil. Evelin Jõgeda sai samal distantsil samuti hõbeda omas vanuserühmas.
Tartu meestest teenis kõrgeima koha (4.) Margus Püvi ja seda liblikujumises.


description: 10.-11. novembril Tartu ülikoolis toimuval Eesti Akadeemilise Usundiloo Seltsi konverentsil «Religion and Nation(alism): Entanglements, Tensions, Conflicts» kohtuvad 17 riigi religiooni- ja ühiskonnauurijad.

title: Konverentsil jagub teemasid Mongoolia usuelust Läti islamihirmuni

maintext:
Konverentsil vaadeldakse uskude ja usundite rahvuslikku konsolideerumist loovat poolt, sellega seotud probleeme ning selle väljendusi tänapäeval. TÜ võrdleva poliitika lektori ja konverentsi ühe kaaskorraldaja Alar Kilbi sõnul on seosed religiooni ja rahvusluse puhul tänapäeval lihtsalt tuvastatavad ja samas väga mitmepalgelised.
«Üldistatult võib väita, et kõik võimalikud suhete vormid on täna ka reaalselt võimalikud. Nähtuse paremaks mõistmiseks on vaja teemat uurida konkreetsemalt ja mitmetahulisemalt, eristades religiooni alaliike ja avaldumisvorme, erinevaid konfliktide liike (näiteks relva-, rahvus-, väärtus- või moraalikonfliktid), positiivseid ja negatiivseid seoseid usulise ja poliitiliste toimijate ja ideoloogiate vahel konkreetsetes ajalis-kultuurilistes kontekstides,» rääkis Kilp konverentsi temaatika olulisusest.
Religioon on loonud ja loob ka edaspidi identiteete, mille ideelisteks väljunditeks ja füüsilisteks üksusteks on riigid või muud administratiivsed moodustised. Nagu näitavad sündmused ka tänapäeva maailmas, pole religiooni osa poliitikas ja nendega kaasas käivates konfliktides kadunud ega kao arvatavalt kunagi. Sealsamas võivad ka rahumeelsed etnokultuurilised ja rahvuslikud ideaalid võtta religioosse kire või fanatismi vorme.
Konverentsi plenaaresinejateks on Bostoni ülikooli religiooniteaduse ja antropoloogia professor Frank J. Korom, kes oma ettekandes käsitleb religioosset natsionalismi Indias ja Serbias ning Kaunase Vytautas Magnuse ülikooli sotsioloogia osakonna juhataja dotsent Milda Ališauskienė, kelle ettekanne keskendub religiooni ja rahvusluse vahekorrale Kesk- ja Ida-Euroopa riikides.
Konverentsi korraldavad Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts (EAUS) ja Tartu ülikool koostöös Eesti kirjandusmuuseumi ja Tartu Nefa rühmaga.
Vaata konverentsi kava SIIT.


description: Täna toimub Brüsselis Euroopa teadusülikoolide uue võrgustiku GUILD avaüritus. 18 Euroopa juhtiva ülikooli kohtumise fookuses on teadus- ja innovatsioonipoliitikate küsimused ning ühiskonna majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalsete muutuste keskel juhtrolli haaramine.

title: Tartu ülikool saab Euroopa juhtivate teadusülikoolide võrgustikus sõna sekka öelda

maintext:
Sel suvel loodud ühendusse on Baltimaadest kutsutud vaid Tartu ülikool ning kogu Ida-Euroopa regiooni peale kokku 3 ülikooli. Lisaks GUILD’ile sai Tartu ülikool hiljuti kutse liituda ka Euroopa teadusülikoolide võrgustiku LERU Ida- ja Kesk-Euroopa partnerlusprogrammi, millesse kuulub 21 Euroopa tugevaimat ülikooli. Taas tuli ainus Baltikumi kutse Tartu ülikooli.
TÜ rektor Volli Kalm ütles, et nii GUILD kui LERU koosnevad teadusülikoolide tippudest. «Need kutsed on tunnustus sellele, mida ülikoolis töötavad inimesed on suutnud teha, ja see kõik väljendub ka erinevates rahvusvahelistes edetabelites, aga ka Horisont 2020 rahastustaotluste edukuses,» ütles Kalm.
Rahvusvahelise koostöö talituse juhi Kristi Kerge sõnul kinnitab see Tartu ülikooli taset teadusülikoolina ja võimaldab meil maailma tipus silma paista. «Kui esialgu ongi oluline kuuluda nii-öelda klubisse, siis edaspidi annab see partnerlus meile ka võimalusi osaleda suuremates ja olulisemates teadusprojektides ning tuua ülikooli rohkem teadusraha,» selgitas Kerge.
GUILD on Euroopa teadusülikoolide organisatsioon, mille eesmärk on teaduspoliitikasse suunatava raha suurendamine, humanitaar- ja sotsiaalteaduste rolli tähtsustamine loodus- ja täppisteaduste kõrval ning ettevõtlussuhete ja innovatsiooni arendamine.
Ühenduse avaüritus keskendub diskussioonile, et Euroopa Liit on eraldanud sadu miljoneid eurosid lõhe vähendamiseks teaduse tõhususe ja innovatsiooni taseme vahel Euroopa eri paigus, kuid sellegipoolest ei ole seda juhtunud.
«Tekib küsimus, miks on nii läinud ja kuidas tuleks edasi tegutseda. Mõned üksikud riigid ja nende ülikoolid on sellega paremini hakkama saanud, näiteks Eesti ja Sloveenia ning seetõttu on Tartu ülikoolil ka olulisi kogemusi, kuidas reformida ja mida arendada ning missuguseid eesmärke seada,» selgitas Volli Kalm.
Kalm lisas, et ülikoolidel on ühiskonnas väga oluline intellektuaalse liidri roll ja üheskoos on võimalik mõjutada Euroopa teaduspoliitikat.


description: Vilde lokaalis esietendub täna õhtul teatri Must Kast lavastus «Kangelased». Selle tekstid on valminud trupitöös Peeter Volkonski juhtimisel. Esietenduse päevaks on valitud Venemaal 1917. aastal toimunud oktoobrirevolutsiooni aastapäev, kuid nagu trupp on teada andnud, ei tule juttu revolutsioonist, vaid sel ajal tegutsenud noortest.

title: Musta Kasti uuslavastus esietendub oktoobrirevolutsiooni aastapäeval

maintext:
Tekste esitab kuus noort näitlejat. Neid toetab hevibänd Desert Queen, kes esitab laule proletaarsete poeetide luulele.
«Viktor Kingissepp, Hans Heidemann, Vilhelmine Klementi, Jaan Kreuks, Hans Pöögelmann – need nimed ei ütle praegusele põlvkonnale mitte midagi. Ometi olid kunagi nende järgi nimetatud tehased, tänavad, kultuuripaleed, teatrid ja isegi üks linn. Näiteks lavastuse mängukohtki on tänapäeval tartlastele tuttav Vilde lokaalina, aga kunagi tegutses seal Hans Heidemanni nimeline trükikoda,» on kirjas Musta Kasti pressiteates.
Lavastaja on lubanud, et tegu ei ole pelgalt kommunistlike tegelaste elulugude rääkimise või nendeks kehastumisega.
«Mind hakkas huvitama, mis juhtub siis, kui meie kaasaegsed noored loevad neid nõukogude propagandat täis raamatuid, mida meile kunagi pähe määriti. Mis pilt neile jääb? Nüüd räägivad nad oma muljetest Vilde lokaalis,» selgitas Peeter Volkonski.
Lavastus tõstatab muu hulgas küsimuse, kas praegusel põlvkonnal on üldse omad kangelased. Publikuga vestlevad Kaija M Kalvet, Laura Niils, Liina Leinberg, Märt Koik, Mihkel Kallaste ja Karl Edgar Tammi. Lavastuse kunstnik on Henry Griin.
Erinevalt tavapärasest teatrietendusest istub publik laudkondades, kus näitlejad järgemööda nendega ühinevad. Etenduse piletihinda on arvestatud kerge õhtusöök.


authors:
Kaspar Koort
Foto

description: Politsei palub pealtnägijate abi, selgitamaks välja kahe liiklusõnnetuse asjaolud.

title: Politsei otsib Tartus juhtunud avariide tunnistajaid


description: Eilsel Gustav Adolfi päeval ja Tartu ülikooli asutamise aastapäeval andis Rootsi suursaadik Eestis Tartu ülikooli rootsi keele õppejõule Tiina Mullamaale tema majesteet kuningas Carl XVI Gustafi otsusega üle Kuningliku Põhjatähe esimese klassi ordeni.

title: Rootsi kuningriik tunnustas TÜ õppejõudu ordeniga

maintext:
Põhjatähe orden on tuntud ka kui «see, mis ei looju», mis viitab autasu vääriliseks tunnistatute siirale ja järjekindlale pühendumisele ja Rootsi riigi püsivusele. Tiina Mullamaale autasu andmiseks ettepaneku teinud Tartu ülikooli professor Daniel Sävborg ja Rootsi Suursaatkond Tallinnas tõstavad põhjendusena esile Mullamaa pikaajalist ja pühendunud tööd Eesti ja Rootsi vaheliste sidemete arendamisel, teatas ülikooli pressiesindaja.
Mullamaa roll rootsi keele õpetaja, tõlgi, tõlkija ja laiemas mõttes kultuurivahendajana nii ametialaselt kui vabatahtlikuna on andnud silmapaistva panuse suhete loomisel, arendamisel ja hoidmisel Eesti ja Rootsi vahel. Tema töö Rootsi tutvustamise heaks Eestis oli aktiivne juba nõukogudeajal.
Tiina ja Ilmar Mullamaa alustasid rootsi keele õpetamisega Tartus 1960. aastatel. Tiina Mullamaa on seega Tartu ülikoolis rootsi keelt õpetanud üle 45 aasta, olles õppejõuks paljudele põlvkondadele üliõpilastele.
Muu hulgas on Mullamaa välja andnud Rootsi keele õpiku täiendatud ja parandatud trüki ning ka uue nüüdisaegse õpiku. Samuti on ta rootsi-eesti sõnaraamatute kaaskoostaja-toimetaja.
1990. alguses töötas Tiina Mullamaa aktiivselt ka suulise tõlgina, vahendades muu hulgas Tartu linnavalitsuse ja sõpruslinnade, eriti Uppsala vahelisi kontakte. Selle töö eest pälvis ta 2009. aastal Uppsala aumedali. Rootsi kuningapaari Eesti visiidi ajal 1992. aastal oli Tiina Mullamaa neile tõlgiks.
Viimastel aastatel on Tiina Mullamaa tegelenud aktiivselt ilukirjanduse tõlkimisega. Ilmunud on näiteks tõlked Carl Larsson «Mina», Lena Andersson «Õnnelik tänav» jpt. Ilukirjandustõlgetele lisaks on välja antud ka psühholoogiaalaseid tõlkeid, nagu näiteks Karin Mangs, Barbro Martell «Psühhoanalüütiline arengukäsitlus».


description: Eesti U23 jalpallikoondis võõrustab 15. novembril International Challenge Trophy turniiri raames Inglismaa C-koondist. Peatreeneri kohusetäitja Urmas Kirs on kutsunud koondisesse ka kolm JK Tammeka pallurit.

title: Kolm Tammeka pallurit teenisid kutse U23 koondisesse

maintext:
Kui kolmest tartlasest kaks ehk kaitsja/kaitsev poolkaitsja Andre Paju ja poolkaitsja Martin Miller on kanda kinnitanud ka U21 koondises, siis seekord on kutse teeninud ka väravavaht Karl Johan Pechter.
20-aastane Pechter on varasemalt esindanud paaris kohtumises küll Eesti U17 ja U19 esindusi, kuid viimati juhtus see kahe aasta eest. Ent tänavu on puurivaht olnud üks Tammeka võtmemängijatest ning ilmselt seetõttu ongi ta Urmas Kirsi kutse teeninud.
Nelja meeskonnaga International Challenge Trophy turniiril on Eesti tunnistanud võõrsil Slovakkia U21 koondise 4:0 paremust, viimati tehti septembri alguses Lillekülas 3:3 viik Ukraina U20 koondisega.
Slovakkia ja Ukraina on kõik kolm alagrupifaasi kohtumist juba pidanud. Pääsu finaali on kindlustanud Slovakkia seitsme punktiga, Inglismaa on hetkel kolme punktiga (kahest mängust) teine. Ukraina punktisaldoks jäi kaks, Eestil on enne viimast kohtumist neljandana koos üks punkt. Võidu korral pääseks Eesti finaali, viigi või Inglismaa võidu korral pääseksid finaali külalised.
Eesti - Inglismaa kohtumine toimub teisipäeval, 15. novembril kell 18 Lilleküla staadionil. Inglismaaga kohtuti viimati sama võistluse raames 2014. aastal, mil vastased olid paremad tulemusega 4:2.


description: Kui Rail Baltic üldse tuleb, siis Pärnu kaudu, on üldteada. Aga Tartu ja Riia rongiühendusega ei tegele keegi. Seda said Tartu linnavolikogu liikmed täna kahe riikliku raudtee-ettevõtte esindajatelt – Eesti Raudtee arendusdirektorilt Anvar Salometsalt ja Elroni juhatuse esimehelt Andrus Ossipilt – kuulda. See oli šokk.

title: Külm dušš tartlastele: mingist Riia rongist ei maksa unistada

maintext:
Pärast nende detailirohkeid ja Tallinna suuna liikluse asjus kohati optimismigi sisendavaid sõnavõtte tõdes linnavolinik Lemmit Kaplinski (SDE): «Saan aru, et Riia teema on maha võetud, käime sinna nagu Kristjan Jaak Peterson. See on vastuvõetamatu.»
«Aus on öelda, et Elron ei tegele selle küsimusega,» oli Ossipi konkreetne ja lühike vastus Postimehe mikrofoni ees. «Meil ei ole piisavalt sobilikku veeremit.»
Volinikele oli ta enne öelnud, et Elroni ambitsioon ja prioriteet pole sõita Riiga, sest kui veeremit on vähe, et Eesti liinidel kvaliteeti tagada, on ebarealistlik hakata liikuma Läti pealinna suunas.
Ta puudutas ka Valgas ümberistumise võimatust tõdemusega, et mõlemas riigis on esikohal kohalike soovide täitmine.
Läti raudtee sai korda
Salometsa ülevaatest selgus, et tegelikult on ka Läti poolel raudtee sellises korras, et rongid saaksid Riiga sõita kiirusega 120 kilomeetrit tunnis. Paraku ei tegele Eesti Raudtee reisijateveoga ja selles küsimuses saaks vaadata Elroni poole.
Ossip oli enne neid avaldusi andnud pika ülevaate sellest, kuidas reisijate hulk raudteel kasvab. Languse toovad ajuti kaasa suuremahulised ja sõiduplaane segi ajavad remonditööd. Suureneb ka piletitulu, paraku veel kiiremini kasvab infrakasutustasu. Elron arvestab aasta piletituluks 12 miljonit eurot, infratasuks praegu 9 miljonit eurot aastas, kahe aasta pärast umbes 20 miljonit.
See kokku tähendab, et kui praegu maksab piletiostja rongisõidust kinni umbes 30 protsenti ja ülejäänu on riigi dotatsioon, siis edaspidi võib see suhe olla pool ja pool. Iga lisanduv kilomeeter suurendab dotatsiooni vajadust.
Ossip rääkis samas, et juba praegu on Tartu-Tallinna liin olukorras, kus reedel ja pühapäeval müüakse välja ka esimene klass. Veeremit juurde võtta kusagilt ei ole. Siiski lisandub uuel aastal neljale ekspressrongile päevas ka viies.
Elron mõtleb soetada sellele liinile senisest mugavama sisustusega kaks uut rongi, ent neid veel ei ole.
Postimehele ütles Ossip, et uued rongid on endiselt vaid idee ja kui need kohe tellida, jõuaksid rongid liinile kõige varem kahe ja poole aasta pärast. Keegi neid tellima aga ei kiirusta, sest enne oleks vaja täita mitu eeltingimust.
Näiteks peaks Tallinna Balti jaam suurendama läbilaskevõimet. Teiseks tuleks suurendada sõidukiirust Tartu ja Tallinna vahel 135 km/h, rahas tähendab see umbes 22 miljoni euro suurust investeeringut.
Volinikele ütles Salomets, et inseneri vaatevinklist on see ka optimumkiirus, mille poole Tartu-Tallinna liinil püüelda. Sellise kiirusega jõuaks ekspressrong Ülemiste jaama sõiduajaga 1.45, Balti jaama sõidu aeg oleks 1.54. Võrdluseks, kui raudtee võimaldaks kiirust 160 km/h, oleks Tartust Balti jaama jõudmise aeg arvestuslikult 1.48. «Investeeringusummat selleks ei ole ma isegi kokku arvestanud,» sõnas ta.
Suur pettumus
«Olen hämmingus,» ütles reformierakondlane Verni Loodmaa, viidates, et Tallinna suuna sõidukiirus 160 km/h ja Riia ühendus ümberistumisega Valgas, mis on kirjas riigi kahe aasta taguses transpordi arengukavas, on päevakorrast maas.
Abilinnapea Jarno Laur (SDE) tõdes, et päris nukker tunne tuleb peale. «Me ju ei räägi sellest, et Tartu-Riia suunal midagi toimuks. Me näeme, et Tallinna ja Tartu vahel ei ole jätkusuutlikku lahendust,» ütles Laur. «Mõtlemisainet on siin palju. Mitu korda on meenutatud seda volikogu istungit, kus Rail Balticu liini arutati. Siis oli väga selgelt juttu muudest ühendustest Tartu kaudu.»
Volikogu esimees Vladimir Šokman (Keskerakond) võttis kokku, et põhimure ei ole sõidukiirus, vaid et ühendused on nigelad.
Linnavolinik Roman Mugur (SDE) tõdes, et tal on kadunud igasugune usk Eesti riigi võimekusse raudteeasjanduses midagi ära teha.


authors:
Vilja Kohler
Foto
Sille Annuk

description: Juba täna õhtupoolikul peaksid süttima tuled Tähtveres kuue tee ristis, Taara puiestee ja Koidula tänava vahel väikesel platsil kasvaval linnaosa jõulukuusel.

title: Tähtveres lööb särama oma jõulupuu

maintext:
Oma jõulupuu ehtimise idee käis juba tükk aega tagasi välja dirigent Lauri Breede, nüüd sai see tore mõte Tähtvere seltsi ja Tartu linnavalitsuse koostöös teoks. «Meie kuusk on küll veel pisut noor ja veidi ühelt poolt hõredam, aga see on päris ja rõõmustab meie inimesi loodetavasti ka järgmisel aastal,» ütles Tähtvere seltsi juhatuse liige Kadi Riive.
Jõulukuuse tuledega toetas Tartu linn. «Tähtvere selts saab linnalt kasutuses olnud kuusetuled, seltsidel pole raha ju laialt käes,» rääkis Tartu linnakunstnik Tiit Kaunissaare. «Linna kulul vaatavad asjatundjad tuled enne üle ja teevad need korda.»
Eile eraldas Tartu linnavalitsus Tähtvere linnajao jõulupuu ehtimiseks ja advendiürituse korraldamiseks reservfondist 720 eurot.
Esimene meeleolukas koosviibimine kuue tee ristis kasvava jõulupuu ümber on laupäeva õhtul kella viiest seitsmeni. «Sööme piparkooke, joome glögi ning rõõmustame oma jõulupuu ja peagi saabuvate jõulude üle,» ütles Kadi Riive.


description: Sel reedel tutvustatakse Tartu raekoja platsil talvise lumekoristuse ja libedustõrje masinaid.

title: Reedel näeb raekoja platsil talihooldustehnikat

maintext:
Teehooldustehnika esitluse korraldab Tänavapuhastuse AS, kes alates 1. novembrist teeb järgneval viiel aastal Tartu läänepiirkonna tänavail aastaringset hooldust.
Välja tuuakse 16 masinat, mis kõik hakkavad tööle Tartu teedel. Enamik on uued talvise lumekoristuse ja libedustõrje masinad. Iga masina juures on autojuht, kes tutvustab oma tehnikat. Huvilised saavad masinaid ka seestpoolt uudistada.
«Suure lumesaju korral peavad võib-olla mõned autod tööle minema, aga kuna meil on ka varumasinaid, siis üritus päris ära ei jää,» kinnitas Tänavapuhastuse ASi Tartu osakonna juhataja Toomas Joost.
Üritus leiab aset kell 12-14.


description: 12. novembril käis Tartu kesklinnas tasuta rinnauuringul 46 naist. Radioloogi soovitusel tehti neist üheksale ka ultraheliuuring sealsamas mammograafiabussi kõrvale pargitud moodsas ratastega diagnostikamajas.

title: Neljakümne kuuest uuringul käinud naisest ühel avastati rinnavähk

maintext:
Ühel naisel avastati rinnavähk ning üks naine on kutsutud tagasi lisauuringule.
«Kõik see näitab, et sõeluuringuga tuleks haarata ka üle 62-aastasi naisi,» tõdes radioloog Sulev Ulp.
Eestis kutsub haigekassa ainsana Euroopa Liidus rinnavähi sõeluuringule vaid 50–62-aastasi naisi, rinnavähki haigestumus kasvab aga ka vanematel naistel pidevalt kuni 74. eluaastani.
Tasuta rinnauuringute päev tehti Tallinnas ja Tartus. Vabad ajad broneeriti poole päevaga, Tallinnas vaid paari tunniga. See tõestas, et nende naiste huvi, kes sõeluuringurühma enam ei kuulu, oli mammograafia vastu ülisuur.
Ulp lisas, et kuigi Tartus oli ennast uuringule kirja pannud 36 naist, võeti peale nende vastu ka kümme naist, kes kaubamaja ees mammograafiabussi nähes sinna pöördusid.
«See näitab selget vajadust kutsuda sõeluuringu raames rinnauuringule ka üle 62-aastasi naisi,» rõhutas Sulev Ulp. «Kaugemas perspektiivis annab sõeluuringule kulutatud raha märgatava kokkuhoiu võrreldes summaga, mis kulub kaugele arenenud rinnavähi raviks. Seejuures ei ole siis enamasti võimalik täielikult terveneda.»
12. novembril Tartu kaubamaja juures tehtud uuringute eest ei esitatud arveid haigekassale ja kliinikumi inimesed tegid seda tööd tasu saamata.


description: Nooremaid ja eakamaid tegusaid pensionäre koondava Kodukotuse võimlemisklubi Sire pidas eile 20. sünnipäeva. Staadioni 48 päevinäinud maja suur saal oli rahvast täis ja kontsert kestis pea paar tundi.

title: Siredad tõid saali vaatajaid-kuulajaid täis

maintext:
Kontserdi avas Sire esinemisrühm, mille kuuest liikmest oli kohal neli. «Üks meie võimleja on Tenerifel, teine Tallinnas lapselast hoidmas,» selgitas esinemisrühma treener-võimleja Liie Tomingas.
Sires on seitse võimlemisrühma, kaks korda nädalas käib neis end jõukohaselt liigutamas ligi 70 naist. Neist 16 võimlejat on üle 80-aastased. «Rõhutan, need 16 üle 80-aastast naist käivad meil võimlemas kaks korda nädalas,» muheles Sire esinaine ja treener Aina Kippasto. Ta lisas, et klubi vanim võimleja tähistab varsti 90. sünnipäeva.
«Tore on, et meil on nii palju võimlejaid,» ütles Aina Kippasto ning lubas, et siredad on ka tulevikus kripsakad-krapsakad ja rõõmsad.
«Sire on meie üks rahvarohkeim klubi,» märkis Kodukotuse juht Malle Salk. «Kõige suurem on seeniormeesteklubi, seal on üle 80 liikme, Sire on meesteklubi järel kohe teisel kohal.»
Vanuselt on Sire aga Kodukotuse meesteklubist viisaastaku ja segaansamblist Kobedad kaks viisaastakut ees. «Sel sügisel on meil üks sünnipäevapidu teise järel,» rääkis Malle Salk. «Kõigepealt sai meesteklubi 15, siis Kobedad 10 ja nüüd Sire 20. Üle kahe nädala on suur pidu olnud!»
Eilne sünnipäevapidu jätkus võimlemisklubi Rütmika, Kodukotuse segaansambli Kobedad ja rahvatantsuansambli Tantsutallad meeleolukate esinemistega. Ka Sire esindusrühm ei piirdunud vaid ühe kavaga. Kella kolmeks päeval oli kontsert läbi, kuid kõigil kuulajatel-vaatajatel polnud kojuminekuga tuli takus. Joodi kohvi ja juttu jätkus kauemaks.
Järgmise suurema tantsuga talvepeo peab 800 liikmega Kodukotus 10. detsembril Salme tänavas tulevaste õpetajate õppehoones. Malle Salk ei salanud, et nad kõik tunneksid rõõmu uuest majast.


description: 19. novembri keskpäeval sõideti Tartus J. Kuperjanovi 18 juures otsa pargitud sõiduautole Kia Ceed. Otsasõidu tagajärjel said autol kahjustada esikaitseraua vasakpoolne nurk, esitiib ja vasak esituli.

title: Kuperjanovi tänaval sõideti otsa pargitud Kiale


description: Novembris jõuavad Vaba Lava selle sügise kaks esimest kuraatoriprogrammi lavastust ka Tartusse. Reedel kell 19 tuleb Tartu Uues Teatris lavale Jürgen Rooste meestekas «sugu: M» ning 12. ja 13. novembril Eesti Rahva Muuseumi teatrisaalis vaatajate ette Oleg Sulimenko «Ma pigem tantsiksin sinuga».

title: Vaba Lava tuleb tartlaste ette kahe lavastusega

maintext:
Lavastus «sugu: M» otsib vastust küsimusele, mis teeb mehest mehe. Seni on meeste elu Eestis olnud paradiis. Aga paradiisi hiilivad sisse igasugused parasiidid, vana ilus maailm laguneb.
Eesti mees laulab ja tantsib end vabaks, ta võtab naiselt ära kodutööd - kokkamise ja lastekasvatamise -, millega too teda seni on lõa otsas hoidnud ja teeb kõik ise ära. Ta mõtleb välja keerulised parameetrid ja testid, mis aitavad tunnetada, kus see mees siis asub, kus on tema endaks olemise piirid.
Lavastanud Jürgen Rooste, lisaks temale on vaatajate ees Kaur Riismaa, Ivar Sild, Siim Aimla, Marko Martinson ja Meelis Tasur.
Oleg Sulimenko «Ma pigem tantsiksin sinuga» räägib erinevatest inimestest, kes elavad ühe katuse all, mille nimeks on riik.
«Eri kogukondade vahel on suur lootus, et suudame teineteist mõista,» märkis lavastaja Sulimenko. «Mina püüan järeldusele jõuda, kas see on võimalik ja kuidas meie arvamused teineteisest kujunevad. Integratsiooni ja kuuluvuse küsimus on jälle väga aktuaalne.»
Laval on Mari-Liis Lill, Nikolai Bentsler, Gerli Rosenfeld, Anastassija Kurtšikova, Marina Gromova ja Uno Trumm.
Lavastuse dramaturg on Piret Jaaks, dramaturgiline abi Thomas Frank (Austria), videokunstnik Taavi Varm, lavastuskunstnik Liina Keevallik, helikujundaja Aleksei Semenihhin alias DJ Bandit ja koreograafiline abi Jasmin Hoffer (Austria).
Mõlemad lavastused kuuluvad Vaba Lava alanud hooaja kuraatoriprogrammi. Selle on teist aastat pannud kokku Thomas Frank ja Madli Pesti.
Vaba Lava on Tallinna etenduskunstide keskus, mis pakub väiketeatritele ja vabatruppidele soodsaid arengutingimusi nii teatrihoone kui ka tugiteenustena ning arendab rahvusvahelist koostööd.


description: Laupäeval Vanemuise lavale jõudva ABBA lugudel põhineva hittmuusikali «Mamma mia!» Tartu etenduste piletid on hooaja lõpuni välja müüdud.

title: Lavastaja Ain Mäeots: pean ABBA muusikat geniaalseks


description: Üle Eesti on kulutulena populaarseks muutumas helkuripuud, mille külge igaüks oma üleliigsed helkurid riputada saab, et pimeduses helkurita ringi liikuvad jalakäijad neid sealt võtta võiksid. Annelinna lasteaiad ja koolid ehivad esmaspäeval samal põhimõttel helkuriaia Descartes´i kooli ja Annelinna lasteaedade vahele jääva kõnnitee juures.

title: Annelinna lapsed rajavad helkuriaia

maintext:
Annelinna lasteaedade Poku, Krõll ja Pääsupesa ning Descartes'i ja Hansa koolide esindused avavad helkuriaia esmaspäeval kell 11. Kõigi kolme lasteaia ja kahe kooli lapsed kinnitavad igaüks aia külge ühe helkuri. Helkuriaia sildilt langetab eesriide Lõvi Leo, kes vestleb lastega ka helkuri vajalikkusest.
Tartu Descartes'i kooli klassiõpetaja Kaja Kivisikk kutsus üles kõiki oma üleliigseid helkureid jagama. «Meist paljudel on kodus helkurid, mis on meile kingitud ning seisavad kasutult lauasahtlis. Samas on neid, kel helkurit üldse pole,» sõnas ta.
Helkurid riputatakse mängu- ja liikumisaiale Annelinna koolide ja lasteaedade vahelisel alal Decartes`i kooli juurde viiva kõnnitee poolsele küljele. Helkuraed on mõeldud kogukonnale ehk kõigile annelinlastele.


description: Selle aasta kümne kuuga laekus Tartu linna eelarvesse tulusid 114,0 miljonit eurot, mis moodustab 81 protsenti tulude eelarvest.

title: Kümne kuuga laekus linna eelarvesse 81 protsenti tuludest

maintext:
Põhitegevuse tulusid laekus 110,1 miljonit eurot ehk 88 protsenti eelarvest. Suurimaks tuluallikaks on Tartu linnas üksikisiku tulumaks, mis moodustab üldjuhul ligi poole kõikidest põhitegevuse tuludest. Füüsilise isiku tulumaksu laekus 54,3 miljonit eurot ehk 84 protsenti eelarvest. Maksutulusid kokku laekus 56,1 miljonit eurot ehk 84 protsenti eelarvest.
Lisaks tulumaksule laekus eelarvesse veel maamaks ning kohalikest maksudest reklaamimaks, teede ja tänavate sulgemise maks ning parkimistasu.
Toetusi põhitegevuseks laekus 37,4 miljonit eurot ehk 97 protsenti eelarvest. Kaupade ja teenuste müügist laekus 14,3 miljonit eurot ehk 82 protsenti eelarvest. Muid tulusid laekus 2,4 miljonit eurot, millest põhiosa moodustas kohtu poolt välja mõistetud ning haridus- ja ministeeriumilt laekunud erakooliseaduse täitmisest tekkinud linna kulude kompensatsioon.
Põhitegevuse kulud moodustasid 90,1 miljonit eurot ehk protsenti eelarvest. Suurimad väljaminekud on hariduse valdkonnas. Tööjõukulud on olnud 43,5 miljonit eurot (sealhulgas töötasud 32,8 miljonit), majandamiskulud 33,2 miljonit ning toetuseid on antud 13,2 miljon eurot.
Investeeritud on 13,0 miljonit ehk 41 protsenti eelarvest. Suur osa investeeringutest tehakse aasta lõpukuudel. Ligi 5 miljonit on investeeritud hariduse valdkonnas ning peaaegu sama palju majanduse valdkonnas. Suurimad investeerimisobjektid on olnud Roosi tänav 0,8 miljoni ja Annelinna kunstmuruväljak 0,5 miljoni euroga.


description: Täna 50 aastat tagasi oli samuti pühapäev, ainult et Treffneri gümnaasiumi nimi oli tublisti teistsugune – Tammsaare-nimeline Tartu 1. keskkool. Ja praegune kuldses keskeas soliidse vööümbermõõduga peojuht ja fotograaf Tiit Hellenurm oli kleenuke 9. klassi poiss. Aga just 20. novembril 1966 kell 19 astus ta kitarristina ansambli Delfiinid koosseisus samas koolis piduliste ette.

title: Delfiinid alustasid pool sajandit tagasi koolinoorte hullutamist

maintext:
20. novembril 1966 kell 19
Ansambli Delfiinid tegevuspäevikusse on märgitud, et pidu algas kell 19 ja lõppes 22.30. Sealsamas rida kõrgemal on kirjas, et ansambel alustas tegevust 6. oktoobril 1966. Niisiis said poisid pooleteise kuuga selgeks piisavalt palju lugusid. Tiit Hellenurm meenutas täna, et päris alguses oli nimeks siiski vist Siirius ja et eeskujuks olid biitlid ja et esimese avaliku esinemise vastuvõtt oli hea. Seda tõestab hilisem populaarsus.
«Hakkasime igal pool koolipidudel mängima,» ütles ta. «Tartus ei olnud naljalt ühtegi koolipidu, kus me ei oleks mänginud.»
Kuid Delfiinid ei olnud esimene biitmuusikabänd, kes Tartus hakkas koolinoori hullutama. Hellenurm nimetas The Beatles´i kõrval Delfiinide teiseks eeskujuks sama kooli ansamblit, mis tuli kokku aastal 1964 ja põhjustas nn rahvaste sõpruse päevade peol skandaali. Nimelt hakati poiste esitatud biitlite lugude järgi saalis tvisti tantsima, mis aga ei meeldinud idanaabrite delegatsiooni esindajale, kelle arvates see oli väga läänelik ja nõukogude kooliõpilasele keelatud. Sellel bändil, mille koosseisu kuulusid alguses Henn Pere, Rein Lindmäe, Rein Punnisson ja Aleksander Müller, õnnestus siiski ellu jääda ja tegutseda seejärel Kontrastide nime all vahelduva eduga 1970. aastate alguseni.
Delfiinides tegutsesid Tiit Hellenurme kõrval ja astusid esimesel esinemisel täna 50 aastat tagasi peoliste ette Neeme Konsa, Toomas Talur, Enn Pensa ja Sulev Laas. Hiljem liitus Aleksander Jairus. Peagi vahetas bänd nime ja ka muusikuid: aastal 1967-1969 käisid Systemi ridades pidudel mängimas-laulmas koos Konsa, Taluri ja Hellenurmega Ivo Linna ja Andrus Esko.
Hiljem ja nüüdsel ajal
Hiljem on Hellenurm laulnud-mänginud sellistes bändides, nagu Müstikud (1969-1970) ja Mussoon (1980-1990) ning restorani Volga ansamblis (1983-1994). Tänapäevased muusikariistad ja elektroonika lubavad tal peolised tantsima panna üksipäini.
Hellenurme arvepidamise järgi toimusid Delfiinide kaks esimest esinemist Tartu 1. keskkoolis ja edaspidi Tartu kultuurihoone noorteklubi Siirius ansamblina Emajõelinna koolides, asutustes ja vabaõhuüritustel. 20. novembrist 1966 kuni 1. märtsini 1968 oli Delfiinidel 100 esinemist, 1. märtsist 1968 kuni 1. detsembrini 1968 ansamblil System 38 mängukorda ning 1. detsembrist 1968 kuni 1. maini 1969 ansamblil Müstikud 32 esinemist. Sestpeale läks Tiit Hellenurm sõjaväkke, ja kuigi Müstikud jätkasid veel mõned kuud mänge, ei ole tal selle kohta täpseid andmeid.
Mis on saanud algaegade Delfiini teistest poistest? Hellenurme andmetel on Neeme Konsa surnud, Toomas Talur elab Otepää kandis ja sõidab vist ka taksot, Enn Pensa on surnud, Sulev Laas peab Tartus autovaruosade poodi ja tegutseb jätkuvalt õhtujuhina ning Aleksander Jairus on jõutreener, kellele oma võitude eest saab tänulik olla teiste hulgas meistermaadleja Heiki Nabi.
Delfiinide, Systemi ja Mussooni fotosid saab vaadata siinkohal.


description: Nädalavahetusel leidis Lõuna-Eestis aset mitmeid suuremaid ja väiksemaid põlenguid. Päästjad pidid kohal käima ka Jõgeva haiglas.

title: Patsiendi suitsukoni käivitas haigla tuletõrjesignalisatsiooni

maintext:
Nimelt andis 18. novembril kell veerand viis õhtul automaatne tuletõrjesignalisatsioon märku tulekahjust Jõgeva haigla hooldusosakonnas. Päästjad selgitasid, et keldrikorrusel oli patsiendi äravisatud suitsukonist süttinud prügikasti sisu.
Haigla personal suutis põlengu omal jõul kustutada, kuid päästjad kontrollisid siiski täiendavalt ruumide tuleohutust.
Suurem tulekahju oli aga Valgamaal Sangaste vallas Ädu külas, kus põles 20 meetri pikkune kõrvalhoone, millesse ehitatud saun, hoiuruumid ja laut. Päästjate saabudes põles hoone, mille lakka oli ladustatud põhku, lahtise leegiga. Laudaosast oli päästetud viis kana.
Tulekahju kustutati kella veerand üheksaks, kuid oone hävis põlengus. Päästetöö juhi andmetel võis tulekahju alguse saada sauna korstnast lennanud sädemest.


description: Nüüd, kui Tähtvere vald on otsustanud liituda Tartu linnaga, jätkavad Tähtvere poolt hüljatud pundis ühinemisläbirääkimisi Laeva, Tartu ja Piirissaare vald. Praegu on kolme omavalitsuse ühinemisleping avalikul väljapanekul ja rahvahääletus algab seal 5. detsembril.

title: Tartu, Laeva ja Piirissaare vallas e-hääletust ei toimu

maintext:
Nüüdseks on selge, et neis valdades e-hääletust ei tehta. Laeva vallavanema Aare Olgo sõnul on nende vald niivõrd väike, et nädala jooksul peaks iga valimisõiguslik kodanik leidma aja vallamajja tulla ja seal oma hääl anda.
«Mina pole üldse e-hääletuse poolt. See üks klõps internetis mõtlematult teha pole eriti mõistlik,» märkis Laeva vallavanem.
«Kuna teised ühinemispartnerid e-hääletust ei soovinud, otsustasime ühtsuse mõttes samuti e-hääletusest loobuda,» selgitas Tartu vallavolikogu esimees Üllar Loks.
Olgugi et haldusreformi seadus ei nõua volikogult rahvahääletuse järgi juhindumist, lubasid nii Laeva kui ka Tartu vald rahva tahtest lähtuda.
«Meie rahval on võimalik hääletada ühinemise poolt või vastu. Kui väga suur hulk valimas käinutest kaldub ikka ühinemise vastu olema, peame rahva soove arvestama,» sõnas Loks. Samas lisas ta, et kõik sõltub ka hääletamas käinute hulgast ja häälte jagunemisest.
Praeguse seaduse järgi peaksid ühinema omavalitsused, kus on alla viie tuhande elaniku. Tartu vallas elab üle seitsme tuhande inimese ja nad võiksid rahulikult ka praegusel kujul edasi toimetada. «Me siiski soovime Laeva ja Piirissaarega ühineda, selle nimel on väga pikalt tööd tehtud,» jäi Loks Tartu valla valitud suunale kindlaks.
Keerulisem on seis Laeva vallas, kel pole praegusele ühinemisplaanile alternatiivi. «Muidugi lähtume rahva soovist, aga kui rahvas ei soovi ühineda, pole meil varuplaani,» tõdes Aare Olgo.


description: Eesti Rahva Muuseumis toimub täna teaduskommunikatsiooni konverents «Teadus meediastunud maailmas», kus  ajakirjanikud, teadlased ja teadusadministraatorid arutavad koos, kuidas meedia abil aidata kaasa teadmistepõhise mõtteviisi kujundamisele.

title: Konverents võtab luubi alla teadusajakirjanduse arengud


description: Eile ja täna Tartus peetud klassikalise jõutõstmise Eesti meistrivõistlustel püstitati hulk isiklikke, aga ka Eesti rekordeid. Säravaima tulemuse eest hoolitses oodatult 28-aastane tallinnlane Siim Rast.

title: Siim Rast püstitas jõutõstmises absoluutse Eesti rekordi

maintext:
Esimeseks alaks olnud kükkimise võitis ta isiklikku ja Eesti rekordit tähistava 345 kilogrammiga. Sellele lisas ta rinnalt surumises 235 kilogrammi, mis tähendas samuti rekordit nii isiklikus kui Eesti arvestuses absoluutkaalus. Kindlate rekordimõtetega asus ta ka jõutõmmet tegema. Algraskus 330 kg alistus lihtsalt ning ka hullumeelsena paistnud 340 kg ei olnud selle mehe jaoks justkui veel päris vääriline tulemus.
Viimaseks katseks lasi ta kangile panna 355 kg, mille tõstmine oleks andnud kokku juba sellise punktisumma, mida lähiaastatel peale tema enda keegi korrata ei suudaks. Kui ta isegi. Skandeeriva publiku ees tõusis kang maast lahti ja see jõudis täiest jõust pingutanud mehele puusade kõrguseni, kuid siis rebenes järsku paremast käest lahti ja kukkus kolinal tõstepõrandale.
«Kang ei olnud libe, käsi oli nõrk,» rääkis vägilane hetk hiljem Tartu postimehele. «Ma teadsin, et jõuan,» kinnitas ta nii õnnitlema tulnud klubikaaslastele kui jõutõstmise liidu presidendile Kaido Leesmannile. «Tubli töö,» leidis Leesmann, sest jõutõstmise kogusumma absoluutne Eesti rekord 920 kg täitus juba jõutõmbe teisel katsel, mil puusadeni õnnestus tõmmata 340 kg.
Kükis jäi veel väike varu sisse, lisas Rast veidi hiljem ja tunnistas, et tulemuse kohapealt jäi sees natuke kripeldama. Uut rekordtulemust asub ta püüdlema märtsikuus Taanis peetavail Euroopa meistrivõistlustel.


description: Lõuna-Eesti pommirühm annab teada kolmest nädalavahetusel leitud lõhkekehast.

title: Emajõe ääres tuli päevavalgele käsigranaat

maintext:
Laupäeval tuli teade, et Tartumaal Tähtvere vallas Kardla külas on päevavalgele tulnud käsigranaat RGD-33. Demineerijad tegid granaadi kahjutuks.
Samal päeval teatati lõhkekeha leiust Võrumaal Antsla vallas Kraavi külas. Kohapeal selgus, et leitud oli Saksa päritolu kassettlennukipomm SD-10. Demineerijad viisid pommi hävituskohta ja hävitasid selle.
Pühapäeval leiti Tartumaal Tartu vallas Lombi külas ehitustöödel 85-millimeetrine mürsk, demineerijad hävitasid lõhkekeha.


description: Nädalavahetusel peeti Kuusalu spordikeskuses 45. korda elukutseliste maailmameistri Aleksaner Abergi mälestusvõistlusi. Kohale sõitis üle 150 maadleja 28 erinevast maadlusklubist.

title: Tartlased näitasid Abergi mälestusvõistlustel tulemuslikku maadlust

maintext:
Tartu Kalev-Englas meeskond oli esindatud seitsme maadlejaga, kellest kuus jõudsid ka poodiumile, teatas treener Kristjan Press. Pjedestaalikohtadele jõudsid ka Tartu valla spordiklubi ja Luunja MK Jaan esindajad.
Sünniaastalt 2007. aasta ja nooremate seas võitis kehakaalus 35 kg Karlis Ander All kolm vastast ilmse punktide ülekaaluga ja ühe vastase punktidega 10-5. 2004 - 2006 vanusegrupis näitasid eriti kindlat maadlust kehakaalus 45 kg Artur Jeremejev ja kehakaalus 35 kg Max Hristjuk. Mõlemad alistasid kõik vastased vähem kui minutiliste matšidega ja ülekaalukate punktiskooride või seljavõitudega.
Kehakaalus kuni 50 kg suutis Tambet Palgi näidata kindlamat maadlust kui hooaja alguses ning võttis kolm matšivõitu ja esikoha.
Kehakaalus kuni 40 kg maadles kaks väga tasavägist matši Ivan Kulak. Mõlemas matšis sai tartlane võitluslikud 3-2 punktivõidud, kuid finaalis maksis esimesel minutil tehtud viga kätte ja sellest ka kaotus. Kokkuvõttes tähendas see Ivanile teist kohta.
Kuni 65 kg näitas targasti maadelnud Robin Samarüütel raskekaalu poiste mõistes ilusaid võtteid ja sai tasuks hõbemedali.
1999 - 2004 vanuseklassis maadelnud Robin Krivmen kahjuks soojendusel saadud vigastuse tõttu oma taset näidata ei saanud.
Tartumaa poistest jõudsid esikolmikusse veel 2004. aasta vanusegrupis maadelnud maadlusklubi Jaan esindaja Joosep Pärnalaas, kes saavutas hõbemedali kehakaalus 45 kg ja 1999 - 2003 vanusegrupis maadelnud Tartu valla SK esindaja Kalmer Kukk, kes saavutas kehakaalus 63 kg pronksmedali.
Meeskondlikult saavutas Tartu Kalev-Englas 2004 - 2006 vanusegrupis 2. koha. Üldarvestuses jäid tartlased punkti kaugusel nii hõbedast kui pronksist.


description: 26. novembril korraldab Tartu ülikooli teaduskool seitsmes linnas füüsikaülesannete lahendamise lahtise võistluse, millest oodatakse osa võtma kõiki füüsikast huvituvaid kooliõpilasi.

title: Teaduskool kutsub füüsikahuvilisi õpilasi mõõtu võtma

maintext:
Võistlus peetakse selle nädala laupäeval samal ajal Tartus, Tallinnas, Narvas, Kohtla-Järvel, Kuressaares, Pärnus ja Viljandis. Mõõduvõtt kestab viis tundi ning tulemusi arvestatakse füüsikaolümpiaadi lõppvooru kutsumisel ja Eesti-Soome maavõistluse osalejate valikul.
Füüsikavõistlus tuleb kahes vanuserühmas. Nooremas rühmas võistlevad 8.–10. klassi õpilased, vanemas 11. ja 12. klassi õpilased. Soovi korral võivad mõlemas vanuserühmas võistelda ka nooremate klasside õpilased, kelle tulemused kantakse 8. või 11. klassi protokolli.
Võistlusest osavõtjatele antakse lahendamiseks kümme ülesannet, millest lähevad arvesse kuus kõige rohkem punkte saanud lahendust.
Koolid, kus võistlus aset leiab:
Tartu: Tartu ülikooli füüsika instituut, W. Ostwaldi 1, ruum A106, kell 11
Tallinn: Tallinna tehnikaülikooli korpus VI, Ehitajate tee 5, auditoorium U06A–201, kell 11
Narva: Narva Pähklimäe gümnaasium, Pähklimäe 3b, kell 10
Kohtla-Järve: Kohtla-Järve Tammiku põhikool, Puru tee 38, kell 10
Kuressaare: Saaremaa ühisgümnaasium, Hariduse 13, kell 10
Pärnu: Pärnu Koidula gümnaasium, Metsa 21, kell 10
Viljandi: Viljandi gümnaasium, Hariduse 2, kell 10
Osaleda soovijatel palutakse end registreerida hiljemalt 22. novembriks veebivormi kaudu.


description: Oktoobri alguses avatud Eesti Rahva Muuseum jõudis täna uhke verstapostini, kui muuseumit väisas 50 000. külastaja.

title: ERMi külastajate hulk on ületanud ka kõige julgemad prognoosid

maintext:
ERMi direktor Tõnis Lukas on väga rahul, et inimesed on muuseumi üles leidnud. Ta tunnistas, et senine külastajate hulk on ületanud nende lootused kuhjaga ning prognoosid veel suurema kuhjaga – enne avamist tehti ettevaatlikud arvestused, et 50 000 külastajat saadakse kokku aasta lõpuks.
Eriline heameel on Lukasel selle üle, et täide on läinud sõnad, et ERM pole kellelegi konkurendiks, vaid Eesti ja Tartu uueks võimaluseks. Kui ERMi külastas oktoobris üle ootuste palju rahvast, siis samal kuul tegi ka Ahhaa keskus üle aastate tugevaima tulemuse. ERMi avamisega seoses on leidnud Taaralinna tee palju inimesi, kes ehk muidu poleks siia sattunud, ning lisaks ERMile külastavad nad ka teisi Tartu asutusi.
Mis puudutab enne ERMi avamist palju kirgi kütnud muuseumi toitlustust, siis Lukase sõnul on mahud väga suured ning inimesed külastavad nende restorani ja kohvikut hea meelega. «Eks menüüd on vaja ikka kohendada ja järeldusi teha, sest toitlustus on väga detailiderohke, kuid üldises plaanis olen tulemustega rahul,» kinnitas Lukas.
Küll nentis ERMi direktor, et palju külastajaid on muuseumirahvale kaasa toonud märksa suurema koormuse, kui tööaja mõttes võiks eeldada ning vajadusel on neile appi tulnud ka vabatahtlikud ERMi Sõprade Seltsist. «Kõik, kes me siin oleme, tegutseme selle nimel, et päeva saaks lõpetada naeratusega nii külastajad kui töötajad,» ütles Tõnis Lukas.


authors:
Foto
Sille Annuk

description: 20. novembril kella poole kahe paiku öösel sai politsei väljakutse Tartus Küüni tänavale, kus oli tekkinud suurem rüselus pubi ees seisnud inimeste vahel.

title: Suitsu küsimine päädis suurema lööminguga


description: 21. novembrist ehk tänasest algab Tartu Tervishoiu Kõrgkooli juubelinädal, mis toob Tartusse terve rea sündmusi.

title: Tervishoiukõrgkoolil 205 aastat täis

maintext:
Kõrgkooli 205. sünnipäeva tähistamine sai alguse juba pühapäeva õhtul, mil Tartu Kaubamaja kõrvale, Küüni tänavale paigaldati neljast uksest koosnev installatsioon.
Head soovid punasel uksel. / Aime Jõgi
Ustel on kirjas Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tutvustavad tekstid ning tervitused ja head soovid linnarahvale ja kõigile huvilistele.
Täna kell 15 ootab kõrgkool inimesti installatsiooniga lähemalt tutvuma ning ühtlasi jagatakse seal tervislikke ja vitamiinirohkeid õunu.
23. novembril kell 10 on oodatud kõik juubelitorti meisterdama ja kell 12 seda sööma.
Tervishoiukõrgkool soovib head päeva. / Aime Jõgi
24. novembril toimub Eesti Rahva Muuseumis kõrgkooli teaduskonverents «Terves kehas terve teadmine» ning õhtul juubelipidu kõrgkoolis.
Juubeliaastal on tehtud terve rida koostööprojekte, mis on pakkunud tervisedenduslikke harivaid tegevusi igas vanuses inimestele.
Täpsem ülevaade on kirjas veebilehel www.nooruse.ee/205.


title: Eili Arula: 90 pole eesmärk

maintext:
Eili Arula: 90 pole eesmärk
Inimesele, kes ei pea autoga iga päev sõitma, võib tunduda esimese lume saabumine taevamanna. Autojuhid enamasti seda meelt ei ole. Stress hakkab talveilmade saabudes kerima sellest, et on tarvis üles leida rehvivahetuspunkt, kus saaks esimesel võimalusel auto suvised sussid talviste vastu vahetada.


description: Täna kell 17 leiab Tartu Kaubamaja Apollos aset laste kokaraamatu «Lase mind kööki» esitlus. Inspireerivat teost tutvustavad ajakirjanik Merle Liivak ja fotograaf Hele-Mai Alamaa, kel mõlemal on kolm last.

title: Lapsed suudavad kokata küll

maintext:
Sündmusel on kohal ka Leiutajate külakooli lapsed, kes soovijatele banaanijäätist valmistavad.
«Lase mind kööki!» on järg eelmisel aastal ilmunud ja suure menu saavutanud Kahvliahvi kokaraamatule.
Laste kokaraamat. / Repro raamatu kaanest
«See on hoogne ja pisut pöörane kogumik, kus lapsed esitlevad oma lemmikretsepte teistele lastele,» sõnas autor Merle Liivak.
Tegelasteks ka kuulsused
Kokaraamatust leiab kirju seltskonna lapsi mitmest Eesti nurgast, nende seas trikisuusataja Kelly Sildaru, telesarjast «Meie pere ja muud loomad» tuttav Uma Säsil Hanso, Evelin Ilvese tütar Kadri Keiu ning Sänna tillukese Leiutajateküla kooli lapsed.
Lihtsad ampsud. / Hele-Mai Alamaa
Raamat sisaldab lihtsaid ja nutikaid toitude retsepte igaks elujuhtumiks, tortiljapitsast pulgakookideni. Mida haugata suure nälja kustutuseks pärast kooli, mida ette võtta sõpradega koos kokkamiseks, sünnipäevapidudeks ning perega pühapäeva nautimiseks.
Teose panevad särama Hele-Mai Alamaa fotod ning hoogsad illustratsioonid raamatu kujundanud Moonika Maidrelt.
Emade loodud ühing
Kahvliahvi Kokakool on noorte emade loodud mittetulundusühing, mis julgustab lapsevanemaid kaasama oma võsukesi toidu valmistamisel juba maast madalast. Et lapsed näeksid ja mõistaksid, millest toit koosneb ja kuidas see valmib ning suudaksid tänu sellele teha tervislikumaid toiduvalikuid.
Kahvliahvi Kokakooli looja ja eestvedaja on ajakirjanik, ajakirja Pere ja kodu kolumnist ja kolme lapse ema Merle Liivak.
Kahvliahvi Kokakooli lennukad sündmused on aset leidnud viiel järjestikusel aastal: muusikafestivalil Schilling, Viljandi Folgil, Soomaal Karuskose metsatalus, Põhjaka mõisa restorani hoovil ja legendaarse Seenenäituse raames Eesti Loodusmuuseumi hoovil.


description: Tartu avas äriturismi blogi, mille eesmärgiks on pakkuda infot ja uudiseid neile, kes on seotud tööreiside ja konverentside korraldamisega Tartus, Tartumaal ja Lõuna-Eesti piirkonnas.

title: Tartu avas ingliskeelse äriblogi

maintext:
«Kuna tööga seotud reiside arv Tartusse kasvab iga aastaga, siis tuleb enam tähelepanu pöörata ka ärituristide infovajadusele ja huvidele. Usun, et loodud blogist leiavad enda jaoks kasulikku infot need, kel Tartus kavas kohtuda äripartneritega, osaleda konverentsidel, seminaridel, koosolekutel või koolitustel,» rääkis Tartu Konverentsibüroo tegevjuht Kaia Lehtsaar.
Äriturismi huvilised leiavad blogist postitusi Tartuga seotud sündmuste, aktuaalsete teemade ja edulugude kohta. Blogi on inglise keeles, et info jõuaks huvigruppideni ka väljaspool Eestit.
Võrreldes 2015. aasta esimese 9 kuuga on Tartus ärituristide arv tänavu suurenenud viie protsendi võrra.


description: Täna sai Tartu ülikool kokku ehitusfirma YIT esindajaga, et arutada, millal pääsevad lugejad raamatukogusse sisse. Kohtumisel lepiti kokku, et ehitaja lõpetab 2. etapi tööd käesoleva aasta 30. novembriks. Seejärel antakse sisse osalise kasutusloa taotlus, mille rahuldamise järel on ülikoolil õigus raamatukogu lugejatele osaliselt avada.

title: Ülikool loodab raamatukogu osaliselt avada aasta lõpuks

maintext:
Tartu ülikooli avalike suhete peaspetsialist Kadri Kunnus ütles, et täpsest avamiskuupäevast saab rääkida siis, kui ülikoolil on kasutusluba käes.
TÜ kantsleri Andres Liinati sõnul ootavad avamist eeskätt raamatukogu fuajee, lugemissaalid ning avakogud. Seniks, kuni raamatukogus veel remonttööd käivad, on lugejatele avanud pop-up-lugemissaalid endise rahvusarhiivi majas Toomemäel Liivi tänaval, kus on ruumid nii individuaalseks õppimiseks kui ka rühmatööks 150 inimesele. Ühtlasi on kuus erialaraamatukogu avatud tavapärasest kauem.
Avakogu raamatuid saab laenutada ja tagastada raamatukogu Akadeemia tänava sissepääsu kaudu ning neid raamatuid, mis on renoveerimistööde tõttu ära pakitud, saab tasuta tellida raamatukogude vahelise laenutuse kaudu teistest raamatukogudest.
Ülikool on püüdnud nii palju teenuseid kättesaadavaks teha, kui antud oludes võimalik. Kõikide raamatukogu kasutajate ees vabandab ülikool tekkinud ebamugavuste pärast ning loodab lugejate mõistvale suhtumisele ja peatöövõtja kinnitustele.


description: Sel reedel tutvustatakse Tartu Raekoja platsil talvise lumekoristuse ja libedustõrje masinaid.

title: Reedel näeb raeplatsil talihooldustehnikat

maintext:
Teehooldustehnika esitluse korraldab Tänavapuhastuse AS, kes alates 1. novembrist teeb järgneval viiel aastal Tartu läänepiirkonna tänavail aastaringset hooldust.
Välja tuuakse 16 masinat, mis hakkavad tööle Tartu teedel. Enamik on uued talvise lumekoristuse ja libedustõrje masinad. Iga masina juures on autojuht, kes tutvustab oma tehnikat. Huvilised saavad masinaid ka seestpoolt uudistada.
«Suure lumesaju korral peavad võib-olla mõned autod tööle minema, aga kuna meil on ka varumasinaid, siis üritus päris ära ei jää,» kinnitas Tänavapuhastuse ASi Tartu osakonna juhataja Toomas Joost.
Üritus leiab aset kell 12–14.


description: Kuigi Tartu linnapea Urmas Klaas avaldas varakevadel lootust, et Raadi-Kruusamäe linnajao Adra, Künni ja Vao kruusatänav saavad 21. sajandi väärilisse seisu oktoobri lõpuks, nii siiski ei läinud. Ikka on need uulitsad auklikud ning vihmasel ajal läigib seal muda nagu antratsiit.

title: Kolm mülgastänavat kaovad tuleval aastal

maintext:
Lootusetu sealsete elanike olukord aga ei ole, sest mõni päev tagasi tunnistas Tartu linnavalitsus Adra, Künni ja Vao tänava põhjalikuks uuendamiseks korraldatud riigihankel kaheksa firma hulgast parimaks Meritus Infra OÜ 300 000-eurose pakkumise.
Millal tööd 215-meetrisel Adra, 300-meetrisel Künni ja 175-meetrisel Vao tänaval algavad, veel täpsustub.
«Meil pole ehitajaga töökoosolekut olnud, ei ole töögraafikut,» selgitas Tartu linnavalitsuse teedeteenistuse juhataja Urmas Mets.
Varasematel aastatel takistas nende tänavate põhjalikku remontimist-asfaltimist puuduv sajuveetorustik, kuid nüüd on see töö tehtud. Ka projektid on valmis. Künni tänavale tuleb 5,6 meetri laiune sõidutee, mille ühel pool on 1,9 ja teisel pool kaks meetrit lai jalgtee.
Adra tänava sõidutee tuleb 6,5 ja Vao tänaval 5,6 meetrit lai. Jalgtee tuleb neil tänavatel ainult ühte serva, Adra tänava jalgtee on kaks ning Vao tänava oma 1,7 meetrit lai.
Kuigi õues on talv, on võimalik üht-teist neil tänavatel ära teha juba tänavu. «Saab vana tänavavalgustuse uue vastu vahetada ning oleks võimalik teha ettevalmistustöid,» märkis Urmas Mets.
Kõige tähtsam on praegu aga lõpetada teetööde sabad. «Kaks nädalat soojemat ilma jäi puudu või on veel väga vaja,» ütles teedeteenistuse juhataja. «Asfalditehased on ooterežiimil, nagu termomeetri näit plussi läheb, pannakse need kohe tööle.»
Kõige kehvemas seisus on Kastani ja Tiigi tänav, kus käisid suured torutööd. Kastani tänaval jõuti asfaldi aluskiht ära panna, kolmandik tänavast sai ka ülekatte, kuid kaks kolmandikku on tegemata. «Halb on see, et Kastani tänaval jäid kõnniteed asfaldita,» ütles Urmas Mets.
Ülekatet vajab ka Vaba tänav. Tähe tänaval peaks 14. novembril lõppema sademeveetorustiku paigaldus ja pärast seda tuleb seal tööd teinud firmal kaevejäljed täita. Uue asfaldi paneb Tähe tänavale Tartu linn oma kulu ja kirjadega hiljemalt tuleva aasta mai lõpuks.
Suurel Riia ja Turu tänaval jõuti enne ootamatut talve asfalt maha panna, kuid tegemata jäi teemärgistus. «Plastmärgistusega on praeguse ilmaga tõsiseid probleeme,» rääkis Urmas Mets.
Kui ilm ei lase enam kuidagi plastmärgistust teha, tuleb teemärgistusi teha värviga, kevadel lastakse panna plastmärgistus.


description: Politsei palub avalikkuse abi, et üles leida Tartumaal Luunja vallas eile õhtul oma elupaigast lahkunud ja kadunuks jäänud 14-aastane Vanessa.

title: Politsei otsib Tartumaal kadunuks jäänud 14-aastast Vanessat

maintext:
Vanessa jäi kadunuks eile õhtul kella 19 ajal, kui ta oma elupaigast lahkus. Teadaolevalt ei ole tal kaasas telefoni ega sularaha, samuti ei tunne ta Tartu linna ega oma maakonnas või linnas tuttavaid, teatas Lõuna prefektuur.
Vanessa on 170 sentimeetrit pikk ja sportliku kehaehitusega. Tal on heledamad pikad juuksed, mida ta kannab sageli krunnis. Lahkudes olid tal seljas must jope ja hallid spordijalatsid. Tüdruk räägib natuke eesti keelt ja saab keelest aru. Ta on seltsiv ning aldis looma uusi kontakte.
Politseipatrullid on kontrollinud Vanessa elupaiga ümbrust ning võimalikke liikumisteekondi, kuid seni tulutult. Tüdruku teadaolevad tuttavad Märjamaalt ei oma tema asukoha või liikumise kohta samuti informatsiooni, teatas Lõuna prefektuuri pressiesindaja.


description: Laupäeval kella veerand seitsme ajal õhtul sai politsei väljakutse Tartus Kalevi tänavale, kus kortermaja trepikojas kaklesid omavahel joobes isikud. Sündmuskohale saabunud politseinikud lahutasid kaklejad, ent täpsemate asjaolude selgitamisel muutus üks kaklust pealt vaadanud mees politseiametnike suhtes agressiivseks.

title: Joobes mees sihtis politseinikku õhkrelvaga

maintext:
Mees sisenes oma korterisse, võttis voodi tagant relvataolise eseme ning suunas selle politseiametniku poole. Politseiametnik tõukas teda ähvardanud mehe pikali, võttis temalt relva ning toimetas 44-aastase mehe majast välja. Mehe käes olnud õhkrelva võtsid politseinikud hoiule ning tõid jaoskonda.
Kuna kõik neli koridoris viibinud isikut olid alkoholi tarvitanud, toimetati nad täpsemate asjaolude selgitamiseks jaoskonda. Politseinikku rünnanud mees peeti kuriteos kahtlustatavana kinni.


title: ERMi külastajate hulk on ületanud ka kõige optimistlikumad prognoosid

maintext:
ERMi direktor Tõnis Lukas on loomulikult väga rahul, et inimesed on muuseumi üles leidnud. Ta tunnistas, et senine külastajate hulk on ületanud nende lootused kuhjaga ning prognoosid veel suurema kuhjaga – enne avamist tehti ettevaatlikud arvestused, et 50 000 külastajat saadakse kokku aasta lõpuks.
«Eriline heameel on mul selle üle, et täide on läinud meie sõnad, et me pole kellelegi konkurentideks, vaid Eesti ja Tartu uueks võimaluseks – kui meid külastas oktoobris üle ootuste palju rahvast, siis samal kuul tegi ka Ahhaa keskus üle aastate tugevaima tulemuse,» ütles Lukas. Ta lisas, et kindlasti on ERMi avamisega seoses leidnud Taaralinna tee palju inimesi, kes ehk muidu poleks siia sattunud, ning lisaks ERMile külastavad nad ka teisi Tartu asutusi.
Mis puudutab enne ERMi avamist palju kirgi kütnud muuseumi toitlustusteenust, siis Lukase sõnul on mahud väga suured ning inimesed külastavad nende restorani ja kohvikut hea meelega. «Eks menüüd on vaja ikka kohendada ja teha operatiivselt mingeid järeldusi, sest toitlustus on väga detailiderohke, kuid üldises plaanis olen tulemustega rahul,» kinnitas Lukas.
Küll nentis ERMi direktor, et palju külastajaid on muuseumirahvale kaasa toonud märksa suurema koormuse, kui tööaja mõttes võiks eeldada ning vajadusel on neile appi tulnud ka vabatahtlikud ERMi Sõprade Seltsist. «Kõik, kes me siin oleme, tegutseme selle nimel, et päeva saaks lõpetada naeratusega nii külastajad kui töötajad,» ütles Tõnis Lukas.


description: Eesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim tegi teatavaks koondise, kes sõidab maavõistlusmängudele Kariibi mere saareriikide Saint Kitts ja Nevise ning Antigua ja Barbuda vastu. 21 palluri sekka on esmakordselt mahtunud ka Tartu Tammeka poolkaitsja Martin Miller.

title: Tartu Tammeka noor mängumees teenis kutse Eesti A-koondisesse

maintext:
Mõistagi on Miller koondisekutse üle väga õnnelik. «Seda, et kuulun koondise esialgsesse nimekirja, teadsin juba natuke aega tagasi, aga et mahtusin ka lõppvalikusse, see on muidugi väga positiivne üllatus. Rõõm on suur,» tunnistas septembri lõpus 19-aastaseks saanud keskväljamees.
Arvestades tõika, et Miller on murdnud end noorele eale vaatamata juba kindlalt Eesti U21 koondise põhikoosseisu ning näitas terve hooaja vältel Tammeka eest suurepärast mängu, võib tekkida küsimus: kuidas on nii kiire tähelend võimalik?
Martin Milleri enda sõnul pole selle taga aga midagi muud raske töö ja suur pühendumine. «Individuaalselt olen tegelenud väga palju tehnilise ja füüsilise poole arendamisega, pärast Sepa staadioni valmimist olen seal iga päev käinud harjutamas. Sepa staadion on treeningutele palju juurde andnud,» märkis Miller.
Kuigi klubihooaeg alles lõppes, on selge, et arengu jätkumise seisukohalt tuleb noormehel karjääriga edasi minna ning on üsna kindel, et Tammekas Millerit uuel hooajal pallimas ei näe. «Tuleb teha järgmised sammud, et jõuda tipu poole,» ei hakanud ta keerutama.
Miller täpsustas, et midagi konkreetselt ta oma tuleviku kohta veel öelda ei saa, kuid tema teenete vastu on huvi tuntud nii Eesti tippklubidest kui ka piiri tagant, näiteks Soomest, aga mujaltki Euroopast.
Igal juhul on Tamme staadioni kõrval üles kasvanud noormees väga tänulik Tammekale, et on saanud seal areneda ning klubi on temasse uskunud.
Kommentaar
Kalle Paas, JK Tammeka tegevjuht
Martin on enda kallal palju vaeva näinud ja teab, mida tuleb teha, et professionaaliks saada. Eriti tore on see, et terve Millerite pere on Martinile, tema meeskondadele ja Tammekale kaasa elanud. Lähedaste tugi on väga oluline.
Martin Miller
Sündinud 25. septembril 1997
Pidanud JK Tammeka eest 99 liigamängu, löönud 5 väravat
Eesti U19 koondises 10 mängu ja 1 värav
Eesti U21 koondises 9 mängu ja 1 värav


description: Krõbedast talveilmast hoolimata kogunes umbes kolmsada Annelinna koolide ja lasteaedade last Descartes’i kooli juurde, et anda oma panus linna esimese helkuraia rajamisse. Aia põhimõte on lihtne: võta, kui sul pole, pane, kui sul on üle!

title: Galerii: Annelinna lapsed riputasid aiale sadu helkureid

maintext:
Helkuraia idee üks autoritest, Descartes’i kooli klassiõpetaja Kaja Kivisikk rääkis, et eeskujuks on võetud Pärnus juba mitmendat aastal toimiv helkuripuu.
Kuna Annelinnas sobivat puud ei leitud, siis otsustati, et helkurid riputatakse mängu- ja liikumisaiale Annelinna koolide ja lasteaedade vahelisel alal. Lisaks Descartes’i koolile jäävad samasse kanti ka Hansa kool ning Poku, Krõlli ja Pääsupesa lasteaiad. Just nende õppeasutuste lapsed riputasidki aiale esimesed paarsada helkurit.
Kivisikk loodab, et helkuraed jääb aktiivselt toimima. See tähendab seda, et sinna võivad oma üleliigse(d) helkuri(d) riputada kõik, kes tahavad aidata neid, kel pole helkurit ja kes pole seega ka liikluses nähtavad. Ning teiselt poolt võivad helkureid valehäbita võtta kõik soovijad, see ongi asja eesmärk.
Kaja Kivisikk nentis, et helkuri vajalikkust tuleb lastele pidevalt meelde tuletada, kuigi esimese klassi õpilastele on ette nähtud helkurikoolitus, millest võtavad osa ka politsei esindajad.
«Kõige kurvem on siis, kui mõni lapsevanem ütleb, et tema lapsele pole helkurit vaja, sest ta viib-toob last autoga,» tõdes Kivisikk. Kuid õnnetus ei hüüa teatavasti tulles ning sestap oleks targem helkur endale külge riputada, paremale poolele ja autotulede kõrgusele, nagu teadsid ka helkuraia avamisel osalenud lapsed.
«Helkur on väike, kuid tema jõud on suur,» tuletab Kaja Kiviskk kõigile meelde.


description: Kodune jalgpallihooaeg on lõpusirgel ning suurem osa meeskondadest saab nautida väljateenitud puhkust. Kui Tartu jalgpalli lipulaevana tegi JK Tammeka meistriliigas igati korraliku hooaja ning saavutas seitsmenda kohaga, siis nuriseda ei saa ka aste-kaks madalamal pallinud meeskonnad FC Santos, FC Elva ja JK Welco.

title: Santos, Elva ja Welco sihivad uusi kõrgusi

maintext:
Teist hooaega esiliiga A-tasandil ehk tugevuselt teises liigas mänginud Tartu FC Santos sai kümne meeskonna konkurentsis kuuenda koha. Iseseisvatest klubidest oldi kolmandad ning veel enne viimast vooru eviti ka võimalust tõusta selles arvestuses teiseks ehk pääseda meistriliiga üleminekumängudele. Nii siiski ei läinud ning Pärnu linnameeskonna vastu saab madistada Maardu linnameeskond.
Santose peatreener Siim Säesk nentis, et kokkuvõttes vastabki hooaeg tabelikohale – see ei olnud otseselt positiivne, aga samas ka mitte negatiivne. «Mänguliselt läksime edasi, kuid pidanuks olema stabiilsemad, kõikumisi tuli palju sisse,» tõdes Säesk.
Kõrgliiga on kaugem eesmärk
Ta lisas, et üleminekumängud Pärnuga olnuks heaks proovikiviks, kuid samas on seatud eesmärgiks, et meistriliigasse tuleb pääseda tänu enda headusele, mitte seetõttu, et süsteemis ollakse paremuselt teine iseseisev klubi (tänavu edestas Santost ka kolm kõrgliigaklubide duubelrivistust – toim).
Pikemas perspektiivis soovib Santos kindlasti meistrisarja jõuda ning Siim Säesk on kindel, et Tartu on piisavalt suur, et siia võiks kaks kõrgliigameeskonda ära mahtuda. Selleks peab aga klubi järjepidevalt peale kasvatama uusi noormängijaid, kes oleksid suutelised selle taseme välja kandma.
Esiliiga B-s ehk tugevuselt kolmandas liigas näitasid kiiduväärset jalgpalli FC Elva ja Tartu JK Welco. Kui elvakad lõpetasid liiga teise kohaga ja pääsesid nii järgmiseks hooajaks otse esiliiga A-sse, siis Welco jäi kolmandaks ja neid ootavad üleminekumängud Nõmme Kalju U21 rivistusega.
Elva peatreener Kaido Koppel jäi hooajaga mõistagi rahule, eriti kiitis ta mängijate suhtumist. Kõik tegid korralikult tööd ning mingit virisemist ei olnud.
Koppel usub, et meeskond saab hakkama ka aste kõrgemal, kuna tema hinnangul pole käärid esiliiga A ja B- tasandi vahel üleliia suured. Meistriliiga kohta mõistagi kohe sihtima ei hakata, aga vähemalt tabeli keskmikuna nähakse end küll.
Kohalikud heitlused motiveerivad
Nii Kaido Koppel kui FC Elva tegevjuht Marek Naaris on väga rahul sellega, et uuel hooajal saab madistada Santosega ning samas hoitakse pöialt, et ka Welco uueks hooajal esiliiga A-sse pääseks.
«Omakandimeestele ei taha ju keegi kaotada, muidugi on need erilised mängud,» ei hakanud Koppel keerutama. «Pealegi on Lõuna-Eestis klubidel kogukonnad taga ning mängupäevadel on ikka jalgpallitunne ka. Mitte nagu kellegi reservi vastu kusagil tühjade tribüünidega kunstmurul palli veeretades.»
Welco peatreener Siim Valtna tõdes, et kuigi heitlused esiliiga A koha nimel on veel ees, võib hooajaga kindlasti rahule jääda ning üleminekumängud on nende jaoks boonuseks. Valtna näeb, et meeskond on teinud arenguhüppe üldises mängupildis ning kokkumängus; vähetähtis pole ka see, et mehed naudivad seda, mida nad teevad.
Mis puudutab üleminekumänge, siis nõustus Valtna, et kindlasti on nende jaoks lisamotivaatoriks teadmine, et esiliiga A-s ootaks ees heitlused Elva ja Santosega.
«Elvaga oli juba tänavu kõvasti intriigi ja järgmisel aastal oleks veel põnevam,» ütles Valtna. «Eks ikka tahaks kohalikele võistkondadele tõestada ja näidata, et oled neist parem.»


description: Tartu linnavalitsus esitas linnavolikogule 2017. aasta eelarve eelnõu, mis keskendub linlaste elukeskkonna parandamisele, haridusele, targa linna lahendustele ja Tartu turundamisele. Tuleva aasta eelarve kogumaht on 159,5 miljonit eurot.

title: Tuleval aastal kavandab linn suuri investeeringuid teedesse, tänavatesse ja haridusse

maintext:
Järgmisel aastal kavandab linn suuri investeeringuid teedesse, tänavatesse ja haridusse. Teedeehituseks ja tänavate remondiks planeeritakse 18 miljonit eurot ehk 50 protsenti investeeringutest. Suuremad tööd seisavad ees Tartu idaringtee ehitusel ja raudteejaamahoone esise väljaku rekonstrueerimisel.
Mitu piirkonda saavad uue ilme kesklinnas. Alustatakse kaarsilla remonti, rekonstrueeritakse Pirogovi plats ja jätkub Emajõe kaldakindlustise uuendamine. Rekonstrueeritakse Soinaste tänav ja jätkuvad tööd Riia maanteel. Euroraha toel on linnal kavas suured investeeringud ka jalg- ja rattateedesse. Teid rajatakse Turusilla ja Annelinna suunal ning Raudtee-Aardla piirkonnas.
Haridusse on planeeritud investeerida tuleval aastal 11,8 miljonit eurot ehk veidi üle kolmandiku kõigist investeeringukuludest. Linnapiirkondade meetme toel valmivad kesklinnas Pepleri tänava uus lasteaed ja Kesklinna lastekeskuse teine hoonetiib. Alustatakse ka põhikoolide korrastamise programmiga. Esimesena renoveeritakse täielikult Raatuse kool.
Kavas on ka haridus-, kultuuri- ja sotsiaaltöötajate palgatõus.
Eelarve peamine tuluallikas on üksikisiku tulumaks, mida laekub eelarve eelnõu kohaselt järgmisel aastal 68,2 miljonit eurot. Maamaksutuluks on kavandatud 0,7 miljonit eurot, sihtotstarbeliste toetustena saadavateks tuludeks 53 miljonit eurot.


description: FC Tartu 11-12-aastased vutipoisid osalesid oktoobri lõpus Ungaris Veszpremi linnas toimunud kõrgetasemelisel saalijalgpalliturniiril. Konkurentsis kohalike, Rumeenia, Slovakkia ja Poola klubidega saavutati lõpuks kiiduväärne kolmas koht.

title: FC Tartu vutipoisid naasid Ungarist kolmanda kohaga

maintext:
FC Tartu tegi turniirile ilusa alguse, kui avakohtumises alistati Rumeenia võistkond FC Sepsiszentgyörgy 5:0.
Teises matšis mindi vastamisi turniiri suurfavoriidi, kohaliku Veszprem USE noortevõistkonnaga, kes ongi spetsialiseerunud saalijalgpallile. Tartu poisid olid spetsiaalselt saalijalgpalli harjutanud enne turniiri vaid kolm nädalat ja nii tuli Veszpremilt vastu võtta 0:2 kaotus.
Teine võistluspäev algas FC Tartule 1:2 kaotusega Slovakkia klubile FC Nitra, ent seejärel alistati FC Tarnow (Poola) 3:1.
Nii pääseti kolmanda koha kohtumisele, kus vastu tuli astuda Futsal Veszpremile. Kuigi kohtunik soosis ilmselgelt kodumeeskonda ning määras nende kasuks kaks penaltit, suutsid Tartu poisid võtta ikkagi magusa 2:1 võidu ning koos sellega turniiri kolmanda koha.
Et Veszprem on Tartu sõpruslinn, pälvis Taaralinna klubi väga sooja vastuvõtu, ning lisaks vutimängule sisaldas programm ka erinevaid ekskursioone ning kohtumist linnapeaga.


description: Tartu linnavalitsus on kokku saanud tuleva aasta eelarve eelnõu, mille suurus on 159 456 453 eurot, mis on 2 434 751 eurot ehk 1,5 protsenti enam kui lõppeva aasta täpsustatud eelarves. Seejuures on laenukoormust kavas suurendada kuue miljoni euro võrra.

title: Kopsakas laen kasvatab Tartu valimiste aasta eelarvet

maintext:
Linna laenukohustused moodustavad tuleva aasta lõpuks 64 491 609 eurot ehk 52 protsenti põhitegevustuludest. Laenupuhver on sel juhul veel 10,4 miljonit eurot.
Põhitegevustuludeks kavandatakse 124,9 miljonit eurot – 0,3 protsenti vähem kui lõppeval aastal.
Linna peamised tulud on üksikisiku tulumaks 68,1 miljonit eurot, maamaks 0,7 miljonit eurot, linnaasutuste kaupade ja teenuste müügist saadav tulu 16,9 miljonit eurot ning riigilt ja muudelt institutsioonidelt saadavad toetused 37 miljonit eurot.
Tulumaksu laekumise kasvuks võrreldes selle aasta täpsustatud eelarvega on kavandatud 4,9 protsenti keskmise palga kasvu tõttu.
Maa müügist loodab linn teenida 700 000 eurot ning linnale kuuluva muu vara müügist 800 000 eurot.
Põhitegevuskuludeks on kavandatud 116,8 miljonit eurot ehk samas suurusjärgus, kui selle aasta eelarves. Uuest eelarvest läheb linna lasteaedade, koolide, kultuuri- ja sotsiaalasutuste tööjõukulude kasvuks ühtekokku 1,8 miljonit eurot.
Tartu abilinnapea Jaan Õunapuu selgitas, et kultuuri- ja sotsiaalhoolekande töötajatel kasvab palgafond 5 protsenti, sama palju lasteaiaõpetajatel. Õpetaja abidel 7 protsenti, juhtkonnal 3 protsenti.
«Igal pool on palgasurve väga suur,» sõnas Õunapuu. «Ühel pool on inimesed ja teisel pool see, mis puudutab betooni ja teedeehitust.»
Investeerimistegevuse kuludeks planeeritakse kokku 35,1 miljonit eurot, mis on linnaeelarve kuludest 22 protsenti. Investeeringurahast 19 miljonit ehk 54 protsenti on linna oma raha, 16 miljonit ehk 46 protsenti toetused.
Suuremad investeeringud on idaringtee kolmanda etapi ehitus, Raatuse kooli põhjalik remont ning vaksali piirkonna teede ja platside rekonstrueerimine.
«See on sõnapidamise eelarve,» ütles Õunapuu. «Kevadel vastu võetud põhikoolide arendamise programmiga suudame järgmise aasta eelarves alustada. Selle märgiks on Raatuse kooli remondi algus.»
Kohalikud valimised tulevad aastal 2017.


description: Eesti keele instituudis asuti koostama eesti keele assotsiatsioonisõnastikku, mis valmib mitmesaja vabatahtliku abiga.

title: Keeleteadlane uurib meie peas paukselt tekkivaid sõnaseoseid


description: Karlova teatri kohvikus saab vaadata kunstnik Mari-Lill Pihtje näitust «Elada on mõnus», mille kümne pildi ja loo peaosas on jäneselaadne tegelane Jänäs.

title: Karlova teatri kohvikus kalpsab, pikutab ja lendab jänäseid

maintext:
Kunstniku sõnul on Jänäs muinasjutuline ja tundlik tegelane, kes on alles väga noor ja jagab vaatajatele oma mõtteid. «Need pildid ja lood pole ainult lastele, vaid kõigile, kes ennast natuke Jänäsena tunnevad,» selgitas Mari-Lill Pihtje.
Iga pildi juures on jutt, mille lõppu on märgitud üks muusikapala, mis andis pildile ja jutule inspiratsiooni.
Muusika järgi joonistamine
«Muusika järgi joonistamine sai alguse loomeringi juhendades, kus proovisime peale muusikapala kuulamist tekkinud kujutluspilte paberile panna,» märkis kunstnik. «Niimoodi sündis esimene pilt «Ürgjänäsed» ja tasapisi kõik teised pildid ka. Jutte ahvatlesid mind kirjutama sõbrad-tuttavad, kes tahtsid teada, mis tegelane see Jänäs täpsemalt on.»
Lugu «Ürgjänäsed» algab nõnda: «Esimesed jänäsed olidki ürgjänäsed. Nad olid tegelikult samasugused nagu meie tänapäeva jänäsed, ainult mõningate erinevustega. Näiteks ei tundnud nad elektrit ja mootoreid ning elasid vabas looduses. See pani nad täiesti teise olukorda. Nende aeg oli teistsugune, ajal oli teine väärtus ja pikkus. Aega oli rohkem ja seda sai kuskilt lihtsalt võtta, nagu näiteks külaskäikudeks ja looduse ilu nautimiseks, söömiseks, mõtlemiseks ja unistamiseks.»
Seda lugu kirjutades ja samasisulist pilti luues oli kunstnikul muusikaliseks inspiratsiooniks Massive Attacki «Teardrop», mida saab kuulata siinkohal.
Mitmel alal andekas Mari-Lill Pihtje (1976) on pärit Järvamaalt ja lõpetanud 2001. aastal Tartu kunstikooli nahakunstnikuna. Ta loob graafikat, illustreerib raamatuid ja teeb keraamikat, hobiaednikuna peab õunaaeda ja kasvatab roose.
Näituste korraldaja
Näituse on korraldanud kohviku seintele Karlova teatri produtsent Ruta Rannu, kes on selles ametis 1. aprillist. Enne seda oli ta Tartu kunstimuuseumi arendusjuht.
Praegune väljapanek on sisuldasa selline, et haakub hästi Karlova teatri uue lastelavastusega «Tähelaps», mis esietendub 22. novembril. Näitusi kavandades järgib ta oma ideed, et väljapanek toetaks etendust ja etendus toetaks näitust ehk et näituse teema haakuks sellega, mis on parasjagu mängukavas uut.
Teatrikohviku näituste sarja esimeseks väljapanekuks korraldas Ruta Rannu Tartus sündinud ja õppinud ning hiljem Tallinnas kostüümide väga hinnatud loojaks kujunenud Agu Pildi (1951–2002) mälestusnäituse «Maskipidu». See oli kohvikuseintel 5.-30. oktoobrini.
Mari-Lill Pihtje näitust «Elada on mõnus» saab Karlova teatris (Tähe 66, Tartu) vaadata novembri lõpuni. Detsembris esietendub samas teatris «Zarah Leander. Ühe legendi meloodiad ja mälestused», seda silmas pidades kureerib Ruta Rannu uue väljapaneku.


description: Orissaares noorte lauljate äsjasel konkurss-festivalil Võluhääl suutsid mitmelt poolt Eestist kogunenud lauluhuviliste noorte hulgas end parimate hulka laulda Tartu linna ja maakonna esindajaid.

title: Tartu ja Tartumaa noored lauljad võistlesid edukalt Orissaares

maintext:
Mitmete laulustuudiote kõrval oli esindatud kaks koorikooli – Tallinna muusikakeskkool ja Georg Otsa nimeline Tallinna muusikakool. Lauljaid hindas žürii, kuhu kuulusid dirigent Mikk Üleoja (esimees), ooperilaulja Aile Asszonyi ning hääle- ja esinemistreener Katri-Liis Vainio.
Esimeses vanuserühmas (8-10 a) võitis esikoha Lee Holm Tartu laulustuudiost FA-Diees (juhendaja Ingrid Otti).
Teises vanuserühmas (11-13 a) noppisid kõik kolm eriauhinda Tartu ja Tartumaa lauljad: Anett Rajaste ja Hella-Hildegard Niitra Alatskivi kunstide koolist (juh Made Ritsing) ning Joanna-Maria Suurmets Karlova kooli koorikoolist (juh Tiia Puhvel).
Kolmandas vanuserühmas (14-16 a) tuli teisele kohale Karl-Markus Kaiv Karlova kooli koorikoolist ning neljandas vanuserühmas (17-19 a) laulis sama kooli noormees Henrik Tamm end teisele kohale ja pälvis ka eripreemia.
Konkurss-festivalil Võluhääl tunnustati ka juhendajaid. Parimateks vokaalpedagoogideks tunnistati Rena Bõkova Narva koorikoolist ja Tiia Puhvel Karlova kooli koorikoolist. Eripreemia sai laulustuudio FA-Diees õpilaste artistlikkuse eest.


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Sille Annuk

description: Kaks Saksamaalt Kielist pärit noormeest, kes kodumaal kasvatajaametit õpivad, otsustasid tulla kaheks kuuks praktikale Tartu lasteaeda.

title: Saksa noormehed mängivad Eesti lastega


description: Tartumaal asuva Võnnu vallavalitsus võttis kuu alguses vastu määruse, millega premeeritakse valda registreeruvaid inimesi saja euroga.

title: Võnnu meelitab uusi vallakodanikke saja euroga

maintext:
Ametlikumalt on tegu kodualustustoetusega ning seda on õigus saada isikutel, kes on end alates 1. novembrist registreerinud Võnnu valla elanikuks ning omavad järgneva aasta 1. jaanuari seisuga kehtivat elukoha registreeringut Võnnu vallas. Toetuse suuruseks on isiku kohta 100 eurot ning toetus makstakse välja järgmise aasta 16. jaanuarist 31. märtsini esitatavate avalduse alusel.
Võnnu vallavanem Teet Helm selgitas, et tegu on aastalõpukampaaniaga, millega soovitakse motiveerida inimesi, kes elavad vallas, aga sissekirjutust omavad mujal. Lisakodanikke on Haaslava valla ja Mäksa vallaga ühinemisplaane pidavale Võnnule vaja ennekõike seetõttu, et praeguses olukorras ei saada kokku haldusreformi seadusega ette nähtud 5000 inimese piiri, puudu jääb paarsada hinge. Täpsustava küsimuse peale, kas toetuseks ette nähtud sada eurot makstakse uuele sissekirjutanule puhtalt peo peale või tuleb kodanikul selle pealt tasuda ka maksud, jäi Helm aga vastuse võlgu. «Pean seda ise ka täpsustama,» tõdes ta.
Helm lisas, et mõneti analoogselt proovivad inimesi motiveerida ka Mäksa ja Haaslava, seda teenusepakettide näol, kus valda sisse kirjutanud inimesed on eelistatud. Lisaks on osa Meeksi valla külasid avaldanud soovi Võnnuga liituda, kuid antud küsimuses leiab Meeksis 13. ja 14. novembril aset rahvaküsitlus ning enne seda nende külade inimestega arvestada ei saa.
Teet Helm ei soovinud spekuleerida, kui palju inimesi kampaania käigus end Võnnu valda sisse kirjutavad, kuid mõnikümmend võiks neid tema arvates olla küll. Varem pole Võnnu taolist kampaaniat korraldanud.
Kampaaniakorras valda registreeruvad inimesed võivad tekitada teatud tuska Võnnu valla põliselanikele, kuid mõeldud on ka nende peale. Nimelt loositakse Eesti vabariigi aastapäeva pidulikul kontsert-aktusel kõigi vallaelanike vahel välja kolm lisatoetust summas 200 eurot.


description: Värske jää peibutab kalamehi, kuid et veekogudele minna on veel väga vara, selle kurvaks tõestuseks on tänane traagiline vahejuhtum Räpina vallas.

title: Põlvamaal hukkus läbi jää vajunud kalamees

maintext:
Kella 13.54 ajal said päästjad väöljakutse Räpina valda Meelva järvele, kus inimene oli sattunud uppumisohtu. Päästjad kiirustasid kohale ja tõmbasid mehe jääaugust välja, paraku oli mees selleks ajaks juba uppunud.
Mees läks järvele kalale koos sõbraga. Ise jäi ta kaldast umbes 35 meetri kaugusele püüdma, sõber asus umbes 250 meetrit kaugemal, rääkis Lõuna päästekeskuse pressiesindaja Marek Kiik. Pärast läbi jää vajumist püüdis mees jääveest välja ronida ja kutsus ka sõbra appi. Jää oli aga napilt viie sentimeetri paksune ning appi tõtanul ei õnnestunud teda välja tõmmata.
Külmumistemperatuuri lähedane veetemperatuur halvab inimese tegutsemisvõime väga kiiresti ning surm võib saabuda vähem kui kümne minutiga, on päästjad alati kinnitanud. Praegu tuleks jääle minekut igal juhul vältida, rõhutas Kiik. Eriti nüüd, mil ilm pöörab sulale.


description: Reedel ja laupäeval peetakse Tartus Euroopa suurimat rakendusliku antropoloogia konverents «Milleks maailmale antropoloogid: Inimkeskne IT». Seal otsitakse võimalusi, kuidas saab humanitaarvaldkond IT-firmade edu kasvatada, lähendades omavahel erinevaid tehnoloogilisi ja inimkeskseid lahendusi.

title: Antropoloogiakonverents keskendub inimkesksele IT-le

maintext:
«Kui IT-firmadel on tehnoloogiline pädevus süsteeme ja lahendusi luua, siis antropoloogid saavad välja uurida, mille järele inimestel kõige suurem vajadus on või kuidas nad mingitest asjadest päriselt mõtlevad,» rääkis konverentsi korraldaja ja rakendusliku antropoloogia keskuse juhatuse liige Keiu Telve.
«Näiteks võib mobiiltelefonifirma luua ülilaheda nutitelefoni, kuid müügiedu ei saavuta, sest inimesed peavad selle värvilahedust täiesti ebaõnnestunuks ja valivad omale mõne konkureeriva firma toote. Välisriikides kasutavad väga mitmed edukad tehnoloogiafirmad sarnaste probleemide vältimiseks antropoloogide abi. Konverentsiga soovime seda teadmist ja häid näiteid ka Eestisse tuua,» lisas Telve.
Konverentsil esinevad Teleporti asutaja ja Skype’i Tallinna kontori pikaaegne juht Sten Tamkivi, Nissani korporatsioonis töötav ja isesõitvate autode tehnoloogiatega tegelev USA antropoloog Melissa Cefkin, University College Londoni antropoloogiaprofessor ja digitaal- ja sotsiaalmeedia ekspert Daniel Miller ning Amsterdami Ülikooli sotsiaalantropoloogia professor Dimitris Dalakoglou.
Kahepäevase konverentsi kava on tihe, pakkudes koostöö- ja ideede vahetamisvõimalusi laia kompetentsiga kultuuriuurijate, praktiseerivate ettevõtjate, IT-gurude ja -huviliste vahel. Konverentsi programmi teisel päeval korraldatakse praktilisi töötubasid ja Garage48 juhib ideegaraaži.


description: Eile oli elu üks tähtsamaid päevi Jõgevamaa gümnaasiumi 11. klassi õpilasel Kaisa Salustel, kel avanes võimalus olla Eesti riigipea president Kersti Kaljulaidi töövari.

title: Jõgeva neiu käis päeva presidendi kannul

maintext:
«Presidendi kantselei teatas, et president külastab tänasel (eile – toim) töövarjupäeval meie kooli ja pakkus direktorile välja, et keegi meie koolist võiks olla sel päeval presidendi töövari. Direktor pakkus seda kohta mulle ja olin kohe sellega nõus,» rääkis Kaisa Saluste eile hommikul kooli fuajees presidenti oodates.
Eesti riigipea töövarju päev algas kell kümme tema koolis, kus president pidas kooliperele kõne ja vastas õpilaste küsimustele. Edasi läks Saluste koos presidendi ja saatjaskonnaga Jõgeva maavalitsusse. Siis suunduti Põltsamaale tutvuma noorte elukestva õppe keskusega ning Põhjamaade suurima kooli- ja teadetetahvleid tootva ettevõttega TK-Team. Seejärel liiguti Tartusse, kus president külastas hostelit Hektor Design ja kohtus Tartu linnajuhtidega.
Nagu enamik Eesti inimesi, ei teadnud ka mina Kersti Kaljulaidist enne tema presidendiks saamist suurt midagi, sõnas Kaisa Saluste.
Salajased küsimused
«Kusjuures ei olegi närvi sees,» märkis Saluste mõned minutid enne presidendi saabumist. Kui presidendi auto Jõgevamaa gümnaasiumi trepi ette keeras, läks Kaisa Saluste kindlal sammul kooli direktori Priit Põdraga teda tervitama. Ka kooliaulas, kus president õpilastele kõne pidas, istus neiu presidendi kõrval.
Tema ootused presidendi töövarjuks olemisel polnud suured. Ainuke kindel asi, mida Saluste eilselt päevalt ootas, oli paariminutiline eraviisiline vestlus presidendiga.
«Soovin temaga veidi vestelda, temaga tuttavaks saada. Mul on paar küsimust, mille puhul soovin presidendi arvamust kuulda,» selgitas ta. Et Saluste plaan oli küsimused esitada privaatvestluse käigus, ei soovinud ta eile hommikul nende sisu avalikustada.
«Nagu enamik Eesti inimesi, ei teadnud ka mina Kersti Kaljulaidist enne tema presidendiks saamist suurt midagi,» tunnistas Saluste. Samas ütles neiu, et pärast Kersti Kaljulaidi presidendiks saamist on ta avalikkusele esiti suhteliselt tundmatu presidendi käekäigul silma peal hoidnud. «Mul on väga suur austus tema vastu,» sõnas Saluste, kes end pärast presidendi ametisse nimetamist tema elu- ja töökäiguga kurssi viis.
Kaisa Saluste hoiab end kohalike poliitsündmustega kursis. Uudiste jälgimine eri meediakanalite kaudu on lahutamatu osa tema päevast. «Poliitikast räägime tavaliselt isaga õhtusöögilauas,» märkis ta.
Reklaam või sotsiaaltöö
Ajal, kui presidendiks kandideerisid Mart Helme, Siim Kallas, Marina Kaljurand, Allar Jõks ja Mailis Reps, ei olnud Kaisa Salustel sellest viisikust kindlat soosikut.
«Eks ma ikka mõtlesin, et võib-olla on mõni neist veidi parem kui teine, aga ei eelistanud kedagi,» ütles Saluste. Talle oli tema enda sõnul väga suur üllatus, kui jokkerina tõmmati kaardipakist välja hoopis Kersti Kaljulaid. Kuigi Eesti sai pärast pikka kemplemist peaaegu nädalaga üldsusele tundmatu presidendi, on Saluste arvamusel, et Kersti Kaljulaid väärib seda kohta.
Saluste end tulevikus poliitikaga siduda ei soovi. Ta tunnistas, et presidendiamet on küll prestiižne ja neiu on tabanud end sellest vahel mõtlemas, kuid talle oleks see liiga suur unistus. Praegu köidab teda reklaamindus. «Aga kui mõtted muutuvad, olen kaalunud ka sotsiaaltööd,» lisas ta.


description: Tänavu Ajujahi võitnud SprayPrinter, mis toodab nutitelefonist seinale pilti trükkivaid juhtmevabasid printereid, kogub ühisrahastusplatvormis Kickstarter raha hulgitootmise alustamiseks.

title: Narva maanteel valmib maailma suurim spreiprinditud maal

maintext:
Kickstarteris algas eelmisel nädalal kampaania eesmärgiga koguda 50 000 dollarit. Kuigi jäänud on veel kakskümmend päeva, on loodetud summa ja veidi rohkemgi nädalaga koos.
Kampaania abil on meeskond otsustanud teha Tartus seni suurima spreiprinditud maali. Eile alustati suuremaid ettevalmistusi ning hiljemalt 22. novembril valmibki Narva maanteel kommuunikeskuse Spark hoonel enam kui sajal ruutmeetril teos, millel kujutatakse Einsteini.
Muidu saab spreiprinterit kasutada käsitsi, kuid enam kui sajaruutmeetrise maali tarvis on ehitatud mehhanism, mida SprayPrinteri leiutaja Mihkel Joala on sel nädalal palju katsetanud, et see täna käiku lasta.
Joala meisterdas senisest palju suurema korpusega seinaprinteri, mis liigub ülisuurte pindade katmiseks mööda pikka tala. Ta avaldas lootust, et juba täna pärastlõunal kell neli näeb hallil seinal ka natukene värvi.
SprayPrinteri loovjuht Sirje Joala ei osanud veel öelda, millal maal valmib ja kaua see aega võtab. Valmimine oleneb muu hulgas sellest, kas katmiseks läheb vaja ühte või mitut värvikihti. Meeskond on varunud aega ka üllatusteks.
Joala sõnul on klientidele müüdud 250 spreiprinterit. Seni on korpused 3D-prinditud, mis on kallis, ent Kickstarteri kampaaniaga kogutakse toetust korpuse vormide ostmiseks. Nende tellimine on ühekordne suur investeering. «Siis langeb korpuse hind alla euro, praegu on see 50 eurot. Samamoodi on teiste juppidega. Kui toodame sada tükki korraga, on üks hind, kui 10 000, siis teine,» selgitas Sirje Joala.
Einsteini maali kõrvale lisatakse väikese käsiprinteriga nende inimeste nimed, kes on Kickstarteris seadet toetanud 27 dollariga.


description: Tartu Uue Teatri ja Paberimuuseumi koostöös valmib detsembris talvine lavastus «Lumeilm,» kus keskseks materjaliks on paber, mille võimalusterikkust etenduse käigus fantaasiarikkalt näidatakse.

title: Uue Teatri lavaloos mängib keskset rolli paber

maintext:
Lavastuse inspiratsiooniks on mälestused lapsepõlve lumeilmadest, muinasjutud, talvelaulud ning paberi lõputud võimalused. Lavastus on mõeldud väikestele ja suurtele vaatajatele alates neljandast eluaastast.
«Lumeilma» lavastajaks on Siim Angerpikk, kelle jaoks on tegemist teise lastele suunatud lavastusega Tartu Uues Teatris. Etenduse kunstnikuks on Anne Rudanovski Paberimuuseumist, kes tõestab, et paber pole vaid igav ja sirge joonistamiseks ja kirjutamiseks mõeldud leht.
Lisaks Siim Angerpikule ja Anne Rudanovskile teevad lavastuses kaasa veel Katrin Pärn ja Kärt Johanson.
«Lumeilm» esietendub Tartu Uues Teatris 8. detsembril.