authors:
Hanneli Rudi
Foto
Margus Ansu

description: Alkoholipiiranguid arutanud valitsuskabinetis oli ühe viimase vaidluskohana arutlusel küsimus, kas väikesed maapoed võiksid pääseda kohustusest paigutada alkohol muust kaubast eraldi läbipaistmatu seina taha. Keskerakonda kuuluva majandus- ja taristuministri Kadri Simsoni hinnangul võib see nõue viia väikeste maapoodide sulgemiseni.

title: Valitsus vaidleb: kas alkohol peab poes olema läbipaistmatu seina või kardina taga

maintext:
«Jevgeni Ossinovski ettevalmistatud (alkoholiseaduse – toim) paketis on ka ettepanekuid, mis nii suurt toetust ei leia, eelkõige just lisakoormuse panemine kaupmeestele,» ütles majandusminister Kadri Simson Postimehele antud intervjuus. Ministri sõnul on ta kaupmeeste esindajatega kohtunud. «Maapoodidele lisakoormuse panemine võib viia olukorrani, kus maal poe pidamine pannakse kahtluse alla,» ütles Simson. Ta lisas, et tegu on küsimusega, kus tal on vaja tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovskiga leida optimaalset lahendust.
Tänasel valitsuse pressikonverentsil keeldus Ossinovski majandusministri väljaütlemist kommenteerimast. «Kaupmeeste liit ja teised osapooled on püüdnud veenvalt tõestada igasuguseid asju alkoholi eelnõu kohta. Mind ei ole veendud, et see (alkohol eraldi osakonnas – toim) oleks erakordselt kulukas ja peaaegu et võimatu,» ütles Ossinovski.
Simsonist, Ossinovskist ja justiitsminister Urmas Reinsalust koosnev alamtöörühm peaks hakkama seda arutama, kuid seni pole selleks aega leitud.
Peaminister Jüri Ratase sõnul olid maapoode puudutavad piirangud üks viimaseid vaidluskohti, mis valitsuskabinetis lauale jäi. «Tundub, et mõne poe jaoks on see liiga suur investeering ja on vaja kaaluda, mis kujul seda füüsilist eraldamist teha – kas peab olema sein või piisab kardina ette tõmbamisest,» sõnas Ratas. Valitsusjuht kinnitas, et alkoholipiiranguid valitsuskabinetis enam ei arutata, vaid sellega tegeleb kolmest ministrist koosnev alamtöörühm.
«Minu palve oli, et kolm ministrit ühise keele seal leiavad,» ütles ta. Kui üksmeel on leitud, tullakse teemaga taas kabinetti.
Ossinovski sõnul vaieldi valitsuskabinetis sisuliselt selle üle, kas peab olema sein või piisab sirmist. Selle aasta kevadel esitas Keskerakond riigikogule eelnõu, mille kohaselt tuleb alkohol eraldada muust kaubast läbipaistmatu seinaga. Samasugune säte oli kirjas ka eelmise valitsuse laual olnud alkoholieelnõus, mis annab poodidele valida, kas tõsta alkohol n-ö müüja selja taha või teha sellele eraldi osakond.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Aarne Mäe

description: Enamik maailmast sõidab paremal pool teed, aga 76 riiki ja territooriumit kasutavad vasakpoolset liiklussüsteemi, usutakse, et see sai alguse juba Vana-Roomast.

title: Üllatav põhjus, miks mõnes riigis toimib vasakpoolne liiklus

fasttext_language: et


authors:
Maiken Mägi
Foto
Edward Bartel Panthermedia Scanpix

description: «Kukkusin linnas libedal kõnniteel ja murdsin käeluu. Tööandja ütleb, et see ei ole tööõnnetus, sest see ei juhtunud meie ettevõtte territooriumil. Kas tegemist on tööõnnetusega või mitte?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: kas libedaga kukkumise järel käeluu murdmine on tööõnnetus?

maintext:
Vastab tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant Rein Reisberg.
Linnas kõnniteel toimunud õnnetus on tööõnnetus sõltuvalt sellest, miks töötaja seal kõndis. Kui ta täitis seal oma igapäevaseid tööülesandeid, näiteks postiljonina, siis on ilmne, et tegemist on tööõnnetusega. Samuti on tegemist tööõnnetusega juhul, kui näiteks igapäevaselt kontoris töötav sekretär sai tööülesande osta kontori jõulukuusele ehteid ja õnnetus juhtus ajal, millal ta kõndis kauplusesse ehteid ostma.
Siinjuures ei oma tähtsust, mis esmapilgul tundub õnnetuse põhjusena – libe hooldamata kõnnitee, talvetingimusteks liiga libeda tallaga jalanõud, tähelepanu hajumine telefoniga rääkimise tõttu või töötaja kiirustamine. Tegemist on ikkagi tööõnnetusega ja põhjused selguvad uurimise käigus.
Kuid on ka olukordi, millal kõnniteel toimunud õnnetust ei loeta tööõnnetuseks. Teel kodunt tööle ja töölt koju toimunud õnnetus ei ole tööõnnetus. Sellekohane muudatus tehti töötervishoiu ja tööohutuse seaduses juba 2003. aastal. Samuti ei loeta tööõnnetuseks kukkumist kõnniteel, kui see juhtus tööaja hulka mitte arvataval lõunavaheajal, näiteks teel ettevõttest eemal asuvasse söögikohta.
Kui tööandjani jõuab teave töötaja kukkumisest kõnniteel, siis tuleb välja selgitada õnnetuse asjaolud. Kui asjaoludest ilmneb, et tegemist oli tööõnnetusega, peab tööandja vormistama raporti. Kui ilmneb, et tegemist ei olnud tööõnnetusega, koostab tööandja akti, milles kirjeldab vabas vormis õnnetusjuhtumi asjaolusid ja esitab uurimise lõpetamise põhjuse. Sõltumata sellest, kas koostatakse raport või akt, tuleb see esitada nii kannatanule kui tööinspektsioonile.


authors:
Hanneli Rudi
Foto

description: Forreo Issa hambaharja on nimetatud ka hambaharjade iPhoneks ja nüüd on see maailma moeblogijate seas laineid löönud uue põlvkonna disainiime jõudnud müügile ka Tallinna kaubamajja. Tõsi küll, disainiimest harja hind on pisut kõrgem.

title: Katse: kui tõhus on tavatult kallis hambahari

maintext:
«See on ju vibraator,» oli mitme kolleegi esmane reaktsioon, kui nad nägid Tallinna kaubamajast testimiseks toodud Foreo Issa hambaharja. Hambaharjade iPhoneks nimetatud vidin näeb tõesti erakordselt edev välja ja seda on suisa patt hoida vannitoas.
Aga kui uskuda maailma moeblogijaid, siis on tegu millegi enamaga kui elektrilise hambaharjaga. Selle silikoonharjased ei kulutavat hambaid, väidetavalt tuleb seda laadida vaid korra poole aasta jooksul ning otsikut tuleb vahetada korra aastas. Ka saavat sellega hambaid pesta suisa dušši all.
Tallinna kaubamaja müüb Issa hambaharja koos näopesuharjaga Luna ning komplekti hind on 179 eurot. Väikelaste mudeli hind on 102,99 eurot. Selle mudeli otsikut ei saa vahetada.
Foreo kodulehelt saab tellida hambaharja soodushinnaga 126,75 eurot (täishind on 169 eurot). Väikelaste mudeli soodushind on 74,25 eurot (99 eurot).
Kui tõhus see palju kiidetud hambahari tegelikult on, proovis aastaid elektrilist hambaharja kasutanud spordireporter Mariel Gregor. «Kui ma mõnikord pean komandeeringus olles kasutama tavalist hambaharja, siis on tunne nagu polekski hambaid pesnud,» rääkis veendunud elektrihambaharja usku Gregor.
Kummaline välimus
Issa väljanägemine üllatas testijat. «Selle pea on ju nii suur, kas see mulle suhu ära mahub,» kõhkles testija.
Kui Issa hambaharja juhend soovitab jagada hambad nö neljaks ja pesta iga osa 30 sekundit, kusjuures aja täitumisest annab hari ise märku, siis Gregori sõnul on sama funktsioon olemas ka tema tavalisel elektrihambaharjal.
«Liiga suur pea, minul oli sellega ebamugav pesta,» oli Gregori esimene hinnang hambaharjade iPhonele. Gregori sõnul häiris teda hambaid pestes see, et kui oma hambaharjaga pestes on harjased tunda, siis seekord oli suus tükike kummi. Ka ei olnud võimalik pesemise ajal aru saada, kui kõvasti tuleb harja suruda, suus oli lihtsalt tunda mingit arusaamatut surinat.
Kui tõhusalt hari Issa hambad puhtaks tegi, kontrollis Gregor spetsiaalse närimistabletiga, mis värvib katuga kaetud kohad punaseks. Kuna igemete ääred olid pärast Issaga pesemist punased, siis tuli hambad üle pesta. Selle tegemiseks eelistas Gregor oma hambaharja.
«Enam-vähem sama tunne, mis tavalise hambaharjaga pestes, eriti puhast tunnet ei tekkinud,» oli Gregori lõplik otsus karm.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panthermedia Peter Eggermann

title: Veidraimad jõulukingid, mille töötajad on oma kolleegidelt saanud

maintext:
Mõni töötaja on oma kingikotist leidnud ka eksootilise looma.
Jõulukinkide puhul peaks kehtima reegel, et millegi mõtlematu kinkimine ei jäta head muljet – kindlasti peaks iga kingituse puhul mõtlema, et see poleks kohatu ega saajat solvav.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Jean-Jacques Ceccarini Sipa

description: Endise Versace töötaja sõnul kasutab rõivafirma eraldi märksõnu mustanahaliste ostlejate suhtes.

title: Versace rõivabrändi süüdistatakse rassismis

maintext:
Endine meessoost Versace töötaja kaebas rõivaettevõtte kohtusse, sest väidetavalt ta vallandati pärast seda, kui juhataja sai teada, et ta on mustanahaline, kirjutab The Independent
Nimelt olevat Versace poes töötajate vahel kindel kood, juhuks kui mustanahaline poodi siseneb. Nimelt edastavad sellisel juhul töötajad oma kaastöötajatele teate, et «D410» on sisenenud poodi. D410 on Versace musta värvi särkide värvikood.
Kui endine töötaja sellest teada sai, vastas ta juhatajale sõnadega: «Sa ikka tead, et ma olen afroameeriklane?» Selle peale väidetavalt juhataja ehmus ja keeldus edaspidi töötajale andmast puhkehetki. Kaks nädalat hiljem töötaja vallandati. Endise töötaja endi sõnul oli tema vallandamise põhjus see, et ta polnud «elanud luksuslikku elu».
Versace eitab kõiki süüdistusi ja soovib kohtuvaidluse lõpetada.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Karen Bleier Afp

description: Tele2 tootedirektor Katrin Aron hoiatab, et enne jõule on nii Google’i kui Apple’i mobiilirakenduste poodidesse jõudnud hulk libaäppe, mis võivad varastada raha või nakatada telefoni pahavaraga.

title: Hoiatus: jõuluostlejaid varitsevad libaäpid


description: Eesti Konjunktuuriinstituudi andmeil kasvas tarbijate kindlustunne detsembris ühe punkti võrra ja indikaatori näit oli -3 punkti, mullu detsembris oli see -7 punkti.

title: Tarbijate kindlustunne detsembris pisut kasvas


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Raigo Pajula

description: Oktoobrikuu algul teatas SEB pank, et sulgeb 6. detsembril Raplamaal Kehtna A&O kaupluses pangaautomaadi. Vald võitles otsusele vastu, mille tulemusel lükati pangaautomaadi sulgemine edasi.

title: Rahvas suutis pangaautomaadi mahavõtmise edasi lükata

maintext:
Pangaautomaadi sulgemine tekitas nii kohalike elanike seas kui ka meedias üsna suurt kära, kirjutab Raplamaa Sõnumid. Õige pea korraldas Kehtna vallavalitsus Kehtna A&O kaupluses allkirjade kogumise ATM masina allesjäämise toetuseks.
Vallavanem Indrek Kullami sõnul saadi vaid mõne nädalapäevaga kokku 625 allkirja. Kuigi kogumine oleks võinud toimuda veel kauem, ei näinud Kullam sellel mõtet. «Ega väga vahet ole, kas seal on tuhat või kaks tuhat allkirja, see tulemus juba näitab, et inimestel on huvi pangaautomaadi jäämise vastu,» ütles ta.


authors:
Foto
Dmitri Kotjuh Järva Teataja Scanpix

description: Eesti suuremate jaekettide sõnul müüvad nad tänavu jõuluperioodil vähem alkoholi kui möödunud aastatel.

title: Suurtes kettides on alkoholimüük sel jõuluperioodil langenud

maintext:
«Alkoholi ostetakse sel aastal vähem kui mullu, eelkõige on seda tunda kange alkoholi müügis. Kõige suurem mõju on märgatav piiriäärsete kaupluste alkoholi müügis, kuid võib öelda, et ka üleüldine tarbimine on vähenenud,» ütles Rimi kommunikatsioonispetsialist Monika Kaljusaar BNS-ile.
Ka Maxima ja Coop tõid välja, et kuigi traditsioonilised jõulutooted nagu verivorstid, süldid, hapukapsas ja mandariinid müüvad hästi, siis kindlasti on varasemate aastatega võrreldes märgata just alkoholimüügi langust.
«Alkoholitoodetest pakuvad pühade eel Eesti elanikele huvi eelkõige valge vein ja kokteilid. Vahuveinide tipphetk saabub järgmisel nädalal. Üldiselt mainitud jookide tarbimine, nagu ka kange alkoholi müük näitab langustendentsi,» ütles Maxima kommunikatsioonijuht Katja Ljubobratets BNS-ile.
Ainult Selveris on alkoholimüügi mahud pühade eel kasvanud. «Mis alkoholi müüki puutub, siis nii kange kui lahja alkoholi kategoorias on kasvud olemas, aga need jäävad tagasihoidlikumaks kui põhilistes toidukaupades,» rääkis Selveri kommunikatsioonispetsialist Karl-Villiam Vaserik BNS-ile.
Eesti suuremad jaeketid ootavad pühadeperioodi müügist suuremaid käibeid kui mullu. Vaserik märkis, et Selver prognoosib lausa suurimat käivet, mis läbi ajaloo on olnud.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Paks rahakott ja edukas elu ei mängi end kätte niisama, vaid selle nimel tuleb ka pingutada, palju õppida ja tööd teha.

title: Kuus mõtet: kuidas tuleval aastal rahaasjades edukam olla

maintext:
«Edukus on õpitav oskus,» kirjutab T. Harv Eker raamatus «Secrets of the Millionaire Mind» («Miljonärielu saladused» - toim). Ta toonitab, et edukaks võib saada samamoodi, nagu mõnd spordiala või pillimängu harrastades muutud aina paremaks, kirjutab Independent. Kui sul on suur soov rikkaks ja edukaks saada, siis kaalu järgmiste elustiilimuutuste omaksvõtmist.
Suhtle edukate inimestega. Mõte on selles, et ümbritseda end andekate ja edukate inimestega, keda ühtlasi austad. Nende loov mõtlemine ja suur tahtejõud hakkab sullegi külge. Lisaks kipuvad inimesed rohkem suhtlema nendega, keda nad endasarnaseks peavad, mistõttu sageli rikkad suhtlevadki peamiselt rikastega.
Pane oma raha tööle. Üks efektiivsemaid viise rohkem raha teenida on selle investeerimine. Mida varem alustad, seda parem, sest ajaga omandad investeerimisvallas rohkem kogemusi ja teadmisi, kuidas edukalt investeerida.
Tööta rohkem. Lihtne – kui tahad rohkem teenida, siis tuleb ka selle nimel rohkem tööd teha. Kui hangid mõne lisatöö, kinnistad sellega oma positsiooni tööturul ning suurendad oma kontakte ja kogemusi. See on ka hea võimalus mõne oma hobi (maalimine, fotograafia, muusika, õpetamine) edasi arendamiseks.
Õpi ja veelkord õpi. Rikkad eelistavad meelelahutusele pigem enese harimist. Isegi kui neil pole ette näidata mõnd uhket haridust, et tähenda see, et nad ei tunneks maailma asjade vastu huvi. Kui tahad nende moodi olla, siis unusta televisioon ning sukeldu investeerimise ja igapäevaste rahaasjade raamatutesse. Halba ei tee ka mõne eduka inimese elulooga tutvumine.
Harju ära ebamugavate asjadega. Kui soovid olla edukus, tuleb sul ka harjuda sellega, et tunned vahel end ebakindlana. Edukuse võti seisneb muuhulgas ka selles, et leida ebakindluses mugavus. Seepärast peaks juba varakult selgeks saama, et edukas elu pole samaaegselt lihtne ning vajadus mugavuse järele võib muutuda laastavaks. Kui soovid sellist elu, siis tuleb arvestada, et ebamugavusest või ebakindlusest tuleb üle olla. Üks hea vahend selleks on näiteks mõelda viiele asjale või tegevusele, mis tekitavad sinus ebakindlust, kuid samaaegselt aitavad sul üles ehitada paremat tulevikku ning neid praktiseerima asuda.
Sea visuaalsed eesmärgid. Edukusele pühendumine nõuab aega, julgust, keskendumist, teadmisi ja palju vaeva. Seda võib olla mugavam saavutada, kui sihid on selgelt silme ees ning ka üksikasjalikud punktid nende saavutamiseks kirja pandud. Ole realistlik ja koosta endale samm-sammult eesmärgid, mida täita. Selleks pead eelkõige täpselt teadma, mida tahad, sest ilma selleta on raske kuskilt alustada ja midagi saavutada.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Liis Treimann

description: «Kuhu on kadunud Ukraina tooted? Näiteks Sadotšoki mahlad, igasugused kastmed. Mustika Prismas pole mitte midagi müügil,» küsib mustamäelane.

title: Lugeja küsib: kuhu kadus Ukraina kaup?


authors:
Maria Reinik
Foto
Afp

description: Üleeile jagas sõidujagamisteenus Uber kõigile tellijatele tasuta jõulukuuski. Teenus osutus aga nii populaarseks, et mõned kliendid, kes tunde järjekorras ootasid, jäid siiski tasuta jõulupuust ilma.

title: Uber jäi jõululubaduse täitmisel hätta

maintext:
«Väga läbimõtlemata kampaania,» kirjutas Mario Uberi Facebooki lehel. «Üritasin kõik kuus tundi kuuske tellida. Vahepeal tuli isegi mobiil laadima panna. Kella viie paiku käisin ja ostsin Bauhausist ilusa kuuse 11,95 eest. Puht sportlikust huvist proovisin siiski tellida kuni 19.00-ni välja. Mõttetu üritus.»
«Super idee,» kiidab Tania samal lehel. «Aga teostus on nõrk. Kui järjekord on nii pikk, oleks tore näha järjekorranumbrit. Proovisin ca 50 korda. Kas on üldse mõtet oodata?»
Kuigi suur osa jäi kuuseta, õnnestus mõningatel jõulupuu siiski saada. «Tänud kuuse eest! Pirital ei õnnestunud, aga kesklinnas sai kohe,» jagas Märt oma kogemust.
Uberi Eesti tegevjuhi Enn Metsari sõnul oli kuusekampaania väga populaarne. «Olime kogu Uberi tiimiga kampaanias osalemas ning oli väga südantsoojendav näha nii palju naeratavaid nägusi! Tellimusi oli tõesti väga palju,» tõdes Metsar ja lisas, et kuuse sai poolsada klienti, kelle seas oli nii peresid kui ka töökollektiive. «Olime varunud rohkem kuuski kui eelmisel aastal, ent kõigini me kindlasti ei jõudnud. Iga kuusk leidis omale rõõmsa kodu.»
Metsari sõnul on populaarsete kampaaniate puhul kingituste arv piiratud ja proovitakse jõuda nii paljudeni kui võimalik. «Kõigile osalenutele, kellel ei õnnestunud kuuske tellida, oleme teinud ka väikese digitaalse kingituse,» märkis Metsar.


description: Päästeamet hakkab 1. jaanuarist menetlema vaid läbi digitaalse ehitusregistri (EHR) saadetud teatisi ja taotlusi.

title: Uuest aastast hakkab Päästeamet ehitusteatisi ja -taotlusi vaid veebis menetlema

maintext:
Omavalitsusjuhtidele ja ehitusvaldkonna ametnikele saadetud kirjas teatab amet, et kui seni on päästeasutused võtnud vastu ja menetlenud ka paberkandjal esitatud teatisi ja taotlusi, ei näe sellist võimalust kehtivad õigusaktid tegelikult juba aprilli algusest ette.
«Vastavalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadusele kohaldatakse alates 2016. aasta 1. aprillist seaduse sätteid pädevale asutusele dokumentide elektrooniliselt EHR-i kaudu esitamisele, lubade menetlemisele EHR-is ja lubade väljastamisele EHR-i,» seisab kirjas.
«Vaatamata eelnimetatud asjaolule, on päästeasustused siiani võtnud vastu ja menetlenud teatisi ja taotlusi, mis on esitatud paberkandjal. Samuti on menetletud neid teatisi ja taotlusi, mis on esitatud küll EHR-i kaudu, kuid muud vajalikud dokumendid on esitatud paberkandjal,» seisab ameti kirjas.
Hetkel saabub päästeameti teatel päästekeskustele elektroonselt läbi digitaalse ehitusregistri umbes 80 protsenti kõikidest teatistest ja taotlustest.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Mandariinide söömine on praegusel pühade perioodil täies hoos. Toidupoodides saab valida mitme erineva sordi vahel ja ka mitme erineva hinna vahel. Mille järgi aga lõplik valik teha, kui mandariini sisse enne sööma hakkamist ei näe ja maitset välimuse järgi hinnata ei saa?

title: Suur maitseproov: kust saab parimaid mandariine?

maintext:
Postimees viis läbi suure mandariini testi, kus osalesid üheksast erinevast poest ostetud mandariinid ja klementiinid – sellest, mis on nende kahe vahe tuleb juttu pisut hiljem, enne aga tulemustest.
Mandariin või klementiin?
Viljade Maailma tegevjuhi Margus Teemanti sõnul on mandariinid hariliku mandariinipuu väikesed ja pehme koorega viljad, mille põhiline kasvatamispiirkond on Kagu-Aasias ja kõrghooaeg detsembris-jaanuaris, kui kasvupiirkondades algab saagikoristushooaeg. «Mandariinid ei ole nii happelised kui apelsinid ja neis leidub alati seemneid,» lisas ta.
Klementiin pole aga muud, kui üks hariliku mandariinipuu üks sortidest. Selle koor on sile ja läikiv ning nad on magusamad ja mahlasemad kui tavalised mandariinid. «Kehtib ka reegel, et mida väiksem on klementiin, seda magusam,» selgitas Teemant.
Poodides on näha kahte gruppi liigitatud tooteid – klass I ja klass II. Neid tsitruseliste klasse reguleerib ja kontrollib Euroopa Liidus kehtestatud turustamisstandard. I klassi tsitrusviljad peavad olema hea kvaliteediga. Viljadel võivad olla tühised vead, kui need ei mõjuta toote üldist ilmet ja kvaliteeti, näiteks nagu tühised kuju- või värvusvead, tühised päikesepõletuslaigud või pindmised vead, mis ei ole kahjustanud viljaliha.
II klassis on lubatud madalama kvaliteedi ja välimusega vili. Selles klassis on lubatud kujuvead, värvuslaigud, sh päikesepõletuslaigud ja ka mehhaanilisel teel tekkinud armistunud vead, nagu rahekahjustus, hõõrdumine aga ka käsitlemisel tingitud defektid.
Kvaliteeti ei tea ette
Mandariini ja klementiini kvaliteet sõltub Teemanti sõnul paljuski kohalikust kasvuperioodist. «Olulised tegurid on päike ja vihm. Kui ühte on liiga palju ja teist liiga vähe, siis sellest sõltub vilja tegu ja nägu. Lihtsalt riigi põhjal öelda, hea või halb, ei ole õige,» lisas Viljade Maailma tegevjuht.
Suurimad tarnijad on Hispaania ja Maroko. «See aasta oleme müünud hoopis Kreeka klementiine ja on väga maitsvad. Lahtise koorega, vähe seemneid ja magusad. Järgmine aasta võib-olla hoopis teisiti,» sõnas ta.
Kui tahta hinnata mandariini kvaliteeti välimuse järgi, võib Teemanti sõnul petta saada. Hooajal on nad kõik mahlased - magususega võib olla teisiti. «Lisan veel, et Eesti tarbija eelistab suuremaid I kategooria mandariine - kuigi väiksemad viljad on tihti mahlasemad ja maitsvamad,» ütles Teemant.


description: Jõulude ajal toob suurem osa inimesi kuuse või nulu tuppa. Olgu see siis metsast, müügiplatsilt või aianduspoest. Koju jõudes seisab aga pere tõsiasja ees – kuusk on vaja püsti saada. Postimees katsetab, millise kuusejalaga saab hakkama ka üks inimene.

title: Postimees katsetab: milline kuusejalg jätab peresuhted lõhkumata?

maintext:
Esimesena astus võistlustulle nii mõnegi suhte proovile pannud või sootuks lõpetanud nõukogudeaegne kuusejalg. Ülesseadmisel oli tükk tegemist, et nulg üldse püsti jääks, rääkimata sellest, et ta ideaalis sirge võiks olla. Sobilik meeskonnatööks ja üksikule inimesele, kellel on ilmatumalt palju aega kuusega jännata või siis sellele, kelle arvates on loodis kuusk lihtsalt ülehinnatud.
Järgmisena oli kord pedaaliga kuusejala käes. Nulg kuusejala keskele asetatud, tuli hakata pedaali pumpama. Mõne aja pärast käis kõll, mis andis märku, et ülesanne on sooritatud. Nulg oli sirge! Kuusejalal on väike veemõõdik, mis näitab paagi veetaset ja pedaali saab lapselukuga kinni panna, et ta kogemata vastu minnes lahti ei läheks.
Kolmandana astus võistlustulle klassikaline kruvidega kuusejalg. Skeptik minu sees aimas, et siinkohal võib olla tegemist nõukaaegase kuusejala moodsama versiooniga, mis on vaid tänapäevane variant peresuhete hävitamiseks. Imestus oli aga suur, kui pärast pikemat kruvide keeramist kuusk sirgelt seisis.
Neljas osaleja oli kruvidega kuusejala ilusam versioon. Veevõtukoht on sel küll väiksem, kuid see-eest näeb ta palju ilusam välja. Kuna antud kuusejalga mahuvad pigem väikesema otsaga kuused, siis oli kuuse paigaldamine üsna lihtne – piisas vaid puu jalga asetada, mõni kruvi kinni keerata ja kuusk ongi püsti.
Viimaseks katsetatavaks võtsime suure kruviga kuusejala EasyFix. Enne kuuse püstitamist puuriti nulule auk põhja, millesse hiljem kuusejala kruvi läks. Natukene keeramist ja nulg oligi paigas.


authors:
Maiken Mägi
Foto

description: «Avastasin, et mu kassid on närinud jõulutähe lehti, nii punaseid kui rohelisi.  Jõulutäht on inimesele mürgine, kas ka koduloomadele? Lille asetan kassidele kättesaamatusse kohta, aga mida ma veel saan ja pean tegema?» tunneb lugeja muret.

title: Lugeja küsib: kas jõulutäht on koduloomadele mürgine?


authors:
Heilika Leinus
Foto
Liis Treimann

description: Veeteede Amet tuletab kõigile meelde, et punaste signaalrakettide kasutamine uusaastapidustustel või mistahes muul ajal ilutulestikuks, lõbu pärast ei ole lubatud ning on karistatav.

title: Vaata, missugused raketid võivad aastavahetusel arestimajja viia

maintext:
Laevadel ja paatidel nõutavad pürotehnilised vahendid – langevarjuraketid, tõrvikud jms on mõeldud kasutamiseks ainult hädaolukorras, teatas veeteede amet. Iga välja lastud punase signaalraketi nägemisel või sellise raketi märkamisest teada saades on päästjad kohustatud infot kontrollima ning vajadusel algatama otsingu- ja päästeoperatsiooni.
Kui signaalraketi laskmine polnud põhjendatud, ootab aga raketi väljalaskjat ees karistus. Seadus keelab punase signaalraketi põhjendamatu kasutamise ning karistusseadustiku § 269 määrab selle eest sanktsiooniks rahatrahvi kuni sada trahviühikut ehk kuni 400 eurot või aresti.
Seega tuleb hoida pürotehnilised vahendid valmis kasutamiseks siis, kui neid tõepoolest vaja on. Veeteede amet paneb inimestele südamele, et ilma põhjuseta ja vastutustundetu punase raketi väljalaskmine ja sellele järgnev päästjate reageerimine võib takistada või pikendada abi saabumise aega tõelise abivajajani. Seega võib punase raketi kasutamine seada ohtu kellegi elu.
Amet juhib ka tähelepanu, et A ja B kategooria väikelaevadel on kohustusliku varustuse hulgas nõutud kolm punast langevarjuraketti. Kolm punast säratuld on aga nõutavad nii A, B kui ka C kategooria väikelaevadel.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Stanislav Moshkov

description: Väljaanne Irish Mirror koondas kokku maailma veidraimad nipid, kuidas pohmellist üle saada. Üheks imelikumaks neist nimetas väljaanne eestlaste kommet teha viinasokke.

title: Iiri väljaanne soovitab peojärgseks hommikuks eestipäraseid viinasokke

maintext:
«Kui sa tunned end pärast liiga paljusid shot'e halvasti, siis Eestis on veider traditsioon, mille põhjal usutakse, et ravi võib olla sokkides. Tehnika on leotada sokke viinas ja soojas vees ning panna need siis jalga, et tassikese tee kõrval alkohol endast välja higistada,» vahendas ERR Irish Mirrorit.
Kui eestlased kasutavad viinasokke, siis Haitil ravitakse pohmelli voodooga, Vietnamis kleebitakse plaaster otsaette, Lõuna-Aafrikas süüakse lambaajudest valmistatud rooga ning Vana-Roomas maiustati praetud kanaarilinnuga. «Roomlased olid ajast ees, kui see puudutas praetud toite peojärgsel hommikul. Nad uskusid, et praetud kanaarilind aitab rahustada kõhtu,» seisis artiklis.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Alar Truu Õhtuleht

description: Kohtamisäpi Tinder looja Sean Rad kinnitab, et olenemata levinud arvamusest ei ole üle pingutatud «modellifotodest» Tinderis tolku.

title: Tinderi looja avalikustab: suurim viga, mida äpi kasutamisel teed

maintext:
«Tinderis toimivad just need fotod, mis näitavad sinu tõelist iseloomu ja huvisid – seega ausat vaadet sinust endast,» ütles Rad Business Insiderile.
Näiteks kui Tinderisse logida Facebooki kaudu, siis soovitab Facebook kasutada esimest kuut fotot, mis sinu profiilil ilmuvad. Rad märgib, et kuna mitmetel neist võid olla koos sõpradega, siis mõjub see pigem ebaefektiivselt ning hajutab tähelepanu.
«Me näeme sotsiaalmeedias igapäevaselt tohutult pilte ja videosid ning oleme nende tõlgendamisel saanud juba väga heaks. See tähendab, et me näeme kohe ära, kas inimene näitab oma tõelist palet või mitte – kas ta võiks olla sõbralik ja lahke, milline on tema kehakeel, kas mind tõmbaks tema juurde?» kirjeldas Rad.
Seega soovitab Tinderi looja, et mõistlik oleks suhtlusäppi valida fotod, mis näitaksid su iseloomu parimaid külgi ja su huvisid, sest need mõjuvad lihtsalt edukamalt ja huvitavamalt. Pingutatud ja lavastatud fotodest pole tõenäoliselt kasu, sest need mõjuvad võltsilt.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Inkassoga kimpus inimestele nõustamist pakkuva Inkassoabi tegevus paneb võlausaldajaid kulmu kortsutama, sest isegi kui võlg aegub, ei tee see seda olematuks ning inkassol on siiski õigus seda endiselt taga nõuda.

title: Inkassoabi tegevus tekitab küsimusi

maintext:
«Kas inkassofirma nõuab Sinult arusaamatuid ja ulmelisi summasid? Inkassoabi aitab. Professionaalsed ja kogenud juristid abistavad ja nõustavad Sind inkassofirmaga suhtlemisel. Vastame Sinu eest inkasso kirjadele ja nõuame neilt nõudesummade tõendamist. Anname nõu ja juhiseid selle kohta, kui inkassofirma on seadust rikkunud (oma kogemusele tuginedes võime öelda, et seda tuleb tihti ette),» lubab Inkassoabi oma kodulehel.
Abipakkujast ettevõtte taga seisab aga Artur Fjodorov, kellele kuulus muuhulgas mullu sügisel pankrotistunud ehitusfirma E&G, mis jäi toona alltöövõtjatele võlgu miljoneid eurosid.
Ühtlasi on ettevõte alustanud «kodusõda» just Julianus Inkassoga, kelle vastu plaanitakse esitada ühishagi, milles nõutakse valeandmete levitamise lõpetamist ja tekitatud kahju hüvitamist. «Inkassoabi on oma tegevuse käigus saanud teavet selle kohta, et Julianus Inkasso avaldab süstemaatiliselt maksehäireregistrites võlgade kohta ebatõeseid andmeid ning samas keeldub inimeste pöördumisele vastamast ning väidetavate võlgade kohta selgitusi andmast,» tõi Fjodorov välja hagi põhjuse.
Tema sõnul on võlanõude esitamise vastu huvi üles näidanud 253 inimest, kuid neid, keda üleskutse puudutada võiks, on tema hinnangul tuhandetes. Nõue plaanitakse esitada tuleva aasta alguses pärast seda, kui hagi esitamiseks on registreerunud tuhat inimest. «Seadusest tulenevalt on isikul õigus nõuda enda kohta valeandmete levitamise lõpetamist ja sellega tekitatud kahju hüvitamist,» lisas Fjodorov.
Julianus Inkasso tegevjuht Ülar Maapalu seevastu kinnitas, et neil pole olnud ühtegi rikkumist isikuandmete kaitse nõuete ega tarbijate õiguste osas. «Meie eesmärk on tuua oma klientidele raha tagasi ning meie arvates on tegemist järjekordse juurahuvilise kuulsusejanuga,» tõdes ta.
Ka Eesti võlausaldajate liidu tegevjuht Marie Rosin nentis, et kuna Julianus on võlausaldajate esindaja, siis ei ole nad neid nõudeid õhust välja mõelnud, vaid nõuavad võlgnevusi sisse oma klientide poolt edastatud andmete põhjal. «Tihti võib juhtuda, et võlausaldaja on aastaid ise püüdnud tulemusetult võlga kätte saada, kuid seejärel on loobunud ja andnud sissenõude menetluse üle oma esindajale,» lisas ta.
Rosin rõhutas, et kui ka võlgnevus aegub ja seda ei saa enam sisse nõuda, ei tähenda see seda, et võlgnevust ei ole olnud. «Ka Inforegister näitab nõudeid, mis on aegunud, kuid mida sisse ei nõuta just aegumise tõttu, samas ei välista see mingilgi moel fakti, et võlgnevus mingil ajahetkel tekkis ja tasumata jäi. Selliseid tasumata nõudeid on ainuüksi Inforegistris rohkem kui pool miljardit eurot,» rääkis ta.
Rosina kogemus Artur Fjodoroviga näitab, et mehe mitme pankrotti läinud ettevõtte pärast on paljud võlausaldajate kliendid oma rahadest ilma jäänud. «Viimane oli E&G, millel jäi võlanõudeid üles miljonite eurode väärtuses. Kui meile tuleb mõni uus nõue, mis varem ei ole tema ettevõtte vastu sisse tulnud, siis võib peaaegu sajaprotsendiliselt ette ennustada, mis selles ettevõttes juhtuma hakkab. Lühidalt: kõikide nõuete vaidlustamine ja kahjunõude esitamine meie vastu,» tõdes Rosin.


authors:
Pm Tarbija
Foto

description: Jõuluvana tervise üle on meditsiinikirjanduses ennegi arutatud. Jõuluvana töötervishoiu kohta kirjutab täpsemalt ajakiri Tööelu.

title: Jõuluvana töötervis vajab lisatähelepanu

maintext:
Ühtlasi tuleb märkida, et jõuluvana töötunnid jäävad perioodi, mil põhjanabal valitseb pimedus. Ka on täheldatud, et jõuluvana tarbib liiga palju piima ja küpsiseid. Samas pole tema treeningharjumustest mitte midagi teada. Jõuluvana töö üks iseärasus on, et ülesanded tuleb sooritada väga lühikese ajaga. See tekitab reeglina stressi, mis on otseselt seotud kardiovaskulaarsete riskidega.
Tuleb arvestada, et jõuluvana peab läbima hulgaliselt erinevaid ajavööndeid, et kingid igasse maailma otsa jõuaksid. On üsna kindel, et jõuluvana kannatab raske ajavahest tuleneva väsimuse all. Jõuluvana tööl on väga paindumatu tähtaeg. Sellest kinni pidamiseks töötab ta hooti 36 tundi järjest. Pole selge, kas jõuluvana tarbib looduslikke toidulisandeid või farmatseutilisi vahendeid, et intensiivsetel tööperioodidel efektiivsust hoida. Samuti ei ole teada, et jõuluvana tarbiks stimulante nagu näiteks kofeiin.
Stress kuumusest
Jõuluvana on harjunud külma kliimaga, sest ta resideerub põhjapoolusel. Võib oletada, et kui kinke tuleb toimetada soojematesse piirkondadesse, siis kannatab ta kuumastressi all. Vähe on teada jõuluvana karvase kraega punase mantli termoregulatsioonist. Pealegi kannab ta rasket kingikotti ja see muudab tema füüsilise pingutuse veelgi suuremaks. See aga omakorda suurendab kuumastressi.
Kuna jõuluvana eelistatud teekond majja kulgeb läbi korstna, tekitab see lisaküsimusi seoses tööga kuumal ja kitsal alal. Nagu eelnevalt mainitud, siis jõuluvana teeb suure osa oma tööst ära 36 tunniga. On äärmiselt ebatõenäoline, et talle pakutakse enne seda võimalust läbida treeninguid, mis aitaksid kuumusega paremini toime tulla.
Vananev töötaja ja mantlipärija
Peale kardiovaskulaarsete lisariskide, ei saa me üle ega ümber jõuluvana vanusest. Jõuluvana täpne vanus on teadmata. Võimalik, et selle põhjuseks on ebatäpne dokumentatsioon. See aga tõstatab omakorda ebamugava teema, kas jõuluvanal üldse on vajalikud tööload. Ärme siinkohal siiski töölubade spetsiifikasse lasku. Kui vaadata ühe tuntud joogitootja reklaame 1930ndatest, siis võib juba seal näha, et tegu on vanema meesterahvaga. Pole teada, kas jõuluvanale on kunagi pakutud tööandjapoolset tervise programmi, mis aitaks vanemate töötajate produktiivsust tõsta. Samuti ei ole teada, et jõuluvanaga oleks kunagi arutatud tema mantlipärija küsimust.
Vaimne tervis
Üldiselt arvatakse, et jõuluvana langetab adekvaatseid otsuseid ja tema vaimses tervises reeglina ei kahelda. Populaarse legendi ja laulu järgi on jõuluvanal vähemasti linnaruumis toimetades («Santa Claus is coming to town») peaaegu kõiketeadja omadused («He sees you when you’re sleeping / He knows when you are awake»). Siiski on tal ka kirjalikud märkmed, mille abil ta fakte kontrollib («He’s making a list, checking it twice»).
Topeltkontrollimine on iseenesest paljudel töödel vägagi soositud harjumus. Jõuluvana puhul tekib aga küsimus, kas tema kontrollimisharjumus on standardprotseduuridega ette nähtud või on tegemist haiglase ülekontrolliga. Viimased uurimused näevad stressi ja erinevate vaimsete probleemide nagu näiteks obsessiiv-kompulsiivsete häirete vahel seoseid. Lisaks sellele on jõuluvana vaimsele tervisele ilmselt mõjunud tema jälgimine erinevate valitsusasutuste poolt. Mitmed USA julgeolekuga seotud institutsioonid on tunnistanud, et jälgivad jõuluvana detsembrikuiseid lende kõrgendatud valmisolekus ja suure tähelepanuga.
Töökoha ergonoomika
Võrreldes oma päkapikkudest abilistega on jõuluvana hiiglaslik. Päkapikkude täpset pikkust on võimatu määrata, sest avaldatud kirjanduses ei ole sellekohast üksmeelt. Siiski võib öelda, et nad on tillukesed. Töökohas, kus varustus ja vajalik tehnika on kohandatud peamiste tööliste ehk päkapikkude järgi, on üsna tõenäoline, et jõuluvana vajaks ergonoomi hinnangut oma töökohale. Vastasel juhul on küllalt tõenäoline, et jõuluvana hakkavad vaevama rasked tervisehädad, mis tulenevad sobimatust töökeskkonnast.
Varasemalt on teada, et jõuluvanale ei ole regulaarsed tervisekontrollid kohustuslikud, välja arvatud enne töökohale asumist tehtav narkotest. Võttes arvesse kõiki eelpool toodud muresid, tuleks jõuluvana jaoks välja töötada eraldi tööterviseprogramm. Teiseks tuleks luua standardiseeritud kontrollnimekiri, mille abil hinnata jõuluvana seisukorda tööle asumisel. Siiski tunneme muret ka teiste osapoolte pärast ja seega ei tahaks kogu edaspidist tähelepanu ainult jõuluvanale suunata. Soovitame, et tulevikus tehtavad uurimused võtaks töötervise uurimise alla ka päkapikud ning põhjapõdrad.


authors:
Maria Reinik
Foto
Tairo Lutter

description: Elisast erikampaaniaga telefoni ostnud klient viis mõne aja pärast mõranenud ekraaniga telefoni nutikindlustusse, kust ta lootis sujuva lahenduse leida. Sujuva lahenduse asemel ootas klienti ees aga korralik aja-, närvi- ja rahakulu.

title: Elisa nutikindlustus osutus kliendi jaoks täiesti mõttetuks

maintext:
Ago-Allan ostis selle aasta juunis Elisast erikampaaniaga 67 euroga mobiiltelefoni Samsung Galaxy J3 järelmaksule. Ennetuseks võttis mees ka Elisa poolt pakutud nutikindlustuse. Kui septembrikuus telefoni ekraanile mõra ilmus ja mees telefoni Elisa klienditeenindusse viis, tekkis aga nutikindlustusega probleeme.
«Seade saadeti ekspertiisi,» kommenteeris mees ja lisas, et esindusest anti talle küll asendustelefon, kuid kuna sellel puudusid nutivõimalused, siis ei suutnud telefon paranduses olevat mobiili asendada. «Ehkki tasusin edasi kallimat nutipaketti, telefoni järelmaksu ning ka kindlustust, ei olnud mul asendustelefoniga võimalik nutiteenuseid kasutada,» sõnas ta.
Ekspertiis tunnistas telefoni kindlustusjuhtumiks. Kui Ago-Allan esindusse läks, öeldi talle, et omavastutus on 20 eurot ning vana telefon on võimalik asendada sama marki uue telefoniga. Klient nõustus.
«Esindusse oma telefonile järgi minnes selgus, et niisama lihtsalt see ikka ei käi,» märkis mees ja lisas, et selleks, et sama telefon saada peab ta tegema 100 eurose juurdemakse. Klienditeenindaja oli maininud, et samuti on võimalik ka mõni muu telefon valida. «Otsustasin, et kui tuleb juurde maksta siis ostan vastupidavama ja kallima telefoni, soovides tasuda selle eest osamaksetega. Selgus, et osamaksetega teist telefoni osta ei saa, see tuleb koheselt välja osta,» tundis mees muret.
Elisa pressiesindaja Marika Raiski sõnul tuleneb hinna erinevus sellest, et eelmise Samsung J3 soetas klient erikampaaniaga, kus telefonil oli oluliselt soodsam hind. «Pakutud telefoni kliendihinnaks on 149 eurot ning kuna 67 euro eest sai klient kindlustuse raames uue telefoni valida ning 20 eurot oli omavastutus, siis küsiski teenindaja lisaks 100 eurot,» kommenteeris Raiski. «Samuti olid kliendil eelmise telefoni eest osad osamaksed veel tasumata.»


authors:
Foto
Urmas Luik

description: Maksu- ja tolliamet (MTA) hakkab koostöös suuremate pankadega väljastama järgmise aasta alguses maksuandmete tõendit, mis võimaldab inimestel väiksema vaevaga näiteks pangast laenu taotleda.

title: Pangast laenu saamine läheb lihtsamaks

maintext:
MTA teabeosakonna talituse juhataja Piia Viks-Binsol tõi välja, et kui näiteks praegu tahab klient pangast laenu võtta, tuleb tal krediidasutusele esitada rida dokumente, mis näitaksid inimese krediidivõimet või muid andmeid. Osa andmeid saadakse raamatupidamisest või eraisikute puhul tööandjalt ning osa tuleb küsida erinevatest ametkondadest, sealhulgas MTA-st.
«Pangaliiduga koostöös oleme aga töötanud välja vormi, mis koosneb MTA-le juba niigi esitatud andmetest ning mille edastamisest pankadele piisaks. Sellega aitame laenu taotlejatel oluliselt hoida kokku aega ja raha, mis kuluks muidu andmete kokkukorjamisele, mis juba tegelikult kord riigile esitatud,» rääkis Viks-Binsol uuest teenusest.
Tema sõnul on uue teenuse plussideks kindlasti see, et andmed tulevad korraga ühest kohast ja usaldusväärsest allikast, andmekoosseis on senisest põhjalikum ja pikema perioodi kohta ning elektroonselt töödeldaval kujul.
Andmete edastamiseks tuleb e-maksuametis ja e-tollis valida ise, milliseid andmeid soovitakse edastada, näiteks kas käibeandmed, töötajate andmed või tulude andmed ja mis perioodi kohta tõendile info kuvada. Seejärel on see võimalik pangale või isikutele edastada. «Maksutõendi teenuse kasutamine on vabatahtlik, see tähendab, et andmed edastatakse vaid isiku enda soovil,» märkis Viks-Bensol.
MTA teeb teenuse lansseerimiseks koostööd pangaliiduga. Pangaliidu tegevdirektori Katrin Talihärmi sõnul võimaldaks lahenduse realiseerumine hoida kokku nii laenu taotleja kui ka panga aega ja halduskoormust. Lisaks ei ole tõendil olevad andmed isiku enda poolt manipuleeritavad, andmed on toodud struktureeritud ja masintöödeldaval kujul, lisas ta.
Teenus on valmis kasutamiseks eeldatavalt 2017. aasta algusest. Ülejärgmisel aastal valmivas uues e-MTA-s täiendatakse teenust masin-masin liidese võimalusega.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Liis Treimann

description: 23. detsembri bussid hakkavad juba täituma, mistõttu tasub plaanidega kiirustada. Samas kel võimalus, võib sõita ka 24. detsembril, mil bussifirmad piletihindu veidi alandavad.

title: Vaata, milliste bussidega võib veel jõuluajaks pealinnast ära saada

maintext:
Tallinn-Tartu liinil hakkab tihedam sagimine 23. detsembril alates kella kümnest kuni kella viieni - enamikes bussides on saadaval veel alla kümne istekoha ning mõned bussid on väljagi müüdud. Kõige suurem nõudlus on Lux Expressi busside järele, mida on ühtlasi liinil kõige rohkem.
Liinil soodsaimad, kuueeuroseid täispileteid pakuvad Hansabuss ja Forcen Grupp, kelle väljumisajad on vastavalt 16.30 ja 16.45 ajal, kuid bussidesse on hetkel veel saada ca 20 kohta.
24. detsembril Tartusse liikumisega ei tohiks aga praeguse seisuga probleeme olla, sest valdavas osas bussides on saadaval üle 30 koha ehk bussid on suuresti tühjad. Sama kehtib 26. detsembril Tartust Tallinnasse tagasi tulles, mil nõudlus pole hetkel veel väga suur. Kui on plaan liikuda hommikupoole või lõuna ajal, siis tasuks bussipilet lähipäevil ette ära osta, sest ajavahemikus kella 9-14 hakkavad bussid vaikselt täituma.
Tallinn-Pärnu liinil on 23. detsembril hetkel veel viimane koht jäänud kella seitsmesele bussile, mis suundub edasi Riiga. Teistel hommikustel reisidel kohti aga veel jagub, välja on müüdud vaid üksikud pärastlõunased reisid. Piletite kampaaniahinnad algavad aga soodsalt 3,5 eurost. 24. detsembril tõotab bussireisijate arv samuti hõre tulla, samas pakutakse siis jällegi rohkem kampaaniapileteid, mis algavad lausa kahest eurost.
Tallinn-Kuressaare liinil paistab samamoodi silma, et 24. detsembril suuremat bussiliiklust ei tohiks toimuda, samas on Lux Express selleks päevaks hindu alandanud üheksale eurole.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Kai Pfaffenbach Reuters

description: Swedbank teatas juba aprillis paljukiidetud American Expressi krediitkaartide väljastamise lõpetamisest, laiema avalikkuseni uudis toona aga ei jõudnud.

title: Swedbank lõpetas vargsi American Expressi krediitkaartide väljastamise


description: Kadestamisväärset palka teeniv lennujuht Enn Heinsoo viis nutikat nõuannet noorele, kes soovib kontrollida tuhandete inimeste elusid.

title: Viis nõuannet, kuidas saada lennujuhiks


authors:
Maria Reinik
Foto
David Aguilera David Aguilera Buzzfoto

description: Välismaine kohvihiid Starbucks on lisaks kohvidele tuntud ka valesti kirjutatud nimede poolest.

title: Miks Starbucksi baristad nimesid valesti kirjutavad?

maintext:
Kui tellida Starbucksist kohvi või mõnda muud jooki, siis küsib sealne klienditeenindaja su nime, et see kohvitopsile märkida, kirjutab news.com.au.
Enamasti jõuab kliendi kätte aga tops, millel on isiku nimi vigadega kirjutatud. Kui suurem osa inimestest võtab valesti kirjutatud nime pigem nalja ja kokkusattumusena, siis on ühel Youtube kasutajakontol nimega Super Deluxe oma teooria sellest, miks baristad nimesid valesti kirjutavad.
Nimelt usub youtuber, et baristad kirjutavad nime valesti meelega. Kasutajakonto omanikud tegid eksperimendi, kus üks tiimi liige, kelle nime on lihtne kirjutada külastas viit erinevat Starbucksi kohvikut ning ostis sealt mõne toote, millele baristad ta nime peale kirjutada said.
«Molly töötab Super Deluxe’s ja tal on erakordselt lihtne nimi. Lasime tal külastada viite erinevat Starbucksi kohvikut ning vaatame, kuidas baristad ta nime kirjutavad,» kommenteeris hääl videos.
Selgus, et viiest kolmes kohvikus kirjutati tema nime valesti. Lisaks Molly nimele pidi neiu leppima ka Molli, Mali ja Mommy nimedega.
Sellepeale küsis Youtube videos olev hääl: «Mis siis kui valesti kirjutatud nimed ei ole mitte kogemata vaid meelega?»
Hääl spekuleeris edas: «Mõelge selle peale. Starbucks on suurim kohvikukett maailmas. Miljonid inimesed on ostnud sealt kohvi, mille topsile on nende nimi valesti kirjutatud. Need samad miljonid inimesed teevad pildi oma kohvitopsist ja postitavad selle Facebooki, Instagrami, Tumblrisse ja teistesse sotsiaalmeediakanalitesse. Ja mis on nendel piltidel sama? Kaks asja – valesti kirjutatud nimi ja roheline logo.»
Youtube kasutajakonto sõnul on inimesed teinud tänu valesti kirjutatud nimedele Starbucksile lihtsalt reklaami.


authors:
Maria Reinik
Foto
Lukas Balandis

description: Kuigi inimesed kasutavad oma iPhone'i telefone iga päev, siis on siiski käputäis asju ja rakendusi, millest nad teadlikud pole.

title: 26 asja, mida sa ei teadnud, et su iPhone teha võib

maintext:
Rööprähklemine e-kirjade vahel
Kui oled e-kirja kirjutamisega poole peal, kuid vahepeal on vaja mõnd teist e-kirja postkastist lugeda, siis ei pea kirja ära kustutama, et näha teisi kirju. Lihtsalt vajuta e-kirja «New Message» kohal ja lohista e-kiri alla. Kui tahad uuesti e-kirja kirjutamise juurde tagasi tulla, siis lihtsalt vajuta all sellele kirjale.
Sõnumi edastamine teistele kontaktidele
Sa saad edastada sõnumeid teistele kontaktidele täpselt samamoodi nagu e-kirju. Lihtsalt vajuta sõnumile, mida soovid edastada, kaks korda ning vajuda «More» peale. Seejärel saad valida mida ja kui palju sa edastada tahad.
Kasuta Sirit ilma käteta
Sa ei pea alati menüünuppu all hoidma selleks, et Siri käivituks. Kui sul on iPhone 6S, siis piisab kõigest fraasist «Hey Siri», et Apple'i virtuaalne abiline tööle hakkaks. Selleks tuleb seadetes antud võimalus lihtsalt aktiveerida. Settings – General – Siri – «Enable Hey Siri»
Lasta Siril kõik ette lugeda
Siri võib lugeda raamatuid, artikleid, sõnumeid jne. Lihtsalt mine Settings – General – Accessibility – Speech. Sealt tuleb valide Speak Svreen and Speak Selection. Nüüd võid rahus sõrmega üle ekraani lohistada ning Siri loeb ette kõik, mis ekraanil on.
Õpetada Siri nimesid õigesti hääldama
Kõigepealt pead talt küsima, mis on sinu nimi (ingl. k «What’s my name?»). Kui ta on vastanud, võid talle öelda, et ta ei häälda seda õigesti. Seejärel küsib Siri, kuidas seda hääldada. Kui oled nime õigesti õige hääldusega talle ära öelnud, laseb ta sul valida kolme erineva variandi vahel. Vali endale kõige sobivam ja Siri jätab selle meelde.
Jagada käsklusi telefoni puutumata
Mine Settings – General – Accessibility – Switch Control. Seal vali «Switches», «Add New Switch» ja seejärel «Camera». See annab sulle võimaluse üheks käskluse viisiks valida pea pööramise kas vasakule või paremale. Seega saad näiteks pead paremale poole pöörates anda telefonile käskluse avada Siri.
/ PM Tarbija
Näha, kus sa käinud oled
Su iPhone jälgib su liikumist. Selleks, et näha, kus sa viimati käisid, on võimalik vaadata: Settings – Privacy – Location Services – System Services. All lõpus on «Frequent Locations» ning sealt tuleb valida «History» osa.
Hoida akut tühjenemast, lülitades ekraani mustvalgele režiimile
Kui sul on aku tühjenemas ning vaja veel seda kasutada, siis tasub ekraan mustvalgele režiimile panna. Selleks tuleb minna Settings – General – Accessibility ning vajutada «Grayscale».
Ligipääs su meditsiinilistele andmetele, kui ekraanilukk on peal
Kui oled oma andmed Medical ID rakendusse lisanud, on võimalik teistel inimestel (või sul endal) häda korral nendele andmetele ligi pääseda. Selleks tuleb vajutada ekraanil all vasakul nurgas asuvale «Emergency» nupul ning seejärel valida Medical ID.
Näha oma iPhone'i reaalset signaalitugevust


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panther Media Scanpix

description: Eestis elav leibkond jõuluostudega ei koonerda - keskmiselt kulub kinkidele ligi 600 eurot.

title: Vaata, kui palju raha eestlased jõulukinkidele kulutavad

maintext:
Kõige rohkem kulutavad jõuluostudele sakslased – lausa 30,6 protsenti leibkonna netosissetulekust, kuid kõrgel kolmandal kohal on eestlased, kelle väljaminekutest moodustab jõulukinkidele kuluv summa 28,6 protsenti ehk umbes 571 eurot, selgus Ferratum Groupi uuringu Christmas Barometer 2016™ tulemustest. Küsitlus korraldati 20 riigis.
Elades Euroopa suurimas majanduskeskkonnas, plaanivad sakslased tänavu jõuluostudele kulutada üle kolmandiku (807 eurot) oma majapidamise sissetulekutest. Saksamaale järgnevad Balti riigid – Leedu (30,3 protsenti) ja Eesti (28,6 protsenti). Kõige tagasihoidlikumad tarbijad leiab Norrast, Soomest ning Hollandist, kus eraldatakse jõuludega seotud kulutustele vähem kui viiendik oma sissetulekust.
Eestlased kulutavad kõige enam mänguasjadele (22 protsenti). Teisele kohale jäävad kosmeetika ja parfümeeriatooted ning kolmandale maiustused. Viimaseid kohti jagavad rõivad ja elektroonika (10 protsenti).
Traditsiooniliseks jõulukingiks peetavad raamatud on kingituste esiviisikust väljas, raamatud mahtusid ainult Poola (10 protsenti) ja Tšehhi (8 protsenti) viie esimese kuluartikli hulka.
«Uuringu tulemused näitavad, et eestlastel on muu maailmaga võrreldes ühed rikkalikumad kingikotid ja jõululauad,» kommenteeris Ferratum Bank Eesti koordinaator Tanel Tarkmees. Ta lisas, et jõulud on Eestis selgelt lastepühad, kuna kõige enam raha kulutavad eestlased just mänguasjadele.
Internetis šoppavad kõige enam britid
Kuigi kolmveerand jõuluostudest tehakse traditsiooniliste kanalite kaudu, kasvab järjepidevalt ka netiostude arv. Keskmine leibkond kulutab veerandi jõuluostudele minevast summast just internetis.
Internetist soetavad enim jõulukinke Suurbritannia kodanikud – üle 40 protsendi brittidest ostab jõulukaubad internetist. Eestis ostetakse internetist sama palju kui eelmisel aastal - umbes 15 protsenti.
Jõulu-uuringu tulemused näitavad, et riikide tarbimisharjumused on eelmiste aastatega võrreldes rohkem ühtlustunud. Pooled leibkondadest kavatsevad jõuludele kulutada sama palju kui mullu ja 6 protsenti plaanib kulutusi suurendada. Samuti kajastusid tulemustes Brexiti järelmõjud - kui mullu plaanisid britid kulutada jõuludele 1145 eurot leibkonna sissetulekutest, siis tänavu on see summa vaid 695 eurot.


authors:
Eleen Laasner
Foto

description: Kes tahab jõulupühadeks Saaremaale tulla ja pole seni laevapiletit ära ostnud, peab arvestama sellega, et pileti saab osta vaid sadama kassast.

title: Pühadeaegsed e-laevapiletid on välja müüdud

maintext:
Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro nentis vastuseks Saarte Hääle küsimusele, kuidas pühadeaegsete e-piletitega on, et info päevade kaupa e-piletite müügi kohta on liinide ja päevade lõikes nähtav nende koduleheküljel Praamid.ee «osta pilet» alajaotuses.
Tõepoolest, sealt nähtub, et näiteks 22. ja 23. detsembril on valdav osa e-pileteid väljumistele Virtsust välja müüdud. Sama lugu on 26. detsembri väljumistega Kuivastust.
«E-pileteid on müüdud 50 protsendi ulatuses laeva täitumusest,» täpsustas Arro. Ülejäänud kohad müüakse tema sõnul kassades.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Lugeja Foto

description: «Selver on välja vahetanud iseteeninduspuldid. Näevad igati kenad välja, aga nende kasutamine on tõeline rist ja viletsus. Ostukäru küljes asuva hoidja jaoks on selle nö käepide liiga suur ja see jääb pidevalt käru ääre taha kinni. Vana puldiga piiksutasid ära ja panid supsti hoidikusse, nüüd on tükk jamamist,» kirjutab lugeja

title: Lugeja küsib: miks Selver valis nii ebamugava puldi?


description: Aastavahetuse eel toonitab politsei, et pürotehnilised tooted ei tohiks sattuda laste kätte, kes neid järelevalveta ja ohte ette kujutamata kasutada saavad.

title: Politsei: lastele tuleks pürotehnika kasutamist selgitada

maintext:
Lõuna prefektuuri politseimajori Tarmo Stokkeby sõnul pöörduti möödunud aasta detsembris politsei poole umbes 120 korral, kus teatati hooletult pürotehnikaga ümberkäivatest noortest, kes võivad selliselt iseend, teisi või kellegi vara kahjustada. Samuti oli osa teadetest seotud paugutamistest tingitud rahurikkumistega. Enim selliseid teateid laekus Tallinnast, Tartust, Kuressaarest ja Pärnust.
«Laste puhul piirdub politsei enamasti selgitustööga, sest paljudel juhtudel ei taju lapsed enne täiskasvanute sekkumist oma tegevuse tagajärgi ega pruugi sedagi teada, et lakkamatu paugutamine öörahu ajal on seadusrikkumine. Laste ja noorukite suhtes aitab seaduslikest piirangutest rohkem lastevanemate kasvatustöö,» selgitas Stokkeby.
Ta toonitas, et lastele tuleks selgitada, kuidas pürotehnilisi tooteid ohutult ja teisi inimesi häirimata kasutada. Kui lapsevanem või muu tuttav otsustab noorukile soetada ilutulestikku, peaks kindlasti seletama, millega on tegu, millal ja kuidas konkreetset asja kasutada ning kuidas tagada enda ja teiste ohutus. Peaks ka jälgima, et lapsed neid nõudeid järgivad.
«Niimoodi saaks ära hoida õnnetusi ja kindlustada, et tooteid kasutatakse nõuetepäraselt ega minda seadustega vastuollu,» rõhutas politseimajor.
Seadus ütleb, et kõige ohutumaid pürotehnilised tooteid on lubatud müüa alates 12. eluaastast. Nooremale kui 12-aastasele taoliste toodete müümisega kaasneb vastutus. Järelkontrolli selle üle teostab esmajärjekorras tehnilise järelevalve amet.
«Pürotehnikaga ringi käimisel järgige alati ohutusnõudeid – ärge kasutage pürotehnikat rahvarohketes kohtades ja jälgige, et pürotehnika oleks inimestest ohutus kauguses,» lisas Stokkeby.
Samuti ei tohi pürotehnika sattuda alkoholi tarvitanud sõbra või tuttava kätte, kes võib ebaadekvaatses olekus ohtu seada nii enda kui ka teiste elu. Laste kätte sattunud pürotehnika on aga ohtlik nii neile endile kui ka ümberkaudsetele inimestele ja nende varale, sest lapsed ei pruugi alati kõike ohte ette näha ning mõelda.


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panthermedia Renaud Philippe

description: Kalli teleri omanik oli sunnitud mitmeid kordi müügiesinduse vahet jooksma, sest mitme remondi ja ülevaatuse järel ei saanud teler ikka korda.

title: Kallihinnalise teleri remont ebaõnnestus kolmel korral

maintext:
Tarbija ostis kaks aastat tagasi Teliast Philips 55-tollise teleri hinnaga 1890 eurot. Järelmaksulepinguga teleriga tekkisid aga tänavu mitmed probleemid. Esimese remondi järel avastas ta hiljem kodus, et teleri jala kruvid on valed ning telerit polnud võimalik käivitada, see toimis osaliselt ainult läbi digiboksi. Lisaks ei toiminud teleri pult. Tarbija toimetas teleri tagasi müügiesindusse, kus ka klienditeenindaja proovis seda käivitada, kuid see ei õnnestunud.
Klient andis teleri veel kolmel korral remonti ja kirjutas ka pretensiooni, milles soovis raha tagastamist, sest mitme pöördumise järel ei toiminud teler siiski nõuetekohaselt. Näiteks hakkas teler vahel keset ööd tööle, kuigi taimerit seadistatud ei olnud, vahel ei mänginud telekas heli ning omaniku arvates ei saanud telekas ka Telia poolt tehtud tarkvarauuenduste järel korda.
Teliast vastati esialgu, et teleri puldi patareid olid tühjad. Teleriomanik pidas seda absurdseks väiteks, sest oli eelnevalt patareid ise vahetanud ning teler töötas sel ajal digiboksi vahendusel. Lisaks seadis ta kahtluse alla ka teleri emaplaadi asendamise ning soovis selle kohta tõendit. Telia tagastas juunis töökorras seadme esindusse ning edastas kliendile ka Simson ServiceNet EE OÜ vastuse emaplaadi vahetamise kohta. Seega polnud telerimüüja arvates tarbija kaebus põhjendatud, kuna omalt poolt olid nad kõik endast oleneva ära teinud.
Rahulolematu tarbija pöördus aga oma õiguste taganõudmiseks tarbijakaebuste komisjoni poole. Komisjon tegi kindlaks, et esimene remondi käigus uuendati teleri tarkvara, teisel korral vahetati emaplaat, kolmandal korral teatas tarbija, et taganeb lepingust ega ole nõus telerit tagasi võtma, kuna põhjaliku remondi järel polnud puudused kadunud.
Poolte lepingusuhe algas 2014. aastal, kuid probleemid teleriga algasid ning mitu remonti tehti alles tänavu. Võlaõigusseaduse (VÕS) kohaselt vastutab müüja asja lepingutingimustele mittevastavuse eest, mis ilmneb kahe aasta jooksul asja üleandmisest ostjale. Kui asi ei vasta nõuetele, võib tarbija võimalusel nõuda selle parandamist või asendamist. Müüja võib parandamise asemel asendada asja lepingutingimustele vastava asjaga.
Antud juhul on asja puudused tõendatud faktidega, et Telia teostas iga kord, kui tema poole pöörduti, tarkvara uuenduse ja ühel korral ka emaplaadi vahetuse. Tarbijal oli ka pärast emaplaadi vahetust alus lepingust taganemiseks, kuna seadme remont ei õnnestunud. Seega otsustas komisjon, et teleriomanikul on õigus saada Telialt asendusteler.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Mihkel Maripuu

description: Tuleva aasta alguses on viimane aeg ära kasutada oma kliendikaartidel leiduv boonusraha. Tähelepanu tasuks pöörata ka sooduskaartidele, kui nende kehtivusaeg tänavu lõpeb.

title: Tasub teada: kui kaua kehtib toidupoe kliendikaardi boonusraha

maintext:
Maxima
Kalendriaasta jooksul kliendikaardile kogutud Maxima raha kehtib järgmise aasta 31. märtsini. Seega 2016. aasta jooksul kogutud Maxima raha saab kasutada kuni 2017. aasta märtsi lõpuni. Pärast kehtivuse lõppu Maxima raha annulleeritakse ning seda ei kompenseerita.
Selver/Partnerkaart
Partnerkaardiga näiteks Selveris, aga ka mujal teenitud boonuspunkte saavad kliendid kasutada nende teenimisele järgneva aasta 31. jaanuarini (k.a) ehk siis sel aastal Partnerkaardile kogutud raha aegub 2017. aasta jaanuari lõpus.
Rimi
Rimi kliendikaardile kogunevat boonusraha saab kasutada ühe aasta jooksul. Kliendil on võimalik näha käesoleva jooksva kuu lõpus aeguva raha summat kauplustes asuvas terminalis ja sinurimi.ee iseteeninduskontol. Kui kliendikaardile laekunud raha hakkab aeguma, ilmub kassapidaja ekraanile vastav teave ning kassapidajad on kohustatud kliente sellest informeerima.
Gross
Grossi kaupluste kliendikaardile kogutakse boonust kuus kuud ja seda saab kasutada kuus+üks kuud. Kogumisperioodid ja kehtivused on kalendriaasta järgi fikseeritud ja neid on kaks:
1. jaanuari, veebruari, märtsi, aprilli, mai, juuni ostude eest kogutakse boonust kuni 30. juunini ja sellega saab tasuda kuni 31. juulini;
2. juuli, augusti, septembri, oktoobri, novembri ja detsembri ostude eest kogutakse boonust kuni 31. detsembrini ja sellega saab tasuda kuni 31.jaanuarini.
Pärast kehtivuse lõppu annulleeritakse boonusjääk ning seda ei kompenseerita. Boonuste kogumisi ja realiseerimisi saab klient vajadusel küsida kaupluste kassadest.
Coop/Säästukaart
Kui Säästukaart hakkab aastalõpu eel aeguma, siis sobilik aeg uut tellima minna on vähemalt kaks nädalat enne olemasoleva kaardi kehtivusaja lõppu. Kaardiomanikele, kes on on sooritanud kaardi aegumisele eelneva kuue kuu jooksul vähemalt ühe ostu Coopi kauplustes, saadetakse uus kaart koju tasuta.
Comarket
ABC poodide (Comarket, Delice) sooduskaardid kehtivad samuti ühe aasta ning kui kehtivusaja lõpp läheneb, tuleb enne uue kaardi saamist maksta ära aastatasu.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Aivar Pau

description: Kuna aastavahetusel on jalgsi liikuvate inimeste hulk tavatust kordades suurem, siis kasvab ka taksode nõudlus üle kümne korda, see omakorda mõjutab aga sõiduteenuse hinda.

title: Taxify tõstab aastavahetusel sõiduhinna neljakordseks

maintext:
Taxify tegevjuhi Martin Villingu sõnul on viimaste aastate statistikast näha, et tavaliste tariifidega sõitmise asemel eelistavad paljud taksojuhid aastavahetusel aega veeta pere seltsis ja nii võib autode arv tavapärasega võrreldes isegi väheneda. Seepärast meelitab Taxify oma juhte kopsaka tunnipalgaga, mis võib küündida 50-65 euroni. Klientide jaoks tähendab see aga seda, et keskmine sõit läheb neile maksma 14-17 eurot.
Selleks, et info võimalikult paljude juhtideni jõuaks saatis Taxify oma autojuhtidele järgneva sõnumi: «Hea partner! Aastavahetusel on erandkorras kõigil Taxify juhtidel sisse lülitatud äpikalkulatsioon ja hindu muudab Taxify vastavalt nõudlusele. Tippajal hinnad 3-4 korda kõrgemad tavapärasest! Tule ja teeni aastavahetusel 50-70 eurot tunnis!»
Eelmisel aastavahetusel tehti Taxify kaudu väga palju sõite, kuid 13000 inimesel ei õnnestnud autot tellida. Taxify eesmärgiks on Villingu sõnul pakkuda inimestele autot igal hetkel. «Seetõttu olemegi selleks aastavahetuseks planeerinud tegevusi, et sõitma tuleks rekordiliselt palju autojuhte ja võimalikult paljud klientidid saaksid turvaliselt koju,» ütles ta.
Kõigil klientidel on võimalik Taxify äpis sisestada soovitud sihtkoht ja seejärel näidatakse sõidu orienteeruv hind. Seega klient näeb hinda alati enne sõidu tellimist ja saab selle järgi otsustada, kas see talle sobib.


authors:
Foto
Alain Jocard

description: Briti jaemüügikontsern Marks & Spencer peab hetkel läbirääkimisi oma Tallinna poodide rendilepingute lõpetamise üle; poodide täpne sulgemisaeg pole veel teada ja ilmselt jäävad need veel mitmeks kuuks avatuks.

title: Marks & Spenceri Tallinna poed võivad jääda avatuks veel mitmeks kuuks

maintext:
«Hetkel oleme kaubanduskeskustega lõpetamas läbirääkimisi poodide sulgemiskuupäevade üle ja informeerime seejärel mõlema poe sulgemiskuupäevadest oma töötajaid ja kliente,» ütles Marks & Spenceri Euroopa, Hiina ja India piirkonna direktor Jonathan Glenister BNS-ile. Ta lisas, et ettevõtte Eesti poed jäävad avatuks veel mitmeks kuuks.
Glenisteri sõnul ettevõte oma Eesti poodide sulgemiskavatsusest loobunud pole. «Me oleme kinnitanud otsuse jätkata oma kahe Eesti pole sulgemisega, mille tegime peale konsulteerimist, kuhu olid kaasatud nii meie töötajaid kui Euroopa Töönõukogu,» sõnas ta.
Marks & Spencer teatas novembri alguses, et alustab läbirääkimis oma kahe Eestis asuva poe sulgemiseks. Lisaks Eesti poodidele esitas ettevõte veel kümnel turul 53 kaupluse sulgemiseks, sealhulgas kümme kauplust Hiinas, seitse Prantsusmaal, samuti kauplused Ungaris, Leedus, Poolas, Slovakkias, Rumeenias, Hollandis, Belgias ja Eestis.
«Tänane teade kavatsusest sulgeda Eesti kauplused on osa ettevõtte rahvusvahelise tegevuse põhjalikust ümberhindamisest. Analüüs on näidanud, et meil on viimase viie aasta jooksul olnud Eesti turul raskusi kasumisse jõudmisega ja turu kasvuvõimalused on piiratud. Teadvustame, milline mõju võib tänasel teatel olla meie inimestele, ning seetõttu konsulteerime oma kolleegidega Eestis ja kuulame hoolikalt nende tagasisidet,» ütles Glenister toona.
Eelmisel aastal olid kontsernile kuuluvad kauplused kümnel turul 171 miljoni naelase käibe juures 45 miljoni naelaga kahjumis, kusjuures mõnedel turgudel on äritegevus olnud kahjumis juba vähemalt viis aastat. Analüüs tõi põhjustena välja mitmeid tegureid, sealhulgas kontserni omanduses oleva kauplusteportfelli killustatuse ja piisavate mastaapide puudumise, lisaks on nendel turgudel piiratud kasvuvõimalused tulevikuks.
Kui Marks & Spencer pärast läbirääkimisi sulgemiskavatsuse ellu viib, toob see kontserni tasemel kaasa hinnanguliselt 150-200 miljonit naela kulusid, millest enamik on seotud kinnisvara- ja koondamistasudega.
Marks & Spencer kavatseb edaspidi tegutseda väiksemal arvul sellistel turgudel, kus kauplused kuuluvad ettevõtte ainuomandisse, ning keskenduda rohkem olemasolevatele ühisettevõtetele ja frantsiisidele. Kontsern jätkab enda omanduses olevate äridega Iirimaal, Hong Kongis ja Tšehhi Vabariigis, mis on kasumlikumad ning kus on tugev bränditeadlikkus, sissetöötatud asukohad ja lojaalne kliendibaas.
Tallinnas asuvad Marks & Spenceri poed Kristiine ja Rocca al Mare keskustes.


description: Glasuuri, glasuuri ja veel kord glasuuri – just nii võib iseloomustada tänavust piparkoogimoodi.

title: Piparkoogimoes annab tooni valge

maintext:
Mood ei mõjuta meid mitte ainult riideid valides, vaid ka süüa tehes. Kui aastaid tagasi küpsetasid kõik hobikokad jõulukeeksi, mida tuli päevade kaupa alkoholiga niisutada, siis tänavuses jõulumoes annavad tooni ohtra glasuuri ja rahvusliku kirimustriga piparkoogid. Moodi on läinud ka naivistlikud minimaalid. Just sellise järelduse võib teha Postimehe piparkoogikonkursile laekunud 90 pildi põhjal. Hobikondiitrite selgituste kohaselt nõuab selliste piparkookide tegemine küll kõvasti aega, kuid on suurepärane võimalus pisut kõrbema läinud küpsetise tuunimiseks. Igatahes on Eesti kunsti- ja käsitööõpetajatel põhjust oma töö üle uhke olla – käsitöö- ja joonistamisoskus pole kuhugi kadunud, kuid sukakudumise ja maalimise asemel leiab see sageli rakendust koduköögis.
Postimehe tarbijatoimetuse ja Coopi piparkoogifotokonkurss kestab tänaseni, 23. detsembrini. Nii et enne kui hammustad, mõtle, kas tegid juba oma kätetööst pilti ja saatsid aadressil tarbija@postimees.ee.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Peeter Langovits

description: Eesti Raudtee remonttööd on taas tekitanud iga päev Tapalt pealinna tööle käivatel inimestel lootust, et äkki saab varsti elektrirongiga ka Tapale.

title: Lugeja uurib: millal elektrirongiga Tapale saab?

maintext:
«Kas ja kuna on plaanis elektriraudtee pikendada Tapani välja? Sealtkandist on palju, kes käivad tööl Tallinnas ja praegu sõidavad autoga Aegviitu ja siis elektrirongiga linna tulevad!» soovis teada Rain.
«Eesti Raudtee investeerimiskavas on Tapa suunal ette nähtud üksnes olemasoleva (st Tallinna-Aegviidu) kontaktvõrgu rekonstrueerimine tulenevalt asjaolust, et antud kontaktvõrgu kasulik eluiga lõpeb loetud aastate pärast,» ütles Eesti Raudtee arendusdirektor Anvar Salomets. Ta lisas, et kontaktvõrgu pikendamise plaan sõltub ennekõike sellest, mida Eesti Raudtee klient (antud juhul Elron) tellib ja kas riik on sellele ka rahastuse tagatud.
«Mis puutub raudtee elektrifitseerimist Aegviidust edasi kuni Tapani, siis idee tasandil on olnud see projekt arutlusel, aga hetkel puuduvad täpsemad analüüsid, millised oleksid sellise arenduse plussid ja miinused,» ütles Elroni pressiesindaja Mai Vahtrik. Ta selgitas, et eelistatud on need projektid, kus raudtee infrastruktuuri eluiga nõuab rekonstrueerimist. Samal suunal on peale 2020. aastat planeeritud kontaktvõrgu rekonstrueerimine Tallinna-Aegviidu liinil ja selle töö täpne maht on veel selgumas.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Samarang Pring Reuters

description: Igal aastal reastab uuringufirma Kantar Worldpanel inimeste 50 lemmikbrändi maailmas. Edetabel kujuneb inimeste ostuotsuste põhjal, kas ja kui tihti selle firma tooteid endale koju hangitakse.

title: Vaata järele: need on tarbijate kümme lemmikbrändi maailmas

maintext:
Edetabel hõlmab ligi 300 miljardi ostleja arvamust ning 15 000 brändi 44 riigist, vahendab Business Insider.
10. Dove. Unileverile kuuluv kaubamärk on üks juhtivaid tervise- ja ilutoodete kategoorias ning on näiteks Ladina-Ameerikas viie enimostetud kaubamärgi seas. Võrreldes üle-eelmise aastaga on Dove tooted tänavu lisandunud 31 miljonisse uude majapidamisse.
9. Knorr. Ka Knorr kuulub Unileverile ning need puljongid, kastmesegud, topsitoidud jm on tuntud üle maailma.
8. Indomie. Indofoodi kaubamärgi nuudlid on Indoneesias juhtival kohal ning tuntud rohkem Aasia riikides.
Indomie tooted / Tootja foto
7. Nescafe. 2014. aasta seisuga on see koha võrra allapoole kukkunud, kuid säilitab suure populaarsuse.
6. Pepsi. Kuigi Pepsi jääbki ilmselt Coca-Colaga konkureerima, siis näiteks Egiptuses eelistatakse just seda karastusjooki.
5. Lays. Ka Laysi bränd kuulub PepsiCo alla ning tänavu sai Lays aina populaarsemaks veel 25 miljonis majapidamises.
4. Maggi. Tegu on Nestle enimmüüdud toodetega, mille nuudlitele, pakisuppidele, kastmesegudele jm ei ole maailmas vastast.
Lifebuoy tooted. / Tootja foto
3. Lifebouy. Tänavu paigaldati Lifebuoy desinfitseerivad tooted Araabia Ühendemiraatide ja Indoneesia ühistranspordivahenditesse ning lisati häälsüsteem, mis meenutaks inimestele, et nad sagedamini käsi peseks.
2. Colgate. Colgate tooteid ostab juba niigi kaks kolmandikku kõigist maailma majapidamistest, kuid tänavu lisandus nende hulka veel 40 miljonit, mis on ühtlasi selle aasta suurim tarbimiskasv.
1. Coca Cola. Sellel armastatud karastusjoogil on võime olla alati käeulatuses, kuhu sa ka ei läheks – olgu tegu poeletiga või spetsiaalse Coca-Cola külmikuga.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Ammu on teada tõsiasi, et rahaga õnne ei osta, kuid ikkagi jääb mulje, et ideaalne ja õnnelik pühadeaeg on võimalik ainult paksu rahakoti olemasolul - enam ei piisa sellest kui jõulukuuse kaunistusteks on õunad ja kommid ning kingipakis vanaema kootud soojad sokid.

title: Lihtsad nipid, kuidas pühade ajal rahast tingitud stressi vältida

maintext:
Kuigi jõule kujutatakse kui perioodi, mil saab aja maha võtta, siis paljud tajuvad jõule kui aasta stressirohkeimat aega, mil kulub tohutult raha, kirjutas Parimintress.ee. Pere, sõprade ja ühiskonna poolt seatud ootused võivad stressi tekitada, mis omakorda hakkab mõjutama üldisemalt vaimset tervist.
Isegi kui finantsraskused on ajutiselt, kaasneb sellega ebakindluse ja puudulikkuse tunne –justkui veaksid ennast ja oma perekonda alt. Raha nähakse kui kõikvõimast vahendit, mis annab turvalisuse, kindluse ning lubab täita oma rolli pere ülalpidajana.
Kalliste mänguasjade ja nutividinate reklaamid lämmatavad meid ja mõjutavad lapsi, kes leiavad, et tahavad täpselt samu asju, mis juba nende sõpradel olemas on. Üldises plaanis on meid suunatud uskuma, et jõulude ajal peame olema rõõmsad, tegema hunnikutes kingitusi, sööma, jooma ning nautima kogu pühadeperioodi – kõik eelmainitu on samas parajalt kallis. Tegelikult on jõulud iga inimese enda nägu ning tähtis on, et naudiksid seda aega selliselt, et tulevat aastat ei peaks alustama pühadehulluses võetud võlgade tagasi maksmisega.
Mida teha?
Peamine viis, kuidas vältida pühadeperioodi ajal raha tõttu tekkivat stressi, on planeerimine. Lihtsate nippide kasutamine juba enne jõuluaja algust garanteerib selle, et pühadeaeg on sinu ja sinu pere jaoks tõesti rahulik lõõgastus.
1. Ära kaota kontrolli
Parim, mida teha, on probleemi ennetada. Nagu kogu ülejäänud aasta, on ka jõulude ajal oluline oma väljaminekud kontrolli all hoida. Läbimõtlemata kulutamine on kindel viis, kuidas tuua oma ellu muretsemist ja närvilisust.
2. Koosta eelarve
Realistliku eelarve koostamine enne, kui kogu pühadehullus pead tõstab, on võti kontrolli omamise ja rahulike jõulude juurde. Kui eelarve on selge, saab keskenduda sellele, mida sul on võimalik oma eelarvega ette võtta. Muidugi toimib see ainult siis, kui eelarvest reaalselt kinni pidada.
3. Unusta häbi
Keegi ei taha olla see, kes jõulud ära rikub, kuid elus on hetki, mil me lihtsalt ei saa lubada kalliste kinkide tegemist. Tuleb aktsepteerida, et sellist olukorda ei ole vaja varjata. Enamik on ise rahaliselt raske olukorra läbi elanud ja mõistavad, kui ausalt öelda, et tahad pühadeaega nautida, kuid soovid selle tegemiseks odavamaid variante leida.
Üks võimalus selleks on loosikingitused. Peamurdmise asemel, mida igale pereliikmele kinkida, teeb iga inimene vaid ühe kingituse. Hea on rääkida läbi, mis hinnavahemikku võiksid kingitused jääda, kuid kes soovib ja saab, võib kingile ka rohkem kulutada.
4. Ära torma pimesi teiste jälgedes
Selle asemel, et võrrelda end pidevalt sõprade ja perega ning sellega, mida nemad saavad lubada, lõpeta enda piinamine ning lepi sellega, millised on sinu rahalised võimalused.
Pealegi, mitte alati ei ole raha ning raha eest ostetavad asjad kõige tähtsamad asjad. Rõhku tasub panna erilistele kinkidele, mida sa saad ka ise teha või lähedastega koos ajaveetmisele.
Ja kui sa siiski satud hätta...
Tark mõtleb ka sellele, mida teha, kui rahalisi raskusi vältida ei õnnestu. Probleemi eiramine ei kaota probleemi. Eiramine tähendab lihtsalt, et mure kasvab, kuni on tunne, et seda probleemipundart ei õnnestugi enam kuidagi lahti harutada.
Mida jälgida?
Esmalt tasub muidugi pöörata tähelepanu sellele, et sa püsiksid oma eelarve piirides. Krediitkaardi kasutamine võib tunduda ahvatlevana, kuid kui tuleb tasuda ka intresse, siis võib kogusumma üsna kiiresti suureks kasvada. Juhul kui märkad, et oled võlgu jäänud, tasub rääkida panga või muude laenuandjatega ning uurida, mis võimalusi nad pakuvad.
Ürita vältida seda, et ükskõik milline otsus jäädavalt su finantsajalugu kahjustaks. Kui see juhtub, võib sul olla tulevikus probleeme ka laenuvõtmisega.
Raha laenates tasub eelistada perekonda ja sõpru. Kuigi firmasid, kes kiirlaenu pakuvad, on rohkelt, siis juhul kui sa ei suuda laenu õigel ajal tagasi maksta, võib juhtuda, et satud veelgi suuremasse võlaspiraali, mis ulatub jõuludest tunduvalt kaugemale.
Nii et võti suurepäraste jõulude juurde on eelarve koostamine ja sellest kinni pidamine, mõõdukus ning arusaamine, et elus on ka palju tähtsamaid asju, kui hirmkallid kingitused.


description: Kala tarbimine on püsinud üsna stabiilne vaatamata sellele, et viimaste aastatega on kalatoodete hinnad tõusnud.

title: Uuring: kuidas on eestlastel lood kala söömisega?

maintext:
Eesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) 2016. aasta uuringust selgus, et noored inimesed tarbivad kala järjest rohkem, kirjutas Maablogi.
Värskelt valminud EKI uuringust selgus, et kalatarbimist on viimase kolme aasta jooksul hakanud tõsiselt võtma just nooremad vanusegrupid (alla 40aastased ja eriti kuni 25aastased). Kala tarbimine ja kulutused kalale on kasvanud selles vanusegrupis viimasel kolmel aastal rohkem kui keskealistel ja vanematel inimestel.
Esirinnas on kala ostmise ja tarbimise poolest üle 60aastased, kes kulutavad kalale suurema summa (74 eurot pereliikme kohta aastas) kui nooremad vanusegrupid. Kuni 24aastased noored kulutavad varasemast rohkem (keskmiselt 48 eurot).
Viimased kolm aastat (2013–2015) on kalatoodete tarbimine olnud samal tasemel ehk 13,4 kilo kala elaniku kohta aastas, võrreldes 2012. aastaga on see tõusnud ühe protsendi. See on hea uudis, sest 2008. aastast 2011. aastani oli kala söömine langustrendis. Seda seetõttu, et elanikkonna ostujõud vähenes.
Naabrid rohkem
Meie lähimad naabrid tarbivad kalatooteid elaniku kohta meist märksa rohkem: Läti – 25,5, Soome – 24, Rootsi – 33 ja Venemaa 23 kilogrammi kalatooteid aastas. Ka Euroopa Liidu maade keskmine kalatarbimine on pea kaks korda suurem (25 kilogrammi aastas elaniku kohta) kui eestimaalase keskmine.
EKI hinnangul sisaldavad eelnimetatud riikide tarbimiskogused ka seda hulka kala, mis tarbitakse kodust väljaspool, restoranides ja külas käies. EKI andmete kohaselt jäävad Eesti elaniku poolt tarbitud kalakogused kodusisese ja -välise arvestusega kuueteistkümne kuni seitsmeteistkümne kilogrammini aastas.
Miks süüa kala?
Toitumisteadlased soovitavad süüa mitmekülgselt, tarbides sealjuures nii väherasvaseid kalu (haug, koha, ahven, tilaapia) kui ka rasvaseid kalu (lõhe, forell, kilu, räim). Toitaineliselt sisaldab kala palju valku, mis on kergesti omastatavam kui muud loomsed valgud.
Samuti sisaldab kala vitamiine (oluline vitamiin D allikas), mineraalaineid ning rasvu, mis suuremas osas on omega-3 rasvad. Kala on üks olulisemaid polüküllastumatute omega-3 rasvhapete allikaid, mis mõjutavad meie tervist mitmel erineval moel.
Linoleenhapet (oomega-3-rasvhape) ei ole inimorganism võimeline iseseisvalt tootma, mistõttu peab neid saama toiduga. Oomega-3-rasvhapete tarbimine 200–250 milligrammi päevas aitab vähendada südame-veresoonkonnahaiguste riski.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Peeter Langovits

description: Tallinna ja Helsingi vahel sõitev Linda Line lõpetab täna õhtul selleaastase hooaja.

title: Linda Line lõpetab tänavuse hooaja


description: Novembris loodud Haapsalu õpilasfirma Meraky on välja töötanud kristalliseebi, millele praegu taotleb tööstusdisaini patenti.

title: Õpilasfirma plaanib patenteerida kristallseebi

maintext:
«Käsitööseepe on palju, aga enamasti on need kandilise kujuga. Meie mõtlesime, et seep võib olla ka disainielement, milles on võrdselt tähtsad selle nii selle koostis kui ka välimus,» rääkis firma üks loojatest Jarita Maaria Rintamäki Lääne Elule.
Seep muidugi lõhnab hästi ja on kasulik, sisaldab nii kitsepiima, glütseriini, eeterlikke õlisid, kookospiima ja mett. Seebi saladus ei olegi selle koostises – valmis seebimass ostetakse poest, vaid selles, kuidas anda seebile lahe kristallilik väljanägemine. Ja seda tüdrukud ei paljasta. «See on meie ärisaladus,» ütles teine firmalooja Elis Aksli.
Rintamäki kinnitas, et seepe ei tee nad vormi järgi, sestap on iga seep erinev. «Sada patent
protsenti käsitöö. Ühe seebi peale kulub meil praegu kokku umbes tund, millest pool tundi võtab seep ise ja teise poole pakendamine ja kõik muu,» lisas ta.
Vaata pilte seebist siit.


authors:
Maria Reinik
Foto

description: Aktiivseim jõulukinkide soetamise aeg on kätte jõudnud. On neid, kel kingitused ammu välja mõeldud ning jäänud on vaid ostlemise vaev kui ka neid, kes loodavad inspiratsiooni poeskäigul leida.

title: Kõige popimad kingid on mänguasjad ja ilutooted

maintext:
Kaubamaja ASi tegevdirektori Erkki Lauguse sõnul on ilutoodetest populaarsed erinevad kinkekomplektid ning parfüümid. «Eelistatud on just eksklusiivsed käsitööna valminud parfüümid,» sõnas Laugus ja lisas, et ilutoodete fenomeniks on kujunenud ka uued USA kosmeetikakaubamärgid nagu Urban Decay ja NYX. «Neilt ostetakse enim meigipalette ning huulepulkasid ja -läikeid,» märkis Laugus.
Ka looduskosmeetika müük näitab juba mitmendat aastat väga häid tulemusi. Lauguse sõnul võib seda põhjustada tarbija suurem teadlikkus paranemise ja tervisliku eluviisi laialdasem levik.
Lastele jõulukinke tehes arvestatakse eelkõige laste soovidega. «Sel aastal on suurt populaarsust kogunud interaktiivsed mänguasjad: kilpkonnad, ritsikad, liblikad, lilled jms,» rääkis Erkki Laugus. «Lisaks saadab edu ka klotse, Lego ja Playmobili mänguasju, lauamänge, nukkusid ning meisterdamiskomplekte. Suurt tähelepanu pööratakse kvaliteedile ning mängides õppimisele. Interaktiivsed loomad õpetavad lapsele lemmiku eest hoolitsemist, nukkude juuksed on niivõrd tõetruud, et neid võib päriselt pesta ning väike juuksur võib juba varakult kätt harjutada. Saadaval on isegi planetaarium väikesele teadushuvilisele,» lisas Laugus.
Märgatavalt on suurenenud Eesti inimese soov teha jõuluostud e-poest. Nii on sel jõuluperioodil kaubamaja e-poe külastatavus võrreldes aastataguse ajaga kasvanud neli korda. «See on äärmiselt mugav viis vältida järjekordi ning teha ostud kiirelt ja mugavalt. Palju kasutatakse võimalust ost kodus ära vormistada ning sellele lihtsalt kaubamaja infoletti järele tulla,» rääkis Erkki Laugus.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Ülla Tamm

description: Enamik Eestis tegutsevaid supermarketeid ei tee lastega perede jaoks lisapingutusi, olgu selleks siis laiemad parkimiskohad, spetsiaalsed kassad.

title: Lastesõbralikkus Eesti poodide moodi: autokärud ja kõik

maintext:
«Coopi kauplustest on näiteks Maksimarketites autodega ostukärud, samuti väiksemat mõõtu lastele mõeldud ostukärud,» ütles poeketi pressiesindaja Martin Miido. Tema sõnul meeldib lastega peredele ka nutikassade lahendus. «Pultidega süsteem pakub lastele tegevust kogu poeskäigu ajaks kaupa skaneerides ning iseteeninduskassad pakuvad lastele võimalust ise kassapidajat mängida,» lisas Miido.
Comarketites ja Delice toidupoodides on lastesõbralike lahendustena kasutusel autokärud, mõnedes Comarketi kauplustes on lastele mõeldud väikesed ostukärud.
Ka Selveris on ainsate lastesõbralike lahendustena hetkel kasutusel autokärud, väiksed ostukorvid ning ostukärud koos turvatooliga. «Kõik eelnevad lahendused on osutunud väga populaarseks seega pole me neist loobuma pidanud, vaid pigem oleme hakanud uute lahenduste peale mõtlema,» ütles poe pressiesindaja Karl-Villiam Vaserik.
Prisma Peremarketi regioonijuhi Maarja Jüriöö sõnul on nende pood viimasel ajal pööranud tähelepanu sellele, kuidas muuta poes käimine lihtsamaks lastega peredele. «Paljude Prismade juures tänaseks tavapärasest laiemad ning tähistatud parkimiskohad lastega külastajatele, et lapsed ja turvahällid kenasti autouksest välja mahuksid ja poeuksele mõnusalt lähedal asuksid,» tõi ta näite.
Samuti hakkas pood pakkuma lastele tasuta puuvilju ning tehti eraldi lastekassad, kus laps treppi kasutades aidata emal-isal kaupa lindile tõsta ja hiljem ostusid kotti laduda. Jüriöö sõnul sobivad nende poodide laiad riiulivahed liikumiseks vankriga külastajatel. Samuti on Prismades kaksikutele mõeldud ostukärusid ja näiteks autokärusid, kuhu mahub istuma mitu last. Annelinna ja Narva Prismade juures ka tasuta laste mängualad.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Haigekassa annab teada, et uue aasta alguses võtab töövõimetushüvitiste väljamaksmine tavapärasest kauem aega.

title: Jaanuaris haiguslehte võttes raha kiirelt kätte ei saa


authors:
Hanneli Rudi
Foto

description: Paari nädala pärast saab Norrast esimene riik maailmas, mis loobub FM lainepikkustest ning läheb üle digitaalsele raadiolevile (DAB+).

title: Esimene riik maailmas loobub FM-raadiotest

maintext:
Norra parlamendi otsuse kohaselt algab FM lainepikkusest loobumine 11. jaanuarist Norlandi maakonnast ning nö liigub sealt edasi lõunapoole, kirjutab Local. Selle otsuse tagajärjel muutuvad kasutuks ligi kaheksa miljonit raadiot.
Kuigi uuendus oli ammu teada, ei tee see norrakaid rõõmsaks. Kahele kolmandikule ei ole selline digipööre meelt mööda. Norra kohalike raadiojaamade liidu esimees Svein Larseni sõnul pole inimeste vastumeelsuses midagi üllatavat.
«On raske põhjendada, miks on vaja FM raadiod vahetada välja DAB vastu,» selgitas Larsen. Ta lisas, et arvestades Norra rahvusringhäälingu väga aktiivset reklaamikampaaniat selle uuenduse toetuseks, on muudatuse pooldajata nii väike arv üllatav.
«Aga Norra on oma otsuse teinud, nii praktilistel kui ka majanduslikel kaalutlustel ja nüüd on juba hilja seda tagasi pöörata,» sõnas Larsen. Norra algatust jälgitakse pingsalt mitmetes teistes riikides nagu Taani, Rootsi, Šveitsi ja Lõuna-Korea, mis kaaluvad sama digipööret
Mõned kohalikud raadiojaamad võivad Norras kasutada FM lainepikkust kuni 2022. aastani.


authors:
Foto
Sander Ilvest

description: Tugev tuul hakkas täna pärstlõunal häirima laevaliiklust Virtsu-Kuivastu liinil.

title: Tugev tuul häirib laevaliiklust Virtsu-Kuivastu liinil


authors:
Mihkel Maripuu
Sander Ilvest
Maiken Mägi

description: Aastavahetusel ei taha keegi ilutulestikku lastes ootamatult viga saada, mistõttu tasub joobes sõbra näpud pürotehnikast kindlasti eemal hoida. Lisaks on veel nii mõndagi, mida ilutulestikku lastes arvestada.

title: Nipivideo: kuidas õigesti ilutulestikku lasta

maintext:
Enne ilutulestiku käitlemist tee kindlaks, et tootel ei oleks väliseid mehhaanilisi vigastusi. Ära kasuta seda, kui tekib kahtlus selle kvaliteedi osas. Kindlasti loe läbi toote kasutusjuhend ja käitu vastavalt sellele.
Kui valisid aastavahetuseks patarei, siis aseta see kõvale tasasele ja tulekindlale pinnale nii, et see ei saaks ümber kukkuda. Vajadusel toesta kivide, liiva, mulla või muu seesugusega. Patarei paber tuleb eemaldada vaid nii palju, et saaksite kätte süütenööri. Süüta süütenöör ja eemaldu kiiresti ohutusse kaugusse.
Kui toode pärast süütamist kuni kuue sekundi jooksul tööle ei hakka, võib sellele läheneda alles pärast 10-15 minuti möödumist.
Kodust ilutulestikku on näha julgelt paarisaja meetri kaugusele, mistõttu ei ole vajalik sellele nõnda lähedal seista - kaugemalt on vaade veel ilusamgi.


authors:
Maria Reinik
Foto
Aldo Luud

description: «Olen terve elu elanud Mustamäel viiekordses paneelmajas. Hiljuti avastasin, et üks minu kodu seintest, mis on ühtlasi ka terve maja välissein, hallitab. Hallitus on enda alla võtnud ka mööbli ning tekitanud mul allergiaid. Kui näitasin seda korteriühistu esimehele, laiutas too käsi, et midagi pole teha, sest raha ei ole ja teised elanikud ei taha laenu võtta. Pean nüüd jälle hakkama toas remonti tegema, aga ausalt, ei näe sel kõigel mõtet, sest varsti sein jälle hallitab. Kuhu ma sellise murega pöörduma peaks?» küsis lugeja.

title: Lugeja küsib: kes vastutab kortermaja hallitava seina eest?

maintext:
Vastab Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi:
«Esmalt soovitan korteriomanikul ühistu juhtkonnale võimalikult täpselt oma mure ära selgitada: kindlam oleks teha seda kirjalikult, koos fotodega. Kui on tegemist probleemist tekkinud tervisekahjuga, võiks kirjale lisada ka arstide hinnangu. Ühistul tuleks sellisel juhul tellida asjatundlik ekspertiis, et täpselt kindlaks teha kahjustused, nende ulatus ja tekkepõhjused. Tihti võib n-ö silmaga nähtav murekoht (niiskuskahjustus vm) peita hoopis suuremat ja sügavamat probleemi, mida kindlaks teha saab vaid asjatundja.
Ühistu ei tohi aga mingil juhul jääda passiivseks ja jätta korteriomanikku oma muredega üksi, sest üheks seadusest tulenevaks ülesandeks ongi maja hooldada ja remontida, et elanikel oleks selles turvaline ja mugav elada. Tuginedes tänasele kohtupraktikale võib korteriomanik vajalikud tööd ära teha ja hiljem nõuda arvete tasumist proportsionaalselt kõigilt teistelt omanikelt, kuid siinkohal on oluline tõestada, et tegemist on vajalike kulutusega. Seega on ülioluline, et ühistu nende teemadega tegeleb, vastasel juhul võib tekkida olukord, kus omanikud hakkavad ise remonti tegema ja ühistul puudub igasugune ülevaade maja seisukorrast. Aktiivne inimene võib aga ise teavitada oma olukorrast näiteks e-kirja teel ka teisi korteriomanikke, uurimaks, ehk maadleb keegi sama murega. Võimalik, et nii leiab teisigi korteriomanikke, kes maja renoveerimisest huvitatud, ning kui kvoorum koos, saab juba üheskoos ühistu üldkoosolekul maja renoveerimisplaanidega edasi minna.»


authors:
Pm Tarbija
Foto
Panthermedia Leung Cho Pan

description: 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra, kuna 1. jaanuar on riigipüha ja reeglina vaba päev. Sama reegel ei kehti aga tänase tööpäeva kohta.

title: Tasub teada: täna tööpäeva lühendama ei pea


authors:
Eleen Laasner
Foto
Panthermedia.Net
Gudrun Krebs

description: Talvine pühadeaeg põhjustab tihtilugu liiga palju õnnetusi - see on üks õnnetusterohkemaid aegu. Kuidas aga pühad võimalikult turvaliselt mööda saata?

title: Kaheksa soovitust, kuidas pühad ohutult mööda saata

maintext:
Eesti Korteriühistute Liit soovib tuletab meelde mõned olulised asjad, et pühadeaeg ohutult ning rõõmsalt mööda saata.
1. Ettevaatust lahtise tulega, küttekollete ning elektriga
Küünlad, kaminatuli ning teised lahtise tule allikad tuleks kodunt lahkudes või magama minnes kustutada ning kontrollida, et pühade ajal täistuuridel töötavad elektriseadmed ei tekitaks vooluvõrgus ülekoormust.
2. Pidage ilutulestikuga piiri
Kuigi suur hulk elanikke on rahulolematud, käib linnades ilutulestiku paugutamine juba terve detsembrikuu täie hooga. «Majade vahel ja rõdudelt lendavad igas ilmakaares odavad ja sugugi mitte alati ohutud pürotehnilised vidinad,» tõi Eesti korteriühistute liidu juhatuse liige Urmas Mardi näiteid. Tema sõnul peaksid inimesed ükskord aru saama, et kortermaja rõdu või kitsuke hoov pole ilutulestiku tegemise koht. «Kahjuks tuleb aga enam-vähem igal aastal ette juhtumeid, kus inimesed pürotehnikat uude aastasse lennutada üritavad, süüdates valesti suunatud raketiga elamu rõdu või koguni vigastades kedagi tõsiselt,» rääkis ta.
Ilutulestikuvahendeid ei tohi kasutada kohas, kus see võib tekitada ohtliku olukorra – ohutu raadius oleks tema sõnul 30 meetrit ning enne ilutulestiku kasutamist tuleb täielikus ohutuses veenduda. «On selge, et kortermaja pisikesel rõdul, aga ka kortermajade lähiümbruses on igasugune pürotehnika kasutamine äärmiselt mõtlematu ja ohtlik tegu – liiati kui enamasti kiputakse seda tegema suuremas seltskonnas ja alkoholijoobes,” rõhutas Mardi. Mardi sõnul on tervitatav näha, et suur hulk inimesi on kodanikualgatuse korras ilutulestikuhullusele vastu astunud, algatades Facebookis «Pauku ei tee» nimelise liikumise. «Ent siiski jääb sellest väheks. Võibolla tasuks riigil kaaluda pürotehniliste vahendite kasutamise senisest rangemat reglementeerimist,» nentis ta.
3. Jääge majade kaunistamisel hea maitse piiresse
Ka jõulukaunistustega tasuks piiri pidada. «Muidu võib juhtuda nii, nagu mõne aasta eest Lasnamäel: naabritele jõulurõõmu pakkuda tahtnud noormees tekitas kortermaja seinale meeleoluka lasermängu, kuid lahkus ise kodunt, unustas aga arvuti sisse ning häiriv valgusmöll sundis naabreid lausa munitsipaalpolitseilt abi otsima,» meenutas Urmas Mardi. Eesti Korteriühistute Liidu ajakirja Elamu värskes numbris paneb ka Tallinna linnadisainer Urmas Kaldaru rahvale südamele, et kaunistustega piiri peetaks. «Lähtuda tuleks siiski heast maitsest, võiks piirduda näiteks trepikodade varikatuste kaunistamisega. Ka kortermaja rõdude kaunistamine võiks olla kooskõlastatud, et tekiks terviklikum üldmulje,» leidis Kaldaru. Ta soovitab jõulukaunistuste paigaldamisel jälgida, et need kedagi ei häiriks ning temaatilised kaunistused saaks pärast pidustuste lõppemist ka õigel ajal maha võetud.
4. Hoidke majaümbrus puhas ja võõrad majast eemal
Aastavahetuse paiku valmistavad ühistutele peavalu lõhutud pudelite killud kortermajade ümbruses. Niisamuti tuleks olla hoolikas ja hoida uksed pidustuste ajal suletud, et melus ei pääseks trepikotta kurjade kavatsustega võõraid. «Igaühele, kes uksekella vajutab, ei tohiks kindlasti küsimusteta fonolukku avada,» hoiatas Mardi.
5. Ärge jätke kodu oma äraolekul valveta
Kui plaanite pühadeks kodunt kaugele sõita, hoolitsege aga selle eest, et pererahva eemalolek kurjategijate tähelepanu ei ärataks: paluge naabreid või sõpru tühjendada teie postkasti ning aeg- ajalt käia korterit üle vaatamas, kaitset pakuvad ka korralikult paigaldatud ja juhtimiskeskusega ühendatud valveseadmed. Ärge unustage ühistu juhtkonnale edastamast oma kontaktandmeid juhuks, kui elamus peaks tekkima avariiolukord ning selle lahendamiseks on tarvis teie korterisse pääseda.
6. Ärge jätke kodu kütteta
Kokkuhoidlike inimeste harjumus pikemaks ajaks talvepuhkusele sõites kodus küte välja lülitada on Mardi sõnul lubamatu. «Seadus näeb ette, et korteris peab säilima miinimumtemperatuur +18 kraadi. Kütteta korteris võivad külmaga lõhkeda veetorud ning see võib majale suurt kahju teha,» pani ta korteriomanikele südamele.
7. Hoolitsege heanaaberlike suhete eest
Majas, kui inimesed omavahel hästi läbi saavad, on kõigil mõnusam elada. Õppige oma naabreid tundma – ehk vajab mõni naabrimemm või – taat jõuluajal teie abi? Heategudega tuleks alustada enda lähedalt.
8. Hoidke oma neljajalgseid lemmikuid
Pühadeajal, kui taevasse lendab praktiliselt igaõhtune saluut, tuleks hoolitseda selle eest, et neljajalgsed lemmikud oleks turvaliselt kodus ja neid rahustada, et loomad stressi tõttu pead ei kaotaks ja ärevuses kodunt minema ei jookseks.


description: Jõulukinkide puhul võib juhtuda ikka see, et kink kahjuks kinkijale ei sobi. Olgu siis tegemist vales suuruses jalanõudega, lõpetades lihtsalt mõne ebavajaliku esemega.

title: Mis tingimusel saad jõulukingi poodi tagasi viia?

maintext:
«Võib juhtuda, et vahel satub kingikotti mõni ese, mis kingisaajale ei sobi,» sõnas Stockmanni turundusassistent Maria Leben. «Klientide rahulolu on Stockmannile oluline ning seetõttu on jõuludel kui ka muul ajal võimalik kassatšeki alusel 14 päeva jooksul tooteid tagastada või ümber vahetada.»
Leben siiski lisab, et sularaha nad reeglina ei tagasta, vaid kannavad tagastatava raha kinkekaardile, mida on siis võimalik kasutada kõikides meie osakondades, kaasa arvatud toiduosakonnas.
«Oluline on mainida, et kui tšekk on kadunud, aga ost on sooritatud meie püsikliendikaarti registreerides, siis on meil võimalik tšekk üles otsida ka püsikliendiprogrammist,» sõnas Leben ning lisas, et sellisel juhul peab kindlasti kohal olema ostu sooritanud inimene.
Ka Kaubamajast ja Kaubamaja e-poest ostetud kaubad saab soovi korral tagastada. Sarnaselt Stockmanniga kehtib ka neis 14 kalendripäevane tagastamisõigus. Pakiautomaati tellitud toodetele kehtib tagastamise õigus alates pakiautomaati saabumise teate kättesaamisest ning seda ka juhul, kui tegemist ei ole puudusega kaubaga.
Kaubamaja projektijuht Gertrud Rei tõi välja e-poest ostetud kauba tagastamise protsessi:
Kaupade tagastamiseks tuleb täita ära koos kaubaga saadud arve-saatelehel veerud «Tagastamine», märkides ära tagastatavad tooted ja nende kogused. Täidetud dokument edasta koos tagastatava kaubaga Kaubamajale. Tagastamiseks kasuta arve tagaküljel olevat spetsiaalselt tagastussilti.
Kaup tagasta võimalusel originaal-transpordipakendis ning kõik ühe tellimuse raames tagastatavad kaubad korraga. Tagastamisega seotud otsesed kulud kannab klient.
Tagastatav kaup peab olema kasutamata (kauba sobivust võib proovida ja tutvumise eesmärgil kasutada) ja rikkumata. Kaupadele, mida oma olemuse tõttu ei saa tagastada (nt pakendist välja võetud aluspesu, ujumis- ja päevitusriided, sukad-sokid, avatud pakendiga kosmeetika, parfüümid hügieenitooted, toidukaubad ja joogid) 14-päevane taganemisõigus ei kehti.
Kaubamajast ostetud kauba tagastamiseks või vahetamiseks tuleb Reidi sõnul kliendil pöörduda osakonna poole, kus ost sooritati. Müüjale on vajalik esitada Parterkaart ja ostutšekk või e-tšekk. Müügidokumendina aktsepteeritakse ka pangaväljavõtet.
Tagastatav kaup peab olema kasutamata (kauba sobivust võib proovida ja tutvumise eesmärgil kasutada) ja rikkumata. Kaupadele, mida oma olemuse tõttu ei saa tagastada (nt pakendist välja võetud aluspesu, ujumis- ja päevitusriided, sukad-sokid, avatud pakendiga kosmeetika, parfüümid hügieenitooted, toidukaubad ja joogid) 14-päevane taganemisõigus ei kehti.
Tagastatud kauba eest tagastab Kaubamaja kliendile ostusumma sularahas või kinkekaardina, olenevalt kliendi soovist.
«Tagastatud kauba eest tagastab Kaubamaja kliendile ostusumma koos kohaletoimetamise tasuga viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 kalendripäeva jooksul. Tagasimakse tehakse samale arvelduskontole, millelt ostu eest tasuti,» sõnas Rei ning lisab, et rikutud või kahjustanud tooteid tagastada ei ole võimalik.
Kui aga kingitused osteti mõnest toidupoest, näiteks nagu Rimi, ka siis on kingisaajal võimalik kink tagastada. «Rimi kauplustes kehtib värskuse garantii, mis tähendab, et kui klient pole rahul meilt ostetud toote kvaliteediga, siis hüvitame selle talle,» sõnas Rimi sisekommunikatsioonijuht Monika Kaljusaar ning lisas, et see garantii kehtib kõikidele puu- ja köögiviljadele, lihale, kala ja mereandidele, pagari-, leiva- ja piimatoodetele. «Probleemse toote puhul antakse selle eest raha 100 protsendi ulatuses tagasi või soovi korral probleemne toode asendatakse,» kommenteeris ta.
Kaljusaar märkis, et kindlasti peab tagastatava tootega peab olema kaasas ostutšekk ja kaebus tuleb Rimile edastada toote säilivusaja jooksul ja mitte hiljem kui ostule järgneval päeval. «Tooted, millel puudub pakend ja säilivusaeg nagu näiteks puu-ja köögiviljade puhul, tuleb kaebus esitada samal või järgmisel päeval pärast ostu sooritamist,» sõnas Kaljusaar.
Lisaks garantiist tulenevatele õigustele on Kaljusaare sõnul tarbijal ka muud seadusest tulenevad õigused. «Muuhulgas on tarbijal võlaõigusseadusest tulenevalt juhul, kui asi ei vasta koguse, kvaliteedi, liigi, kirjelduse ja pakendi osas lepingutingimustele, õigus nõuda mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kahe kuu möödudes puuduse avastamisest, asja parandamist või asendamist,» märkis ta. «Ja alles siis, kui asja parandamine või asendamine ei ole võimalik või ebaõnnestub, nõuda ka lepingust taganemist ja asja ostuhinna tagastamist.» Kaljusaar lisas, et võlaõigusseadusest tulenevate õiguste kasutamisel värske toidu kategooria toodete suhtes, tuleb tarbijal tõendada kaebusega seonduvaid asjaolusid.
Loe lisaks: Tarbijakaitse: katkise kauba vastu pakutava kinkekaardiga ei pea nõustuma


authors:
Maiken Mägi
Foto
Lugeja Pilt

description: «Käisime 17.12. Tallinnas Kadaka Selveris. Ligi 175-eurose arve puhul anti kingituseks lausvenekeelne seinakalender. Pean lugu venekeelsetest inimestest, aga Selveri jätan edaspidi kõrvale. Selver on ju end reklaaminud kui Eesti kapitalil toimetavat ettevõtet,» kirjutab lugeja.

title: Lugeja küsib: miks kingib Selver klientidele venekeelseid kalendreid?

maintext:
Vastab Selveri kommunikatsioonispetsialist Karl-Villiam Vaserik.
Selveri suhtluskeeleks on endiselt eesti keel ning enamus kalendritest on trükitud samuti meie riigikeeles. Kalendrid saavad endale kõik Selveri kliendid, kelle ostukorv on suurem kui 35 eurot.
Kuna Eesti Vabariigis elab suur hulk vene keelt kõnelevaid inimesi, siis otsustasime väikse koguse kalendreid trükkida ka vene keeles. Ilmselt antud juhul on tegemist inimlikust eksimusest tekkinud veaga, kus müüja andis kogemata eestikeelse kalendri asemel venekeelse.
Soovi korral on võimalik kliendil see kalender ükskõik millises Selveris ümber vahetada.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Marko Saarm Sakala

description: Eestis on juba mitu veebipoodi, kes mitte ainult ei too kohevat jõulupuud kohale, vaid panevad selle ka ostjale kodus üles. Tõsi küll, mitte just väikse tasu eest.

title: Moodne aeg: kodune jõulupuu lastakse proffidel püsti panna

maintext:
«Seda, et me tooksime jõulupuu tuppa ja paneksime üles, soovivad nii noored kui ka vanad,» rääkis firma Aed ja Kodu juhataja Joonas Parv. Tihti pole tänapäeva kodudes enam saagi, millega jõulupuult otsast jupp maha võtta. Ilma selleta aga puu vett kätte ei saa ning hakkab kuivama.
Parve sõnul võtavad nemad alati igaks juhuks ka oma kuusejalad kaasa, sest Eesti kodudes on veel üksjagu nõukaaegseid kuusejalgu, kus puudub veeanum. Jõulupuu püstitamise teenust on firma pakkunud kolm aastat ja seni on selle soovijaid jagunud. «Tihti ei taheta oma autot ära määrida,» tõi Parv välja ühe põhjuse, miks inimesed eelistavad veebipoest puu osta.
Jõulupuu kohaletoomine ja ülespanek maksab nende firmas 10 eurot. «Eks seda hinda ole, aga ei tundu, et see summa oleks inimeste jaoks probleem,» tunnistab Parv. Nende firma kogemus näitab, et 100 jõulupuu tellijast ligi 70 on nõus maksma ka lisateenuse eest, olgu selleks siis jõulupuu püsti panemine või äravedu. 20 eurot maksev äravedu olevat populaarne just kortermajade rahva seas. «Kui puu on juba pooleldi kuivanud, siis kus ta selle paneb või kuhu ta sellega läheb,» tõdes kuusemüüja. Parve kinnitusel suudavad nemad jõulupuu pea okkavabalt prügikotti panna ja ära viia.
Jõulupuude püsti panemist pakub ka osaühing Kangro. «See (veebist tellimine – toim) on väga populaarne ja läheb aina populaarsemaks, sest inimesed lähevad aina mugavamaks,» ütles Kangro juhataja Madis Haak. Jõulupuu ülespanek maksab kümme eurot, äraviimine 15. «Äravedu ei ole väga popp, aga on asutusi, kellega meil on vastav kokkulepe,» rääkis Haak.
Kuigi veebist tuleb jõulupuud valida n-ö põrsas kotis põhimõttel, siis Haagi sõnul polnud nende firmas 12 aasta jooksul vaid üksikutel puhkudel ostjad puuga rahul. «Kui mõnikord on latv olnud hõre või on puu saanud transpordil viga, siis saab selle ringi vahetada,» ütles Haak, kel endal jõulupuuistandus.
Firma Aed ja Kodu juhi Joonas Parve sõnul on neil alati n-ö varupuud kaasas, et saaks vajadusel ümber vahetada. «Aga vähesed soovivad seda, sest oleme müüdavad puud ise istandusest välja valinud ja need on ilusad,» kinnitas Parv. Kuusemüüja sõnul on tulnud ette kurtmisi, et mullu kuivas tellitud kuusk kiiresti ära. Seda tulevat ette just kontorites. Aga asja uurides tuleb välja, et puule ei antud piisavalt juua. «Kui kuusk jääb kuivale, siis mõne päeva pärast sa võid sinna vett panna, aga alla on juba tekkinud vaigukiht ette ja puu ei saa vett enam kätte,» selgitas Parv. «Omast kogemusest kodus tean, et päevas liiter kuni pool vett võib puule kuluda küll,» lisas ta.
Mõlema kuusemüüja sõnul algab veebipoest kuusemüük juba novembris ning kõige suurem tööaeg on kuni 10. detsembrini, kui jõulupuid tellivad asutused. «Nüüd algab tihedam müük kuusemüügiplatsil, kuhu inimesed lähevad ise valima,» sõnas Parv. Tema sõnul on paljud neil platsidel müüdavad puud pärit hoopis Taanist või Hollandist ning need on juba kuu- poolteist tagasi maha saetud. «Nendega ei juhtu midagi, sest puu hakkab vananema tuppa tuues,» ütles Parv.
Kui Kangro kogemuse kohaselt eelistab enamik Eesti inimesi kuuski, siis Parve sõnul on kahekordistunud nulusoovijate hulk.