description: Helmese omanik Jaan Pillesaar nentis, et kui küsida, et millisele riigile sotsiaaldemokraatia ja tsentraalne plaanimajandus ajaloos edu on toonud, siis õige vastus kahjuks on, et mitte ühelegi riigile ja mitte kunagi.

title: Pillesaar: sotsid pole ühelegi riigile mingit kasu toonud

maintext:
«Räägitakse küll Rootsist kui meeldivast erandist, aga kui numbreid analüüsida, siis ka see legend kahjuks ei vasta tõele, »nentis Pillesaar. «Tänaseks on sotsialistlikku ajajärku üle elavas Rootsis juba kaks korda rohkem perekondi alla rahvusvahelise vaesuspiiri kui näiteks äärmuslikult kapitalistlikus USAs.»
Pillesaar jätkas, et ajaliselt on Rootsi mahajäämus SKT per capita sellestsamast USA-st tänaseks üle kahekümne aasta. «Selline karm majanduskasvu pidurdumine ja kodanike jõukuse langus on iga “sotsialistliku paradiisi” tegelik hind, »lausus Pillesaar. «Ma loodan, et ükski Eesti valitsus ei hakka kordama sarnaseid vigu, tõstes maksukoormust ja suurendades riigi sekkumist majandusse.»


description: SEB privaatpanganduse strateeg Peeter Koppel ütles, et  turgude reaktsioon Donald Trumpi võidule on üllatavalt leige ning investoritel tasub mõelda pigem ostmisele kui müümisele.

title: Peeter Koppel: reaktsioon üllatavalt leige

maintext:
Mida te prognoosite, mis juhtub täna USA turgudel?
Futuurid viitavad mõõdukalt negatiivsele algusele. Samas on hetkel miinus esialgsega võrreldes oluliselt, suisa enam kui poole võrra, vähenenud ning selle reaktsiooni leigus on paljude jaoks ilmselt sama suur üllatus kui Trumpi võit. Plussis on enam-vähem ainus poliitilise riski maandamise instrument – kuld. Samas on ka see oma esialgsest hüppest järele andnud.
Kaua tõenäoline varing kestab, kas taastumine tuleb pigem kiire?
Hetke liikumisi on võimatu varinguks nimetada. Samas tasub ära oodata USA aktsiaturgude avanemine, sest ajalugu on näidanud, et paljud „ärkavad“ alles siis. Mingil moel võib spekulatsooniobjektiks kujuneda see, kas kasvanud ebakindluse kontekstis Fed detsembris intresse tõstab või mitte. Hetkel on turu hinnangul tõusu tõenäosuseks 84%. Teoreetiliselt on selle tõenäosuse langemine turule positiivne.
Kuidas te hindate, kas Trump on reaalne oht maailma majanduse destabiliseerimiseks või on tema mõju suuresti emotsionaalne ja läheb ruttu üle?
Destabiliseerimiseks peaks maailma majandus kusagilt otsast stabiilne olema. Olukorras, kus intressimäärad on paljudes riikides nii lühikeste kui pikkade tähtaegade lõikes negatiivsed, maailma kaks olulist keskpanka tegelevad mastaapse rahatrükioperatsiooniga, kasvu ei ole, tootlikkus kahaneb, võlakoorem vaevab ning vananev rahvastik on üha rahulolematum, saab stabiilsusest rääkida ainult rohkete eitustega. Jah, üks küsimärk tuli nüüd juurde, kuid ma isiklikult pean struktuurseid trende konkreetsetest isikutest olulisemaks. USA president on majandustrendide meelevallas, mitte vastupidi.
Mis arengud võivad nüüd toimuda USA ja Euroopa vabakaubanduslepingu aruteludel? Mis juhtub USA-Euroopa majandussuhetega laiemalt?
Esialgu on tõenäoline egode põrklemine. See ei kipu aga pikemas perspektiivis just palju tähendama.
Trump on olnud kriitiline Fed-i tegevuse suhtes ja lubanud Yelleni (Fed-i juht Janet Yellen-toim.) välja vahetada. Mis võib nüüd juhtuda Fedi poliitikas, mis suunas liikumisi toimuda?
On täiesti arusaadav, et pragmaatiline ärimees ei saa aru sellest, kuidas raha ei ole madalaima riski kandja ning intressid on olematud. See jooksutab vanakooli mehel täiesti mõistetavatel põhjustel juhtme kokku, sest raha pole enam pikaajalise väärtuse mõõt ning akumulatsioonivahend. Loomulikult tahaks haarata härjal sarvist ja „make the dollar money again.“ Siin tuleb mängu aga Fedi mandaat – hinnastabiilsus ja tööhõive. Mingis kontekstis ka majanduskasv. See tähendab seda, et selleks, et rongi rööbastelt nende kolme asjaolu kontekstis maha ei jooksutataks, peavad liigutused olema ettevaatlikud ja ettearvatavad. Pole suurt vahet, kes neid ellu viib. Lahmimisruum on olematu ning milline president sooviks kohe alustuseks koos intresside kasvatamisega hakata kasvu vähendama ja tööpuudust suurendama?
Mis mõne kuu perspektiivis turgudel juhtub? Millist käitumist te praegu investoritele soovitaksite? Müüa, hoida või osta?
Seni, kuni on põhjust eeldada, et stimuleerimise jätkumine on arenenud riikide majandus- ja finantssüsteemi püsti hoidmise nimel objektiivselt vajalik, kipub iga ehmatus nagu Brexit või Trump olema pigem ostukoht. Arenenud maailma vaevavad struktuursed probleemid nagu rahvastiku vananemine, kõrge võlakoorem ning tootlikkuse kasvu peatumine või isegi langus ei ole kuhugi kadunud. Ka ei ole nende nö. kompenseerimiseks vahepeal midagi uut välja mõeldud ning kes iganes ja mis iganes neid kompenseerivaid, kas monetaarseid või fiskaalseid, meetmeid rakendab, on need vähemalt teoreetiliselt riskantsete varade jaoks positiivsed.

fasttext_language: et


description: Rootsi telekommunikatsiooniseadmete valmistaja Ericssoni endised juhtivtöötajad teatasid, et ettevõte andis aastatel 1998-2001 välja kümneid miljoneid dollareid altkäemaksu, kirjutas kolmapäeval Rootsi meedia.

title: Ericssoni endiste tipptöötajate ülestunnistus seob ettevõtet hiiglaslike altkäemaksudega


description: Veebipõhist majandustarkvara tootva Erply asutaja Kristjan Hiiemaa hinnangul võib pärast Donald Trumpi saamist presidendiks USA majandus tugevneda.

title: Erply asutaja: loodan, et USA muutub tugevamaks

maintext:
Hiiemaa sõnul võib Aasia kaotada oma positsiooni kui Trump kehtestab imporditollid. «Mõju võib olla üsna pikaajaline kui ta reaalselt asub oma ideid rakendama. Loodetavasti Ameerika majandus sellest võidab, » lausus Hiiemaa, kelle ettevõtte peakontor asub New Yorgis.
Hiiemaa nentis, et jõujooned maailma majanduses võivad muutuda. «Ja kindlasti on ootus, et Ameerika muutub tugevamaks kui seni. Trump kindlasti hakkab seal aktiivselt osalema,» märkis Hiiemaa.
Hiiemaa ütles, et Erply tegevust Trumpi valimisvõit esialgu pigem ei mõjuta. „Loodetavasti meie klientidel äri hakkab kasvama USA s ja selle tulemusena nad avavad rohkem poode,» märkis ta.


description: Neljapäeval uue võimaliku valitsusliidu moodustajatega kohtunud Swedbanki juhi Robert Kitti sõnul oli tema prioriteet kohtumisel kindlaks teha, et valitsus ei hakkaks muutma praegust ettevõtete tulumaksuskeemi.

title: Robert Kitt uuele valitsusele: ettevõtete tulumaksuskeemi pole mõistlik muuta

maintext:
«Tähtsuse järjekorras on kõige olulisem ettepanek, mis sai eile välja öeldud, et praegune ettevõtete tulumaksuskeem tagab läbipaistva majanduse ja ettevõtjale õige motiivi näidata oma finantse sellisena, nagu need tõeselt on. Kui on mure, et kuidagi viiakse [kasumit] välja, siis seda saab kindlasti [maksuamet] lahendada. Seda skeemi hüljata pole mõistlik,» ütles Kitt BNS-ile.
Eelmisel nädalal kirjutas Postimees, et peaminister Taavi Rõivase poolt ellu kutsutud majanduskasvu ergutamise töörühmal oli plaanis teha valitsusele sel kolmapäeval ettepanek langetada regulaarsete dividendide tulumaksu 20 protsendilt 14 protsendile. Kitti sõnul polnud too ettepanek neljapäeval arutamisel.
«Me sinna ei läinud, pigem oli sõnum see, et idee ka jooksva kasumi pealt ettevõtete tulumaksu hakata maksma ei ole hea idee,» sõnas Kitt.
Järgmine prioriteet oli Kitti sõnul tema jaoks see, et eraisikute maksustamisel peaks kehtima jääma ühetaoline maksumäär. Siiski võiks pangajuhi hinnangul tõsta tulumaksuvaba miinimumi määra.
«See jätab väiksema sissetulekuga inimestele rohkem raha kätte,» ütles Kitt.
«Formaat oli selline, et meie soovitasime ja siis läksime ära – mida kokku lepiti, seda me ei tea,» märkis Kitt eilse kohtumise kohta.
Kohtumisel oli arutuse all ka pensionisüsteem, Kitti hinnangul võiks muuhulgas lihtsustada teise pensionisambasse maksete tegemist.
«Meil on vananev rahvastik ja olemasolevad töötajad ei suuda pensionisüsteemi kinni maksta, seetõttu on kindlasti vajalik mingisugune iseseisev kogumine. Teine asi - kogumine igakuiste väikeste maksetena on võimalik läbi finantsinstrumentide, maarjakased ja mereäärne kinnisvara on kindlasti head investeeringud, aga see pole üldjuhul rakendatav,» märkis Kitt.
«Eiki Nestoriga eesotsas 15 aastat tagasi see reform tehti ja tulemus on täna, et meil on 3 miljardit eurot pensionifondides, mida muidu lihtsalt ei oleks. See 3 miljardit eurot, mis on teises sambas, on 30 protsenti Eesti inimeste finantsvarast. Lihtsustades võib öelda, et 90 protsendil inimestel on see ainus finantsvara, mis on väljaspool hoiuseid,» märkis Kitt.
«Küll tegin ettepaneku muuta süsteem paindlikumaks, et kui inimesed tahavad, võiks nad teise sambasse rohkem koguda. Pensionid meil on väikesed ja see on nii mugav kogumise viis, et seda paljud kasutavad. Kui kriisi ajal maksed külmutati, aga neid oli võimalik vabatahtlikult jätkata, siis seda kasutas 200 000 inimest, mida on kümme korda rohkem kui vabatahtlikult kolmandasse sambasse kogujaid,» sõnas Kitt.
«Kolmas asi, mida käsitlesime, olid kapitaliturud. Kui kohalikel omavalitsustel või riigil või riigiettevõttel on raha vaja, võib seda teha pangast laenates või ka läbi kohaliku väärtpaberituru, mis võimaldaks Eestis olevaid hoiuseid paigutada inimestel kasvõi pisikese intressi eest Eestisse tagasi. Tõenäoliselt oleks pensionifondidel kohalike varade vastu huvi küll,» ütles Kitt.
Alles neljanda prioriteedina nägi Kitt riigi võimalust võtta laenu selleks, et investeerida haridusse või näiteks teedevõrgu arendamisse. Tema hinnangul on praegu selleks soodne hetk, kuna intressimäärad on madalad, samuti ei pruugi tema sõnul karta nende tõusu tulevikus, kuna laenu on võimalik võtta fikseeritud intressimääraga.


description: Euroala sisemajanduse koguprodukt (SKP) kasvas kolmandas kvartalis aastaga 1,6 protsenti, Euroopa Liidus tervikuna oli kasv 1,8 protsenti, selgub Eurostati kiirhinnangust.

title: Euroala majandus kasvas kolmandas kvartalis 1,6 protsenti


description: Investoriteliidu üks asutajatest Swen Uusjärv teatas, et ettevõte kaalub enda õiguste kaitseks kohtusse pöördumist finantsportaali rahaasjad.ee asutaja, investori ja pokkeriprofi Madis Müüri vastu.

title: Investoriteliit ähvardab kohtusse minekuga

maintext:
Kui eelmisel nädalal kirjutas Äripäev, et kõrge tootlusega meelitav Investoriteliit kutsub Eesti firmadesse investeerima, samas esmajärjekorras läheb kogutud raha Investoriteliiduga seotud inimeste ettevõttesse, mis müüb vitamiine, siis nüüd on otsustanud liidu eestvedaja Swen Uusjärv oma kõige söakaima vastase vastu kohtusse minna, vahendab Äripäev.
«Investoriteliit.ee OÜ on seisukohal, et Madis Müür tegeleb meie tegevuse süstemaatilise halvustamisega, mille eesmärk võib olla omakasupüüdlik tähelepanu saamine,» teatas Uusjärv Facebooki vaheldusel. Uusjärve sõnul pöördusid nad õigusnõustaja advokaadibüroo Sirel & Partnerid poole ning kaaluvad kohtusse pöördumist.
«Eesti Vabariigis on seadused, mida kõik isikud peavad järgima. Seetõttu ei pea Investoriteliit.ee OÜ selles diskusioonis jätkamist õigeks, et mitte mõjutada hilisemat kohtuprotsessi,» kommenteeris ta.
Äripäeva küsimusele, mis on õigusnõustaja poole pöördumise eesmärk ja mida tahetakse saavutada, vastas Uusjärv, et nende hinnangul vajab asi menetlemist.
Loe lähemalt Äripäevast.
Loe lisaks ka:


description: Kullaärimees Alar Tammingu sõnul hakkab USA uus president Donald Trump kindlasti laeva pöörama - ja siis ei ole ka välistatud Kennedy saatus, kirjutab Äripäev.

title: Tamming: Trumpi puhul pole välistatud Kennedy saatus

maintext:
«Kuna Trump hakkab kindlasti laeva pöörama, siis ei ole ka välistatud Kennedy saatus, aga sel juhul läheme me maailma ajaloos enneolematusse turbulentsi ajastusse ja saab vaid nõustuda analüüsiga, et inimkonna arengus on sõjalised konfliktid läinud järjest verisemaks - XX sajand jättis oma eelkäijad kaugele seljataha ning XXI sajandil on inimkonna ellujäämise tõenäosus 50/50,» ütles Tamming intervjuus.
«Ajalugu näitab õnneks, et seni oleme ikkagi alles jäänud, ja ükskõik kui palju tervet mõistust ka on püütud hävitada ja jõule püsivaid süsteeme ehitada, ei ole ükski neist püsima jäänud. Meenutaks veel seda, et ainukesed edukad süsteemid on koostööl püsivad ja isereguleeruvad.»
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Mullu mais pankrotistunud turbatootja Sangla Turvas AS-i pankrotimenetluses saab osa võlast tagasi üksnes Nordea pank.

title: Sangla Turvase pankrotimenetluses saab osa võlast tagasi vaid Nordea

maintext:
Kuigi algselt loodeti ettevõttele kuulunud turbatootmine müüa enam kui 5 miljoni euroga, kujunes tänavu suvel ostuhinnaks 2,8 miljonit eurot. «Praegu on huvi turbatootmise ostmise vastu läinud jälle aktiivseks, aga eelmine talv ei tahtnud keegi osta,» rääkis ettevõtte pankrotihaldur Olev Kuklase BNS-ile.
«Kui 3,4 miljonit oli Nordea panga hüpoteegiga tagatud ja lõpuks müüdi alla hüpoteegi tagatud ulatuse, siis on selge, et keegi peale panga sealt midagi ei saa,» sõnas haldur. «Töötajaid said portsu seadusega ette nähtud raha, aga ülejäänud olid väiksemad võlausaldajad,» lisas ta.
Rohkem vara peale tootmise ettevõttel Kuklase sõnul polnud. «Meil oli küll üks nõue ka selle hulgas, mis puudutab rootslaste poolt tehtud kahju, aga see käis pankrotitoimikonnas läbi ja otsustati, et pole seda nõuet mõtet rootslaste vastu Stockholmi arbitraaži ehitada. Pankrotimtoimkond ei pidanud selleks kulutuste tegemist mõistlikuks.»
Tartu maakohus kuulutas möödunud aasta mais välja Puhja valla suurima eratööandja Sangla Turba pankroti, ettevõttele sai saatuslikuks Rootsi kliendi soovimatus täita pikaajalist lepingut. Toona oli ettevõttel kohustusi vähemalt 4,6 miljoni euro ulatuses. Viimased 16 töötajat koondati tänavu aprillis, mil ettevõte sulges täielikult briketitootmise.
Sangla Turvas teenis 2014. aastal 7,9 miljoni euro suuruse käibe juures 11 569 eurot kasumit. Varude maht bilansis kasvas aastaga 30,6 protsenti 1,5 miljoni euroni. Ettevõttes töötas toona keskmiselt 83 inimest, kelle palgakulu moodustas kokku 1 miljon eurot.


authors:
Siiri Liiva
Jaanus Lensment Postimees

description: Kui veel paar nädalat tagasi tundus, et turismisektor ja konkreetsemalt majutusasutused peavad kahe viimase aasta visast tööst hoolimata end kaotajaks tunnistama ning leppima uuest aastast 14-protsendilise käibemaksumääraga, tõi sündiva valitsusliidu neljapäevaõhtune otsus täieliku kursimuutuse.

title: Turismisektori visa selgitustöö jõudis lõpuks kuuljate kõrvu

maintext:
«Kahtlemata on see suurepärane uudis. Käibemaksutõus on ju olnud kõigile majutusasutustele üle aasta väga murettekitav teema,» märkis Pühajärve Puhkekodu juhatuse liige Kirsti Lambot uue valitsusliidu otsuse kohta jätta uuest aastast majutusasutuste käibemaks siiski praeguse üheksa protsendi tasemele.
Tema sõnul oleks maksutõus tähendanud neile aastas umbes 60 000 eurot täiendavat kulu. Ka jõudsid kallima maksumääraga arvestavad kalkulatsioonid mõnesid Pühajärve Puhkekodu selleaastaseid otsuseid mõjutada. Lambot usub, et valitsuse kursimuutusest võidavad nüüd lisaks majutusasutustele ka toitlustus-, kaubandus- ja transpordiärid ning paljud seotud teenuste pakkujad.


description: Keskerakondlasest peaministrikandidaadi Jüri Ratase sõnul peavad eestlased olema valmis olulisteks aktsiisimuudatusteks, tõenäoline on ka suhkrumaksu kehtestamine.

title: Ratas ähvardab suhkrumaksuga

maintext:
Koalitsioonikõneluste eestvedaja Jüri Ratas kinnitas Vikerraadio saates «Uudis+», et kõige olulisemad muudatused puudutavad makse, sest eesmärk on tõsta madalapalgaliste sissetulekut ja üldist turvatunnet, vahendab ERRi uudisteportaal.
«Aktsiisipoliitikas tulevad muutused, ja väga suured muutused,» rõhutas Ratas, paludes ööpäeva, enne kui ollakse valmis välja ütlema, millised aktsiisid tõusevad, millised kahanevad. Muuhulgas on ilmselt oodata ka suhkrumaksu.
Astmelisest tulumaksust pole aga pikemas perspektiivis Ratase väitel pääsu: «Seda tuleb vaadata tänase Euroopa praktika põhjal ja siin on ainult üks vastus: loomulikult astmeline tulumaks ühel hetkel on Eestis olemas.»
Sotsiaaldemokraat Urve Palo kinnitas esmaspäeva õhtul «Aktuaalses kaameras», et nn limonaadimaksu tulek pole veel kindel ning kuni kõiges pole kokku lepitud, pole milleski kokku lepitud, vahendas ERRi uudisteportaal.
«Juhul, kui see maks tuleb, siis selle eesmärk on mõjutada käitumist kahes suunas, ühtepidi tarbija käitumist, et ta ostaks vähem suhkruga jooke, aga ka tootja käitumist, et ta vaataks, et võib-olla ta lisab natuke vähem suhkrut oma tootele,» selgitas Palo.
«Me ei räägi suhkrumaksust, mis laieneks toiduainetele. Jutt on olnud terviseedenduse aspektist olulisest limonaadimaksust, mis paneks tootjaid vähem suhkrut jookidesse panustama,» lisas omakorda riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.
Toiduliidu juhi Sirje Potisepa väitel on aga selline valikuline magusa maksustamine Euroopa Liidu reeglitega vastuolus, kuna kõiki tooteid tuleb kohelda võrdselt.
«Ega siis muud üle ei jää, kui see tõesti peaks nii minema, eks siis käime Soome rada pidi, et läheme Eesti riigi vastu Euroopa kohtusse, nii see rada on käinud nii Soomes kui Taanis,» märkis Potisepp.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


description: IRLi esimees Margus Tsahkna kinnitas Äripäevale, et astmelise tulumaksu pärast hirmu tundma ei pea.

title: Tsahkna: astmelist tulumaksu ei tule

maintext:
«Seisan selgelt selle eest, et seda ei tule,» kinnitas ta.
«Sellega hirmutatakse, kuid me seisame selgelt selle vastu, klassikalist astmelist tulumaksu ei tule. Madalapalgaliste maksukoormust kergendab tulumaksuvaba miinimumi tõstmine. Mingil määral see endises koalitsioonis ka tööle läks, kuid mitte sellises mahus, nagu IRL seda soovis,» ütles ta.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Marks & Spencer kavatseb sulgeda mõlemad kauplused Eestis, kümneid kauplusi koduturul Suurbritannias ning veel 53 kauplust teistes riikides.

title: Marks & Spencer tõmbab koomale

maintext:
Miks ajas eestlaste Smart-ID mobiilioperaatorid pöördesse?
Uudis Eesti järjekordse innovaatilise e-lahenduse Smart-ID peatsest turuletulekust on muutnud ettevaatlikuks nii tegutsevad mobiilioperaatorid, kuid äraootaval seisukohal on ka riik ja pangad.


description: Ettevõtte raskused on kestnud juba aastaid ning LPP Estonia juhi Tarmo Põikliku kinnitusel oli ootuspärane, et poed Eestis kinni pannakse.

title: Konkurent: Marks & Spenceri otsus ei tule üllatusena

maintext:
Marks & Spencer teatas täna, et alustab töötajatega läbirääkimisi seoses kavatsusega sulgeda Eestis mõlemad kauplused. Lisaks on kavas sulgeda kauplused Hiinas, Prantsusmaal, Ungaris, Leedus, Poolas, Slovakkias, Rumeenias, Hollandis, Belgias.
Eestis kestavad keti probleemid juba aastaid. Juba 2011. aastal oli OÜ MSF Estonia, mis kuulub emaettevõttele Marks and Spencer Chech Republic, kahjumis enam kui poole miljoni euroga, 2013 aastal kerkis aruandeaasta kahjumi koguni 885 868 euroni. 2015. Aastal jõudis ettevõtte aga 68 000 euroga kasumisse.
«Võtan seda kui meeldetuletust, et ka suured brändid ei saa jääda loorberitele puhkama,» kommenteeris olukorda Põiklik.
«On keeruline olla pidevalt moes. Konkurents on tugev ning arvan, et M&S ülehindas oma klientide lojaalsust ja ei reageerinud muutunud turusituatsioonile piisavalt kiiresti,» lisas ta.
LPP Estonia esindab kaubamärke Reserved, Mohito, Crop, House ja Sinsay ning ettevõtte on viimased aastad teeninud stabiilselt kasumit 600 000 eurot aastas.
Eestis on kahjumis aga ka Seppälä, 2014. aastal 539 854 ja 2015. aastal juba 1 506 472 euroga.


description: Tänaõhtustel koalitsiooniläbirääkimistel võtavad võimuliitu moodustama asunud IRL, SDE ja KE suure tõenäosusega üles ka majandusteemad - valdkonna, mille ühe ministrikandidaadina on kuluaarides välja pakutud keskerakondlast Jaanus Karilaidi, kellel on terve rida ideid selles osas, mis muutmist vajab.

title: Karilaid ehitaks majandusministrina raudtee Haapsaluni

maintext:
«Ma tõesti, siiralt olen keskendunud koalitsioonilepingule, et me saaksime siin [meie jaoks] olulisi asju sisse - nii regionaalseid investeeringuid, kui ka neid infrastruktuuri investeeringuid, mis võiks luua töökohti väljaspoolt Tallinnat,» märkis Karilaid esimese kommentaarina võimalike spekulatsioonide kohta, et temast võiks saada seni majandus- ja taristuministri portfelli hoidnud Kristen Michali järeltulija.
«See [koalitsiooni]lepingu sisu on number üks ja ametikohtade ning ministriportfellide jaotus on tõesti alles viimases etapis. Minu jaoks suurim ambitsioon on võidelda Keskerakonnale välja võimalikult hea leppe sisu. Ma täiesti rahuldun sellega ja mul ei ole täna kinnisideed võidelda endale välja ministriportfell,» lisas ta. Ministrikohtade jaotus võiks tema sõnul arutlusele tulla alles nädala pärast.
-Juba juhtimistasandil probleeme
Samas ei saa mööda vaadata sellest, et just majandusteemadel on keskerakondlasest riigikogu liige viimastel aastatel avalikkuses aktiivselt sõna võtnud. Kas või kui võtame praeguseks juba kurikuulsaks saanud uued parvlaevad, mille saabumine Eestisse on varsti pool aastat viibinud.
«Jah, ma olen viimased aasta aega tegelenud parvlaevasaaga lahti harutamisega ja nende probleemidega - kui aeglane seal on olnud ministripoolne juhtimine nii eelmiste kui praeguste poolt,» kirjeldas Karilaid. Tema hinnangul vajab majandusministri valdusala selles osas kindlasti ülevaatamist. «Juba see, et plaani B nii kaua parvlaevade jaoks ei olnud - see on suhteliselt piinlik,» nentis tänane riigikogu liige.
Küll aga vajab tema sõnul veel selgitamist, et kas need juhtimispuudused on tulenenud poliitilistest ministritest või olnud ametkondlik. Oma osa võib olla ka selles, et majandusministeeriumi juhtimine on praegu jagatud kahe ministri vahel. «Ega sellest kahest ministrist ei ole ju ka avalikkus aru saanud - kuidas see nende vastutus seal jaguneb,» rääkis Karilaid.
Samas on tema sõnul viimastel aastatel probleeme olnud ka ministeeriumi vastutusalla kuuluvate asutustega. «Näiteks maanteeametiga: kui tahtis tulla üks rahvusvaheline ettevõte bussiturule ja kuidas temaga käituti. Ei olnud just väga avatud poliitikaga käitumine,» kirjeldas Karilaid, viidates Superbusi katsele oma odavbussidega Eesti bussiturgu vallutada.
-Riigiettevõtete erastamisplaanid üle vaadata
Väljakutseid näeb ta veel ka näiteks energeetikavallas ja majanduskeskkonnas laiemalt. «Sellest on pikalt räägitud, et põlevkivi on keskkonnale ebasõbralik, jätkusuutmatu ja mis keskkonnaprobleemid sellega kaasnevad,» ütles ta. Karilaiu kinnitusel peaksid seda puudutavad lahendused tulema sisse ka koalitsioonileppesse, kuna erakonnal on oma ettepanekud selleks olemas.
Senine majandus- ja taristuminister Kristen Michal on korduvalt avalikkuses rõhutanud, et strateegiliselt mitte niivõrd oluliste riigiettevõtete puhul on üsna loogiline samm need erastada. Karilaiu hinnangul tuleks aga enne üle vaadata, kas need ettevõtted, mida seni on peetud strateegiliselt mitte nii olulisteks - nagu näiteks Eesti Posti ja Eesti Teed -, seda tõesti ei ole. Keskerakond on seni siin teisel arvamusel olnud.
«See on pikaajaline probleem, isegi riigikontroll on korduvalt tähelepanu pööranud sellele, et valitsuses üldse puudub ülevaade riigi strateegilistest ettevõtetest - mis need on ja mis sealt välja jäävad,» märkis Karilaid. Selleks, et üldse erastamisest rääkida, peaks koalitsioon selle nimistu paika saama. «Põhiline filosoofia on ikkagi see, et seal, kus turg ei toimi, seal peaks riik kätt pulsil hoidma ja seal, kus turg toimib, seal tuleks soodustada eraettevõtlust,» rääkis Karilaid.
Erastamise kõrval tuleks üle vaadata ka Rail Balticu suurprojekt. «Kas on kasulikum see hoopis läbi Tartu viia või mõelda selle peale, et kõik maakondade raudteeliinid korraga välja arendada - nii Haapsalu suunal kui ka kiirliin ka Pärnu suunal,» kirjeldas Karilaid.
-Investeeringuteks tuleb laenu võtta
Lisainvesteeringute katteallikana peab keskerakondlane siin väga võimalikuks laenu võtmist. «Ega siin muud varianti ei ole - sellised strateegilised investeeringud vajavad laenuraha,» sõnas ta. Karilaiu hinnangul on tänast rahaturgude olukorda vaadates mõistlik terve rea teiste riikide eeskujul laenu võtta ja seda investeerida nii infrastruktuuri kui ka haridusvaldkonda.
«Ma arvan, et haridusobjektid ei peaks käima käsi pikal aastast aastasse erinevate erakondade käest katuseraha korjamas. Haridus peaks saama ikkagi selge nägemuse ja programmid. Ka haridusinvesteeringuid tuleb forsseerida,» rääkis keskerakondlasest riigikogu liige.
Senise Reformierakonna juhitud valitsus on olnud pikalt seda meelt, et riiklik laenukoormus tuleb hoida madalal. «See on suur viga olnud. Riigi statistikat on küll hoitud korras, aga inimeste elukvaliteeti ei ole parandatud. Investeeringuid tuleb võtta ette ikka selleks, et elukeskkond oleks ikka elamisväärne - ei ole ju mõtet sellisel näljapajukil vegeteerida,» märkis Karilaid.
Minister Michali hiljutise teedeehituse plaani osas, mis nägi ette, et 15 aastaga ehitatakse kõik kolm peamist maanteed neljarealiseks, ütles Karilaid, et pigem oli selle näol tegemist suhtekorraldusliku nipiga, kuna see käidi välja kaks päeva enne koalitsiooni lagunemist. Tema sõnul oligi eelmise valitsuse probleem selles, et puudus visioon, kuidas majandusministri portfelli kasutada ka niiviisi, et sellest kasu oleks.
«Olen sellega täiesti nõus, et see on üks kaalukamaid ministriportfelle. Selle sisustamine aga selliselt, et ka avalikkus rahul oleks, selle esimene eeldus on tugev koalitsioonileping, ülejäänu on selle poliitilise tahte elluviimine,» toonitas Karilaid.
CV
Sündinud: 01.02.1977 Tallinnas.
01.02.1977 Tallinnas. Perekond: vabaabielus, tütar ja poeg.
vabaabielus, tütar ja poeg. Haridus: Tallinna 32. Keskkool 1996; Tallinna Ülikool 2007, riigiteadused.
Tallinna 32. Keskkool 1996; Tallinna Ülikool 2007, riigiteadused. Töökohad: Majandusõiguse ja Poliitika Instituudi lektor (haldusjuhtimise erikursus) 2001; EV põllumajandusministri nõunik 2002–2003; Eesti Keskerakonna büroo koordinaator 2004–2006; Riigikogu Keskfraktsiooni nõunik 2006–2012; Nõmme linnaosa vanema asetäitja 2012–2014.
Majandusõiguse ja Poliitika Instituudi lektor (haldusjuhtimise erikursus) 2001; EV põllumajandusministri nõunik 2002–2003; Eesti Keskerakonna büroo koordinaator 2004–2006; Riigikogu Keskfraktsiooni nõunik 2006–2012; Nõmme linnaosa vanema asetäitja 2012–2014. Erakond: Eesti Keskerakond alates 1997. aastast.
Eesti Keskerakond alates 1997. aastast. Esinduskogud: XIII Riigikogu; Haapsalu Linnavolikogu 2006–2015 (esimees 2009–2015).
XIII Riigikogu; Haapsalu Linnavolikogu 2006–2015 (esimees 2009–2015). Ühiskondlik ja muu tegevus: Eesti Linnade Liidu juhatuse ja Läänemaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige 2009–2015; Eesti Lauatenniseliidu president.
Eesti Linnade Liidu juhatuse ja Läänemaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige 2009–2015; Eesti Lauatenniseliidu president. Huvialad: ajalugu, male, reketimängud.
Allikas: riigikogu koduleht


description: Loomakaitsjate hinnangul on karusloomafarmide efektiivne järelevalve riigile keerulisem ja kulukam kui nende üleminekuajaga keelustamine.

title: Loomakaitsjad: karusloomafarmide kontroll on nende keelamisest kallim


description: Eesti Panga kiirhinnangu põhjal oli Eesti maksebilansi jooksevkonto 2016. aasta septembris 81 miljoni euroga plussis.

title: Eesti jooksevkonto oli septembris 81 miljoniga ülejäägis

maintext:
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 118 miljoni euroni ja oli seega 70 miljoni euro võrra suurem kui aasta tagasi samal ajal. Kaubaeksport kasvas märgatavalt kiiremini kui kaubaimport, vastavalt 10 ja 3 protsenti, ning see kahandas kaupade konto puudujäägi 27 miljoni euroni, teatas Eesti Pank.
Teenuste konto ülejääk ulatus 145 miljoni euroni, kusjuures jõudsalt kasvasid nii teenuste eksport kui ka import, vastavalt 7 protsenti ja 8 protsenti. Teenuste ekspordis vähenes veoteenuste ning suurenes reisiteenuste ja muude teenuste maht, teenuste impordis kahanes reisiteenuste ja kasvas ülejäänud teenuseliikide maht. Esmase ja teisese tulu konto netoväljavool oli kokku 37 miljonit eurot, mida on 11 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi.
Jooksev- ja kapitalikonto summa oli septembris 100 miljonit eurot. See tähendab, et Eesti majandus oli muu maailma suhtes netolaenuandja ehk riigi majandussektorid paigutasid välismaale rohkem vahendeid, kui sealt kaasasid.
Eesti Pank avaldab maksebilansi kiirhinnangu kord kuus üle-eelmise kuu kohta. 2016. aasta kolmanda kvartali maksebilansi avaldab Eesti Pank 9. detsembril.


authors:
Siiri Liiva
Sander Ilvest

description: Kuni eelmise valitsusevahetuseni pikalt EASi nõukogus olnud suurettevõtja Enn Veskimägi nimetab ettevõtlusministri sammu vallandada Hanno Tomberg EASi juhi kohalt inetuks, ning nendib, et talle tundub, nagu oleks tegemist kättemaksuga, kuigi jääb arusaamatuks, mille eest.

title: Standardi juht: tundub, et Oviir maksab kellelegi kätte

maintext:
«Ma arvan, et EASis toimub kõik normaalselt, lihtsalt minister on käitunud inetult,» kommenteeris mööbilitootja Standard omanik Enn Veskimägi, mis on tema seisukoht Hanno Tombergi EASi juhi kohalt maha võtmise osas. «See on nagu mingi kättemaks, aga ma ei saa aru, mille eest,» sõnas ettevõtja.
Veskimägi lisas, et kuigi tal pole Oviiriga tema ettevõtlusministrina ametisoleku ajal kokku puutunud, mõistab ta hukka selle, kuidas minister jõuga survestas EASi ja lasi tagasi kutsuda juhatuse esimehe, kes tegelikult mitte milleski süüdi ei ole. «Seda enam, et valitsuse vahetus on päevade küsimus. Niiviisi kutsuda kedagi tagasi, süüdistada teda asjades, mis on toimunud tegelikult 2012. aastal - see räägib juba iseenda eest,» nentis Standardi omanik.
Suurettevõtja on seisukohal, et Tomberg on EASi juhtimisega väga hästi hakkama saanud. «Ta on igal pool hästi hakkama saanud,» märkis Veskimägi, kes kuulus kuni eelmise valitsusevahetuseni ise ka pikalt EASi nõukogusse. «Minu meelest mingeid skandaale ja probleeme pole seal olnud pärast seda kriisi, kui eelmise valitsuse ajal vahetati mitu korda juhatuse esimeest,» sõnas ettevõtja.
Pärast Tombergi ametisse asumist hindab ta EASi tegevust stabiilseks. «Ma tunnen natuke Hanno Tombergi ka ja minu meelest on ta väga tasakaalukas ja tugev juht, talle anti võimalus luua oma meeskond,» lausus Veskimägi.
Kuna meediast on käinud läbi kuuldused, et pärast Tombergi ametist maha võtmist lahkuvad EASist ka need inimesed, kes koos temaga sinna tulid, siis ütles mööblitootja, et tema iseenesest mõistab sellist sammu. «Tombergiga käituti väga-väga inetult,» põhjendas ta.
EAS andis eile teada, et nõukogu kutsub juhatusest tagasi senise juhi Hanno Tombergi, põhjendades otsust ettevõtlusminister Liisa Oviiri kriitika ja viimase aja sündmustega. Koos Tombergiga võib lahkuda terve EASi juhatus, kuhu kuuluvad veel Indrek Kaju, Sille Talvet-Unt ja Sigrid Harjo.
Loe lisaks:


description: Kinnisvaraprojektide finantseerimise poolest tuntud ühisrahastusplatvorm CrowdEstate on lisaks põhitegevusele hakanud võimaldama ka võlgade ülesostmist ning teiste teemaväliste projektide rahastamist.

title: Ühisrahastusplatvorm asus hapusid laene üles ostma


description: Rubla langes mõõdukalt dollari ning järsult euro vastu kolmapäevasel Moskva turu avamisel, reageerides langenud naftahinnale ja esialgsetele USA presidendivalimiste tulemustele.

title: Trumpi võit pani ka rubla kukkuma

maintext:
Ulla Ilisson: võib-olla varsti ei tahagi keegi dollarimakseid teha
Swedbanki klienditeenuste divisjoni juht Ulla Ilisson tõdes, et ka ettevõtlusmaastikul jäävad ellu need, kes ootamatus maailmas suudavad kiiresti kohaneda, pidades silmas nii kiiresti arenevat tehnoloogiat kui USA presidendivalimisi.


description: Kuigi iseenesest võiks üks korralik raputus Eesti poliitmaastikule hästi mõjuda, ei ole Keskerakonnalt seni tulnud ühtegi otsest signaali, missuguseid muutusi nad plaanivad ning mida teevad teisiti kui Reformierakond, märgib investor Kristi Saare.

title: Kristi Saare: Kesk, aga mida te teisiti teete?

maintext:
«Ei saa eitada, et pikaajaline valitsuses olemine on tekitanud olukorra, kus võimupartei on rahvast kaugenenud ning inimesed ei tunneta, et nende muresid mõistetakse,» märgib naisinvestorite eestvedaja ja väikeinvestor Kristi Saare oma arvamusloos Äripäevale.
Küll aga märgib Saare, et kummaliseks võib pidada seda, et peale üksteise kallal nokkimise ei ole lauale pandud veel ühtegi konkreetset plaani, mida võiks uuelt valitsuselt oodata – peale selle, et nad teevad asju teistmoodi kui Reformierakond –, mistõttu ootabki ta uutelt valitsuseliikmetelt eelkõige sisulist arutelu muutuste osas, mida plaanitakse ellu viia.
«Näiteks on pikemat aega tähelepanuta olnud sotsiaalsfäär, see võiks olla Keskerakonnale südamelähedane. Sotsiaaltoetuste süsteemid, astmeline tulumaks, pensionäride toetamine, valitsuse majandusse sekkumise määr, rahvatervisega seotud teemad,» kirjeldab Saare.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Eesti suuremate kinnisvaraarendajate sõnul muutub digitaalse tehnoloogia ja eeskätt virtuaalreaalsuse kasutamine elukondliku kinnisvara müümisel aina olulisemaks ning ka Eesti arendajad hakkavad siia järjest enam panustama.

title: Kinnisvarafirmad: virtuaalreaalsuse kasutus muutub järjest olulisemaks

maintext:
Uus Maa Kinnisvarabüroo juhatuse liige Mika Sucksdorff rääkis kinnisvara konverentsil, et virtuaalreaalsuse tulek kinnisvarasse on kindlasti tulevikuteema.
«Inimene paneb prillid pähe ja saab näha seda vaadet, mis ta korteri aknast paistma hakkab,» rääkis ta, lisades, et selles valdkonnas on lähiajal oodata palju katsetusi.
Endover Kinnisvara juhatuse liige Robert Laud tõi välja, et virtuaalreaalsus koputab aknale. «Samas kui palju seda reaalselt kasutama hakatakse, näitab aeg,» märkis ta. Samas tõi Laud välja, et tehnoloogia kasutamisega ei tasu üle pingutada, vaid pigem mõõdukaks jääda, kuna kliendid on erinevad.
1Partner Kinnisvara partneri Tanel Tarumi sõnul on kinnisvara muutunud väga tehnoloogiakeskseks.
«Lisaks digitaalsete müügikanalite tekkimisele on juurde tulnud tootepõhised vidinad. Kardinaid saab nihutada iPadist. Tekkimas on uus standard ja nutikate vidinate abil kinnisvara opereerimine on muutnud elementaarseks,» märkis ta.
Küsimuse peale, et mis seisus on praegu elukondliku kinnisvara arendamine, vastasid arendajad, et makromajanduslik keskkond on soosiv ja Tallinnas, eriti äärelinnades, on veel kasvuruumi.
«On kaks tegurit, mis korterikinnisvara tagant lükkavad: Tallinn kasvab elanike arvult ja olemasolev elamufond amortiseerub,» rääkis Laud.
«Buumiilminguid täna ei ole, kuna palgakasv on korrelatsioonis kinnisvara ruutmeetri hinnakasvuga. Inimeste ostujõud kinnisvara ruutmeetri kohta ei ole vähenenud. Tallinna äärelinnas on kasvupotentsiaali.»
Tarum tõi aga välja, et tõenäoliselt on väga aktiivne korterituru kasv läbi ja nii suurt protsentuaalset hüpet järgmistel aastatel enam ei näe.
«See kasv jääb kuskil 25-35 protsendi juurde,» märkis ta.
Nii Sucksdorff, Tarum ja Laud osalesid KUMU-s toimunud rahvusvahelise kinnisvarakonverents elukondliku kinnisvaraturu diskussioonipaneelis «Vahendustegevuse tänapäev ja tulevik – kuidas ja kas tehnoloogia areng hakkab mõjutama sektorit?»


description: Läti majandusministeerium on ette valmistanud määruse eelnõu anda Leedu ettevõttele Geobaltic loa otsida naftat Lätis Laza maakonnas, Aizpute regioonis ja Gudenieki maakonnas.

title: Leedukad tahavad

maintext:
Norra naftafond on Citibanki New Yorgi haru kaudu ostnud kuue ehk peaaegu poolte meie börsiettevõtete aktsiaid, mille väärtus kokku on eilse seisuga 10,7 miljonit eurot.
Ekspert: naftakartell OPEC on hinnasõja kaotanud
Kui naftakartell OPEC kavatseb nüüd tootmist külmutada ja vähendada, siis tähendab see, et OPEC on kaks aastat kestnud naftahinnasõja USA naftatootjatele kaotanud, ütles DNB panga naftaanalüütik Torbjörn Kjus ajalehe Dagens Industri.


description: Leedu kinnisvarafond Lords LB Baltic Fund IV ostis Tallinnas Euroopa Maja, mille rentnikeks on muuhulgas Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindused.

title: Leedu kinnisvarafond ostis Euroopa Maja

maintext:
Euroopa Maja on fondi kolmas investeering ning fond uurib täiendavaid võimalusi osta Balti riikide pealinnades ärihooneid.
Lords LB Baltic Fund IV on 2015. aastal tegevust alustanud määratud tähtajaga kinnisvarafond, mida juhib fondijuhtimise ettevõte Lords LB Asset Management. Fond investeerib Balti riikides kassavooga ärikinnisvarasse. Euroopa Maja on fondi kolmas investeering. Varem on fond ostnud Vilniuses k29 büroohoone ja 200 toaga Comfort Hotel LT.
Kokku on fond teinud investeeringuid 89 miljoni euro väärtuses ja eesmärk on Balti riikide pealinnades veel kassavoo varasid osta. Fondi kapitali tootluse siht on 12%.
Lords LB Asset Management on Leedu Keskpanga poolt litsentseeritud fondijuhtimise ettevõte, mis tegutseb aastast 2008. Praegu juhib Lords LB Asset Management 13 fondi – üheksat kinnisvarafondi, kahte private equity fondi ning kahte energia ja infrastruktuuri fondi. Nende fondide kogumaht oli 2016. aasta juuli lõpu seisuga 258 miljonit eurot.


description: Mandri ja suursaarte vahel lendav lennufirma Transaviabaltika andis teada, et oktoobrikuus lendas nende lennukitega 2276 reisijat.

title: Oktoobris lendas mandri ja saarte vahel üle 2000 inimese

maintext:
Ettevõtte esindaja Eestis Rene Must tõi välja, et oktoobris oli lendude täituvus Tallinn-Kuressaare-Tallinn liinil 61 protsenti ja Tallinn-Kärdla-Tallinn lendude täituvus on ettevõtte senise lennuperioodi kõrgeim, 52 protsenti.
Kuivõrd alates lennuühenduse taastumisest on Kuressaare suunal lendude täituvus ühtlaselt stabiilne olnud, siis Kärdla lennusuund on oma statistiliste näitajatega püsinud 45 protsendi juures. Musta sõnul annab see kinnitust, et ka hiidlased on õhutransporti aina enam valimas mandrile pääsemiseks ja vastupdi.
Oktoobris lendas Tallinn-Kärdla-Tallinn suunal 1026 reisijat, Kuressaare suunal vastavalt 1250 reisijat. Kogu lennuperioodi jooksul on Tallinn-Kärdla-Tallinn suunal teenindatud 4193 lendajat ja Kuressaare suunal vastavalt 5283.
Nädalas lennatakse Tallinn–Kuressaare–Tallinn liinil 12 korda ja sama palju kordi ka Tallinn–Kärdla–Tallinn liinil.


description: Ka Eestis tuntud Briti sporditarvete jaemüügifirmat Sports Direct süüdistatakse ettevõtte laohoone töötingimusi inspekteerima tulnud delegatsiooni salajases filmimises ja pealtkuulamises, kirjutab Reuters.

title: Salakaamera ja võileivavaagen: Sports Direct sattus piinlikku spiooniskandaali

maintext:
Kesk-Inglismaal Shirebrooke´is asuva laohoone inspektsioonis osalenud Briti parlamendiliikme Anna Turley sõnul peitis delegatsioonile eraldatud nõupidamisruumi kehakinnitust toonud Sports Directi naistöötaja võileivavaagnat toolile asetades selle alla põrandale kaamera ja helisalvestusseadme.
Oma sõnade kinnituseks postitas Turley ka pildi juhtunust sotsiaalmeediakeskkonda Twitter.
Sports Direct teatas, et selle juhatus ei olnud töötingimusi inspekteeriva delegatsiooni järgi spioneerimisest teadlik ega sellega seotud.
Ettevõtte miljardärist omanik Mike Ashley lükkas Turley süüdistused kategooriliselt tagasi, öeldes pressiteate vahendusel, et seisab kindlalt kõigi Sports Directi töötajate taga, «kes on nende enda tahte vastaselt saanud parlamendiliikmete ja ametiühingute vaheliseks poliitiliseks jalgpalliks.»
Veider intsident on Sports Directi jaoks järjekordne mainekatastroof. 450 kauplusega jaeketi töötingimusi on meedia ja poliitikute poolt varem võrreldud ka 19. sajandi kuninganna Victoria ajastul esinenuga.
Eelmise aasta lõpus Guardiani poolt läbi viidud ulatuslikust uurimistööst selgus, et Sports Direct kärpis karmide karistuste abil niigi miinimumpalka saavate töötajate töötasusid. Näiteks pidid laotöölised iga vahetuse lõpus läbima põhjaliku, 15 minutit kestva läbiotsimise, mille ajakulu eest neile ei makstud; samuti on neile määratud suured trahvid isegi minutilise tööle hilinemise eest. Pikemalt saab toonastest töötingimustest lugeda siit.
Pärast meediaskandaali on Sports Direct töökeskkonnas leiduvaid puudujääke tunnistanud ning lubanud nende parandamisega tegeleda.
Sports Direct vähendas eelmisel kuul kaks korda oma kasumiprognoose. Ettevõtte aktsiahind on tänavu börsil pidevate skandaalide tõttu tugevalt langenud.


authors:
Siiri Liiva
Aldo Luud Õhtuleht

description: Lihaveise kasvatajaid ühendav MTÜ Liivimaa Lihaveis süüdistab kaubamärgi omastamises oma ammust koostööpartnerit Arke Lihatööstust, mis registreeris Liivimaa Lihaveisega äravahetamiseni sarnase märgi ning müüb selle all veiselihatooteid.

title: Veisekasvatajad keerasid rohelise pulli pärast tülli

maintext:
Alates 2014. aastast eristab Liivimaa Lihaveis tooteid märgiga «Riiklikult sertifitseeritud rohumaaveiseliha», vahendab Äripäev. Paar kuud pärast Liivimaa Lihaveise toodete turule jõudmist esitas Arke Lihatööstus patendiametile kaubamärgitaotluse, mis sisaldas nii sõna «rohumaaveis» kui ka rohelist pulli.
«Arke vaatas, et meie rohumaaveis on eristuv, ja kuna see ei olnud patenteeritud, siis nad tegid ise selle asja ära,» rääkis MTÜ Liivimaa Lihaveis juhataja Katrin Noorkõiv ja selgitas, et kvaliteedimärk ei saa võrduda kaubamärgiga, sest siis ei oleks kvaliteedikaval enam mingit mõtet.
Arke Lihatööstuse juhataja Andres Trumm ütles, et vaidlus kaubamärgi teemal on väga ebameeldiv, kuid samas ei tunne ta, et Arke tööstus oleks midagi valesti teinud. Ta selgitas, et juba 2010. aastal loodud Eesti-Šveitsi ühisfirmas Vianco ACB oli šveitslastel kava, kuidas tuleb veiseid pidada, et nende liha vastaks turu kõrgetele nõudmistele.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Saksamaal Elbe jõe liinil tegutsev Saaremaa Laevakompanii osalusega Elbe-Link Reederei laevad lahkuvad Eesti lipu alt ja hakkavad kandma Madeira lippu, samuti on ettevõttel kavas asendada suur osa eestlastest meeskonnaliikmeid sakslaste ja poolakatega.

title: Saksamaa Elbe liinil sõitvad laevad lahkuvad Eesti lipu alt

maintext:
Elbe-Link Reederei GmbH tegevjuht Christian Schulz ütles ajalehele Cuxhavener Nachrichten, et laevade lipumaad on kavas välja vahetada veel novembri jooksul. Praegu sõidavad laevad Grete ja Anna-Marie Eesti lipu all. Grete kandis varem nime Muhumaa ja Anna-Marie nimi oli Saaremaa.
Schulz selgitas, et laevu ei ole võimalik enam Eesti lipu all hoida, kuna laevaliini operaator on vahetumas. Schulzi sõnul asub Saaremaa Laevakompanii asemel liinil opereerima Saksa laevafirma, kuid ta ei täpsustanud, milline firma liini üle võtab.
Laevafirma tegevjuhi sõnul valiti uueks lipumaaks Madeira seetõttu, et sellel Portugali autonoomsel piirkonnal on Hamburgis oma esindus olemas ning see aitab aega ja kulusid kokku hoida.
Praegu on 90 protsenti Cuxhaveni–Brunsbütteli liinil sõitvate laevade meeskonnast eestlased, kuid Schulzi sõnul on see keelebarjääri tõttu tekitanud sotsiaalseid pingeid. Seetõttu on firmal plaanis asendada osa eestlastest meeskonnast sakslaste ja poolakatega.
Elb-Link Reederei GmbH kuulub võrdselt ettevõtjatele Vjatšeslav Leedole ja Olav Miilile ning nemad on ettevõtte ainuomanikud. Ajaleht Meie Maa kirjutas oktoobris, et Miil püüab 2015. aasta augustis avatud Saksamaa parvlaevaliini üksinda elus hoida.
Vjatšeslav Leedo ütles oktoobris Meie Maa uudist kommenteerides, et kõik sõltub läbirääkimistest ja kindlat otsust veel pole.


description: Äripäev reastas 2000 Eesti suurema palgakuluga ettevõtte aastaaruannete põhjal kõige kõrgemat kuupalka saavad tippjuhid.

title: Vaata, kes on Eesti kõige kõrgemat palka teenivad tippjuhid

maintext:
1.–2. Bo Roger Vilhelm Henriksson, Matti Tapio Pekkarinen. Ettevõte: ABB. Kuupalk: 36 917 eurot.
3. Indrek Kasela. Ettevõte: PRFoods. Kuupalk 25 689 eurot.
4. Gunnar Kobin. Ettevõte: Ekspress Grupp. Kuupalk: 25 000 eurot.
5.–8. Tarmo Kärsna, Valdo Kalm, Piret Mürk-Dubout, Valev Tõnisson. Ettevõte: Telia Eesti. Kuupalk: 22 583 eurot. Kuna edetabel on koostatud 2015. aasta aurande kohaselt, siis on neljast juhist kolm nüüdseks ametist lahkunud. Nendest on praegu juhatuses Tarmo Kärsna.
Tutvu täispika edetabeliga Äripäeva uudisteportaalis.


description: LHV Group üks asutajatest Andres Viisemann viis oma osaluse ettevõttes Šveitsis registreeritud ettevõtte Viisemann Investments AG omandusse.

title: LHV asutaja Viisemann viis oma osaluse Šveitsi investeerimisfirmasse

maintext:
«Meil on rahvusvaheline pere – elame ise Jaapanis ja vaatan, kuidas neid asju on endal kõige parem korraldada. See on see põhjus, mispärast oma asju niimoodi korraldan,» ütles Viisemann BNSile.
«Ma hoian aktsiaid jätkuvalt Eesti väärtpaberite keskdepositooriumis ja sel kombel hoian neid ikkagi Eestis. Ma ei hoia neid kusagil mujal mõnes depoopangas, kellegi teise nimel. Ma üritan neid asju endiselt teha nii selgelt ja läbipaistvalt kui vähegi võimalik. Nimetan enda firma ka enda nimega,» lisas ta.
Viisemanni sõnul aktsiate Šveitsi ettevõtte omandusse viimisel otseselt maksudega pistmist ei ole.
«Loomulikult kui midagi teha, tuleb igale nüansile mõelda, aga sellel ei ole otsest seost maksudega. Pigem kuidas elada ja mismoodi oma asju hästi ja korralikult raporteerida. Selle jaoks on Šveitsis regulatsioonid ja selgused lihtsamad ja rahvusvahelise maksustamise seisukohast on see arusaadavam paljudele teistele riikidele,» rääkis Viisemann.
Viisemann Investments AG-le kuulub 8,1 protsenti LHV pangast ehk ligi 2,1 miljonit aktsiat. Reede keskpäeva börsihinnaga oleks nende väärtus kokku enam kui 16,6 miljonit eurot. Lisaks kuulub Viisemanni Eestis registreeritud ettevõttele 1,7 protsenti LHV pangast ehk 434 925 aktsiat, turuväärtusega 3,5 miljonit eurot.
Viisemann Investments AG asutatati möödunud aasta juulis Zürichis. Selle asutajad ja juhid on Christian Paul Lyk, Adrian Ulrich Escher ja Jasmine Sperti. Ettevõtte aktsiakapital oli asutamisel 250 000 Šveitsi franki.


description: Eravanglate aktsiate hinnad tegid eile New Yorgi börsil hiiglasliku tõusu tänu ootustele, et valitud president Donald Trump pöörab tagasi Barack Obama administratsiooni suuna vähendada eravanglate kasutamist.

title: Trumpi võit lennutas eravanglate aktsiad taevasse

maintext:
Eravanglaoperaatori Corrections Corporations of America aktsia hind hüppas 48,1 ja GEO Group aktsia hind 20,8 protsenti pärast seda kui Trump andis teada, et ta eelistab kasutada eravanglaid.
Aktsiate liikumine on vastupidine augustikuisele, mil nende aktsiate hinnad läksid vabalangusesse pärast seda, kui Ameerika Ühendriikide justiitsministeerium andis teada, et ei pikenda eravanglaettevõtetega lepinguid.
«Eesmärgiks oli vähendada ja lõpptulemusena lõpetada erakätes olevate vanglate kasutamine,» oli kirjas peaprokuröri asetäitja Sally Yatesi memos.
Ministeerium leidis, et eravanglad on kallid ja ohtlikumad kui avalikud. See otsus oleks pidanud mõjutama 13 eravanglat, kus on kokku umbes 22 000 vangi ehk umbes 11 protsenti kinnipeetavatest. Suurem osa nendest vangidest on välismaalased, peamiselt immigratsiooniseadust rikkunud mehhiklased.
Märtsis ütles Trump ühel avalikul esinemisel, et USA vanglate süsteem on katastroof, aga tundub, et eravanglad toimivad tunduvalt paremini kui avalikud institutsioonid.


description: Reformierakond on olnud suurte tegude arhitekt ja läbiviija, paraku jäävad need teod 10–15 aasta tagusesse aega, leiab LHV suuromanik Rain Lõhmus Äripäevale kirjutatud arvamusloos.

title: Rain Lõhmus annab Reformierakonnale hindeks kolme

maintext:
«Kuidas suhtuda jalgpallimeeskonna management’i, kelle hoolealused on viimased kümme aastat järjepidevalt mänginud hindele 3? Maitse küsimus: mõni võib karta, et võib ka minna veel hullemini ja soovib samal viisil jätkata. Mina soovitan pigem proovida vahetusi,» ütles LHV panga üks asutajatest.
«Idealistina ootan uuelt valitsuselt ennekõike suure pildi ja eesmärkide nägemist ja seadmist. Palju elevust tekitavad konkreetne tulumaksu määr, progressioonid, regressioonid jne on pigem ülehinnatud ideoloogiline peenraha,» lisas ta.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Alates tänasest, 14. novembrist 2016 hakkab Swedbank väljastama eluasemelaenu ka KredExi käendusel. Väiksema omafinantseeringuga eluasemelaen muudab kodu ostmise kättesaadavamaks.

title: Swedbank hakkab väljastama eluasemelaenu KredExi käendusel

maintext:
SEB nädalakommentaar: hoogne ehitustempo hakkab rahunema
Aeglustunud ehituslubade taotlemise kasv näitab, et olukord on stabiliseerumas nii elamu- kui muude hoonete ehituses. Kõrge tööhõive, sissetulekute suurenemine ja ettevõtlussektori tulemuste oodatav paranemine jäävad sellegipoolest kinnisvaraturgu toetama ka lähiaegadel, kirjutab SEB nädalakommentaaris majandusanalüütik Mihkel Nestor.
LHV sihib uue kodulaenuga jõukamat eestlast
Kodulaenuturult hiljuti lahkunud DNB ja Danske pangast tühjaks jäänud koha soovib täita kodumaine LHV pank, hakates valdavalt Tallinnas ja Tartus elavale eestlasele pakkuma kodulaenu.
LHV ei hakka teiste pankade kodulaene üles ostma
LHV ei plaani esmaspäeval käivitunud kodulaenude puhul suures mahus teiste pankade antud eluasemelaenusid refinantseerima ega üles ostma hakata, kuna enne viimast majanduskriisi antud laenude intressimäärad ei pruugi olla atraktiivsed.
Majandusanalüütik: kinnisvaramull on mujal maailmas, meil on turg terve
Ajal, mil kinnisvaraturg rühib nii Eestis kui mujal maailmas taas jõudsas kasvutempos, muutub mure järgmise kinnisvaramulli lõhkemise pärast järjest reaalsemaks. Majandusanalüütik Kristjan Lepik kinnitab aga, et vähemalt järgmised kaks-kolm aastat on kinnisvaraturg paremas seisus kui aktsiaturg.
Pank: Rootsi perede võlg moodustab 87 protsenti SKTst
Rootsi kodumajapidamiste koguvõlg on suurem kui ei kunagi varem ehk 3,6 triljonit krooni, mis moodustab 87 protsenti Rootsi sisemajanduse kogutoodangust (SKT), kirjutab Svenska Dagbladet viitega SEB panga hoiubaromeetrile.
Hinnalagi küll, kuid Tallinna korterite ruutmeetri hind vaid kasvab
Kuigi väidetavalt on Eesti kinnisvaraturg jõudnud oma hinnalaeni, maksis septembris Tallinna korteri ruutmeeter keskmiselt 1682 eurot, mis on kaheksa protsenti mullusest kõrgem. Viimati oli pealinnas ruutmeetri hind nii kõrge 2007. aastal.


description: Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) ennustab, et bensiini tarbimine maailmas on jõudnud tipu lähedale ning selle edasist kasvu pärsib üha ökonoomsemate sõidukite ning elektriautode võidukäik, kirjutab Bloomberg.

title: Rahvusvaheline Energiaagentuur: oleme lähedal naftatarbimise tipule

maintext:
«Üleminek elektriautodele on juba juhtumas,» ütles IEA direktor Fatih Birol, lisades, et kui mullu oli maailmas veidi vähem kui miljon elektriautot, siis järgneva 25 aastaga suureneb nende arv enam kui 150 miljonini.
Muutused autotööstuses mõjutavad tugevalt kogu naftatööstust, kuna bensiin moodustab ühe igast neljast maailmas tarbitud naftabarrelist.
IEA ennustab, et 2040. aastaks on maailmas 2 miljardit sõiduautot ehk kaks korda rohkem kui tänasel päeval, kuid bensiini tarbimine on samal ajal kokkuvõttes vähenenud.
Kõige suurema löögi alla satuvad ilmselt naftarafineerimisettevõtted, mis on kulutanud miljardeid dollareid bensiini tootmisvõimsuse maksimeerimisele teiste kütuste arvelt.
Kui IEA ennustab veel lähimateks aastakümneteks naftanõudluse kasvu, siis maailma suuruselt teine naftatootja Royal Dutch Shell näeb tulevikku üsna mustades toonides. Ettevõtte finantsjuht Simon Henry teatas hiljuti, et maailm jõuab naftanõudluse tipuni juba viie aasta pärast, misjärel hakkab vastav näitaja langema.


description: Briti nael tõusis dollari ja euro vastu neljapäeval peale Ühendkuningriigi ülemkohtu otsust, et parlament peab hääletusel kinnitama Brexiti protsessi alustamise Euroopa Liidust lahkumiseks.

title: Nael tõusis tulenevalt Brexiti kohtuotsusest

maintext:
Naelsterling, mis on langenud mitme aasta madalaimale tasemele 23. juuni referendumist, tõusis üle 1,24 dollari taseme.
Naela tõus mõjutas Londoni FTSE 100 indeksit, mis on saanud tugevat toetust alates referendumi tulemustest, kuna nõrk valuuta tõi tulu eksportijatele. Indeks langes 0,5 protsenti pärastlõunasel turul, kui Frankfurt tõusis 0,07 protsenti ja Pariis 0,5 protsenti.
«Kohtuotsus on muutnud Brexiti protsessi alustamise palju keerulisemaks ja on andnud naelale tugeva löögi,» ütles ETX Capitali turuanalüütik Neil Wilson.
Neljapäeval tõstis Ühendkuningriigi keskpank kasvuprognoosi tulevaseks aastaks, jättes baasintressimäära muutmata.
Markit/CIPS ostujuhtide indeks tõusis septembri 52,6 punktilt 54,5 punktile oktoobris, ja ületas analüütikute 52,5 punktilisi ootusi, kus 50 punkti ületav näit tähendab tõusu.


description: AS Tallink Grupp ja tema tütarettevõtted vedasid kolmandas kvartalis eelmise aastaga võrreldes rohkem reisijaid ja kaupa, kuid käive ei kasvanud ning kasum vähenes.

title: Tallinki käive ja kasum vähenesid

maintext:
Kontserni majandustegevuse kogutulemus oli madalam võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, tulemust mõjutasid peamiselt väiksem tulu laevade väljaprahtimisest ja kiirlaeva Superstar prahtimise kulu.
2016. majandusaasta kolmandas kvartalis (1. juuli – 30. september) kokku 2,9 miljonit reisijat, mida on 5,7 protsenti rohkem kui eelmise aasta kolmandas kvartalis. Veetud kaubaveoühikute arv kasvas 6,7 protsendi võrra ning veetud sõiduautode arv kasvas 6,2 protsenti võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.
Kontserni auditeerimata konsolideeritud müügitulu oli kolmandas kvartalis 273,5 miljonit eurot, mis tähistab eelmise aasta kolmanda kvartaliga võrreldes langust, toona oli vastav näitaja 273,6 miljonit eurot. Kontserni kolmanda kvartali auditeerimata kulumieelne ärikasum (EBITDA) oli 67,1 miljonit eurot, eelmise aasta samal perioodil 76,8 miljonit eurot ja auditeerimata puhaskasum oli 42,8 miljonit eurot, eelmise aasta samal perioodil 45,2 miljonit eurot.
2016. majandusaasta kolmandas kvartalis kasvas kontserni käive kõikidel opereeritavatel liinidel. Põhitegevuse müügitulu kasvas kolmandas kvartalis tänu suuremale piletitulule ja pardamüügile, kasvu toetas suurem reisijate arv Kontserni opereeritavatel laevadel.
Laevade väljaprahtimise müügitulu on eelmise aasta kolmanda kvartaliga võrreldes vähenenud kuna välja oli prahitud vähem laevu.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Panther Media Scanpix

description: JP Livingston on New Yorgis elav pensionär. Ta elab kokkuhoidlikult, jagades mehe ja koeraga vaid 30-ruutmeetrist korterit.

title: Kuidas 28-aastane naine tänu säästmisele pensionile jäi

maintext:
Ülejäänud New Yorgi pensionäridest eristab teda aga see, et ta on vaid 28-aastane, kirjutab Forbes.
JP on tema hüüdnimi, mida ta kasutab oma säästmisharjumusi propageerivat blogi pidades. Livingston lõpetas 2009. aastal Harvardi ülikooli ja asus seejärel tööle investeerimisfirmasse, aga tema investeerimishuvi sai alguse juba ammu enne seda.
«Kui ma oli 12- aastane, kinkis mu isa mulle raamatu „Rikas isa, vaene isa“ (Robert Kiyosaki legendaarne raamat investeerimisest-toim.) See äratas minus huvi investeerimise ja enda äriga alustamise vastu, » rääkis Livingston, kes eriti huvitus kinnisvarasse raha paigutamisest.
Tõsi, Harvardis õppides ei tundunud ta üldse tüübina, kes võiks töötada investeerimisfirmas. Ühe oma tollase suve veetis ta Taiwanis budistlikus kloostris, kust talle jäi külge vähenõudlik elustiil ja teadmine, et õnn ei peitu selles, kui palju sa kulutad
Pärast tööle asumist koostas JP kohe väga äkilise säästmise ja investeerimise plaani. Esimestel tööaastatel keskenduski ta just kulude kärpimisele, lubades endale igakuiseid kulutusi koos toidu ja muu hädavajalikuga vaid 900 dollari ulatuses, makstes sealjuures veel 1100 dollarit renti.
Praeguseks hindab ta oma vara netoväärtust rohkem kui kahele miljonile dollarile. «Umbes 60 protsenti sellest on säästud ja 40 protsenti investeeringud, » rääkis Livingston. Oma esimese miljoni teenis ta juba 26-aastasena.
Väga säästlikel inimestel pole tavaliselt kombeks elada New Yorgis, sest see on väga kallis linn, kuid Livingstoni sõnul talle ja tema mehele lihtsalt väga meeldib see linn.
Livingston ei usu, et ta pärast investeerimisfirmas töötatud seitset aastat ja oma tagala kindlustamist enam tavapärasele üheksast viieni tööle naaseks. Kui üldse, siis teeks ta midagi, mis aitaks maailma paremaks muuta.


description: Tallinna Admiraliteedi basseini piirkonda Porto Franco kaubandus- ja bürookeskust rajava Porto Franco juhi Aldo Daponi sõnul on keskuse ehitusleping plaanis sõlmida tuleva aasta alguses.

title: Porto Franco arendaja loodab ehituslepingu sõlmida uue aasta alguses

maintext:
«Niivõrd suurte arendusprojektide puhul on loomulik, et ehitusel läbitakse erinevad etapid,» ütles Dapon BNSile.
«Hetkel jätkame ehitussüvendi rajamise töödega – rajatakse vundamendialuseid vaiu, kindlustatakse süvendit, just sai valmis ehitussüvendist vee väljapumpamise süsteem,» lisas ta.
Paralleelselt käib Daponi sõnul suure hooga projekteerimine Eesti arhitektuuribüroo – AB Kadarik ja Tüür Arhitektid juhtimisel. Ehituse eriosi nagu kommunikatsioonid, küte, jahutus ja nii edasi, puudutavaid tehnilisi projekte valmistavad tema sõnul ette Innopolis Insenerid OÜ projekteerijad ning hoonekompleksi konstruktiivset osa Maru Ehitus AS konstruktorid.
«Kõik need tegevused on ülimalt olulised projekti edasiseks arendamiseks. Lähiajal kandub tegevuste raskuspunkt tagasi ehitusplatsile, siis on oma silmaga juba ka tulemust näha,» märkis Dapon.
«Loodame ehituslepingu sõlmida järgmise aasta alguses,» sõnas ta.
Kuigi varem on Porto Franco sõlminud ehituse peatöövõtu lepingu Astlanda Ehitusega, jättis Dapon vastamata küsimusele, et kas ehitustöid hakkab tegema ikkagi Astlanda või soovitakse leping sõlmida mõne odavama ehitajaga. Varasema info kohaselt läheb keskuse arendamine maksma enam kui 100 miljonit eurot.
Porto Franco on 2018. aastaks Tallinna kesklinna, Admiraliteedi basseini äärsele alale rajatav mereäärse promenaadiga hoonekompleks. Suurema osa pindadest moodustavad kaubandus-, toitlustus- ning büroopinnad. Rajatav kompleks koosneb kolmest maa-alusest ning viiest maapealsest korrusest ning selle kogupind on umbes 150 000 ruutmeetrit.
Projekti suuromanik on Hillar Teder. Omapoolse kaasinvesteeringu on teinud teiste seas ka Lembit Lumbi OÜ Bonaares ning Heldur Meeritsa OÜ Amalfi.


description: Endise poliitiku ja ettevõtja Jüri Mõisa arvates mõjutaks uus võimuliit Eesti ettevõtlusmaastikku pigem negatiivses suunas.

title: Jüri Mõis: kriisi käigus võiks ühise keele

maintext:
Mõisa sõnul oleks väga tervitatav, kui tekkinud valitsuskriisi käigus leiaksid ühise keele hoopis Reformierakond ning Yana Toomi Keskerakond. «Need on ühed tõsiseltvõetavad inimesed ja see mõjutaks asju positiivsuse suunas. Jüri Ratase Keskerakond pole hää, nad tegid seal kongressil asja olukorda kasutades lihtsalt ära,» arvas Mõis.
Ettevõtja sõnul on praegune valitsus ning Reformierakond talle üha enam meeldima hakanud. «Nad pole võib-olla küll erilised majandusgurud, aga selle eest kindlasti väga esinduslikud. Eemalt vaadates jääb mulje, et Eestis on väga tore valitsus,» leidis Mõis, lisades, et majanduses mingit kriisi tema küll ei näe. «Vaadake, mis teevad praegu maksulaekumised - need panevad uhkesti ülesse ja see on kõnekas paranemine,» arvas ta.
Keskerakonna ja sotside põhiliseks ühisosaks olev astmeline tulumaks on Mõisa hinnangul aga positiivne nähtus.
«Ma arvan, et astmeline tulumaks on üks õige mõte. Aga nad popsutavad seal niisama, ega nad seda tehtud ei saa. Pigem saab hakkama sellega Reformierakond. Astmeline tulumaks on euroopalik ja tänapäevane nähtus, sest see suurendab ühiskonna solidaarsust,» selgitas Mõis.


description: Halloween on läbi, aga investoritel seisab hirmus aeg alles ees.

title: Trump ja Clinton mõjuvad turgudele totaalselt erinevalt

maintext:
Eesti aja järgi kolmapäeval selgub järgmine Ameerika Ühendriikide president ning valimistulemusel on selge mõju aktsiaturgudele, võlakirjadele, valuutadele ja isegi toorainetele, vahendab Äripäev.
Clintoni puhul investorid teavad, mis tuleb, ja see rahustab neid. Clinton on rangemate regulatsioonide toetaja, mistõttu ei nähta teda nii ettevõtlussõbraliku kandidaadina kui Trumpi.
Trumpi mõju oleks palju suurem, seetõttu pole siin juttu mitte niivõrd Hillary Clintonist, vaid just Donald Trumpist. Loe edasi Äripäevast.


description: Ligi 160 riigiasutust hõlmava 700 000-eurose printerihanke karmid tingimused on ettevõtjad välja vihastanud, sest pisiasjad välistavad osa tooteid, kirjutab Äripäev.

title: Ulmeline riigihange ajab ettevõtjad marru

maintext:
Hanget korraldavale Registrite ja Infosüsteemide Keskusele (RIK) heidetakse ette asjatundmatust, vähest kaasamist, maksumaksja raha raiskamist ning konkurentsi piiramist. RIKi sõnul on aga ülimalt detailsete kvalifitseerimistingimuste taga peidus lõpphankija nõudmised ning soov neile printerite muretsemine võimalikult kiireks ja lihtsaks teha.
«Arvutasin välja, et nad peavad printeri toonerit vahetama kas iga 14 või iga 14,2 päeva tagant,» sõnas Abcom Kaubanduse kontoriseadmete müügiosakonna juhataja Evely Randrüüt. Juba sellest, et printeri toonerikassetti tuleks vahetada iga 0,2 päeva tagant tihedamini, piisab, et ühe maailma juhtiva printeritootja Xeroxi esindaja ei kvalifitseeru osa võtma hankest, mille võitjad saavad suure osa avalikust sektorist järgnevaks 18 kuuks enda käevangu.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Uue valitsuse tõenäoliste moodustajate programme lugedes on selge, et kui Keskerakond ja sotsiaaldemokraadid hakkavad oma valimislubadusi ellu viima, ootavad Eesti maksusüsteemi põhjalikud muutused.

title: Maksusüsteemi võib oodata

maintext:
Keskerakond ja sotsid on ühes paadis koos astmelise tulumaksuga ning IRL mitmes küsimuses pigem vastandlikul seisukohal. Keskerakond ja sotsid soovivad mõlemad astmelist tulumaksu, kuid IRL peab õigeks sissetulekute maksustamise vähendamist. Sotsid tahavad maksu luksusautodele, IRL aga on automaksu vastu.
Keskerakonna majanduspoliitika nurgakiviks on nende programmi kohaselt sotsiaalse turumajanduse arendamine. «Majandusküsimuste lahendamine lahus sotsiaalsetest tuleb lõpetada. Meie eesmärk on vähendada elanikkonna varanduslikku kihistumist ja regionaalse arengu suurt ebaühtlust,» deklareerib nende programm.
Veel seisab seal, et SKT ja elatustaseme tõus peab olema vähemalt 6% aastas. Riik peab muutuma senisest aktiivsemaks majandussubjektiks, toetades ettevõtete arendustegevust ja kaitstes neid ebaausa konkurentsi eest. Riiklikku majandussektorit tuleb majandada senisest efektiivsemalt ning riik peab püstitama riigiettevõtetele selgelt fikseeritud peaeesmärgid.
Valik Keskerakonna lubadustest:
Üldise tulumaksukoormuse vähenemise taustal läheme üle astmelisele tulumaksule. Tulumaksu määramisel arvestame senisest enam laste arvu perekonnas. Tõstame tulumaksuvaba miinimumi alampalgani. Investeeringud Eestisse jäävad maksuvabaks.
Kehtestame regionaalseid maksusoodustusi, suurendame omavalitsuste rolli kohalike maksude määramisel, kehtestame pärandi- ja kinnisvaramaksu suurtele varadele ning aktsiisid luksuskaupadele.
Muudame ettevõtlust pärssivat sotsiaalmaksu, tugevdame maksedistsipliini.
Suurendame riigi kulutusi majandusarengule, haridusele, kultuurile ja sotsiaalarengule. Pensioni tase keskmise palga suhtes tõuseb.
IRL väidab oma programmis, et hoiab maksunduses seni kasulikke põhimõtteid, kuid proovib töötajaid ja tööandjaid kaasates leida ka lahendusi Eesti maksusüsteemi kitsaskohtadele. «Eelkõige otsime võimalusi kõrgete tööjõumaksude langetamiseks, sest need pärsivad uute töökohtade loomist ja ettevõtlusaktiivsust.»
Valik IRLi programmilistest lubadustest:
Vähendame makse sissetulekutelt ja suurendame makse tarbimiselt, raiskamiselt ning reostuselt.
Oleme vastu automaksu kehtestamisele. Säilitame koduomanike maamaksuvabastuse ning laiendame koduomanike maamaksuvabastust samadel tingimustel ühisomandis ja liitsihtotstarbega maa omanikele.
Muudame tulumaksu reegleid nii, et kuni 500 eurot kuus teeniv töötaja on tulumaksust vabastatud ja 500–846 eurot teenivatel töötajatel on tänasest suurem maksuvaba tulu.
IRL on endiselt vastu astmelisele tulumaksule, sest sellega tahetakse rohkem teenivaid inimesi maksustada progresseeruvalt kõrgema maksumääraga. See pärsib inimeste motivatsiooni rohkem teenida, sest mida rohkem inimene teenib, seda suurema osa oma tulust peab ta ära andma. Maksuvabastus madalapalgalistele töötajatele vähendab madala sissetulekuga töötajate maksukoormust, ent ei suurenda kellegi teise maksukoormust. See aitab neid, kes kõige enam abi vajavad.
Senised katsed leida lahendus tööjõumaksude langetamiseks pole andnud tulemusi. IRL leiab, et tööjõumaksude vähendamise osas toimiva lahenduse leidmiseks on vajalik tööandjate ja töövõtjate vaheline kokkulepe. Käivitame protsessi selle leidmiseks ja viime koostöös ettevõtjate esindusorganisatsioonidega läbi maksusüsteemi auditi, et selgitada välja ja kaaluda läbi võimalused tööjõumaksude alandamiseks üldist maksukoormust suurendamata.
Seame kõrgepalgaliste, nn tarkade töökohtade loomise soodustamiseks sotsiaalmaksule lae. Eesti keskmisest palgast kolm korda suurema palgaga töötaja palgalt tasutav sotsiaalmaks ei tohi Eestis olla kõrgem kui Soomes, Lätis või Suurbritannias.
Lisame käibemaksuseadusesse sätted, mis lihtsustavad väikeettevõtja maksuarvestust ja aitavad vältida maksundusega seotud likviidsusprobleeme.
Rakendame justiitsministeeriumi juures tegutsenud FIE-de õigusliku reeglistiku analüüsi töögruppi koostatud ettepanekuid FIE-de maksustamisel praegu esinevate probleemide lahendamiseks.
Sotsid annavad oma mullustes valimislubadustes lisaks astmelise tulumaksu kehtestamisele ka muid väga konkreetseid rahalisi lubadusi.
Valik sotsiaaldemokraatide valimislubadustest:


description: Omniva kaubamärki kasutava AS-i Eesti Post juhatuse esimehe Aavo Kärmase sõnul oleks ta soovinud näha ka tema juhitud ettevõtet uue valitsuse poolt erastatavate riigifirmade seas, kuna ettevõte tegutseb suures osas juba vabaturu tingimustes.

title: Eesti Posti juht: meid võinuks samuti erastada

maintext:
«See pole küll meie teha, aga ütleme nii, et oleks soovinud näha küll oma ettevõtte nime seal,» ütles Kärmas BNS-ile, lisades, et ettevõte opereerib enam kui 80 protsendi ulatuses vabal turul ehk pakiäris.
«Sealt tuleb meie kasum ja sellega maksame kinni universaalse postiteenuse kahjumi,» märkis ta.
Küsimuse peale, et kas erastatavate riigifirmade nimistust väljajäämine muudab ettevõtte lähiaja plaane, vastas Kärmas, et otseselt mitte. «Küsimus on siin pigem selle, et kuidas uus valitsus vaatab postiseadust ja postiturgu laiemalt, missugusena ta selle tulevikku näeb,» märkis ta.
Kärmas tõi välja, et Euroopas on kanda kinnitanud trend, kus riiklike postifirmasid järjest enam erastatakse.
«Paljudes kohtades on leitud, et riik ei pea selle omanik olema. Kuigi see on poliitika otsus. Kavatsen kindlasti ministritega kohtuda ja seda täpsemalt arutada,» lisas Kärmas.
Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) moodustatav uus valitsusliit võõrandab Tallinna Sadama, Enefit Taastuvenergia ja EVR Cargo vähemusosalused ning müüb täielikult maha Eesti Teed.


description: Ohvreid purju jootnud ja armutult riisunud kelmide jõugule tüssamisteenust osutanud Vladimir Väkram ei jõudnud eelmiste pettuste eest veel vanglast väljagi saada, kui juba vahistas politsei ta uute, napilt enne vangiminekut katkenud laenupettuste eest, millega kooris ühiskonna kõige nõrgemaid, kirjutab Äripäev.

title: Narva skeemimeister jäi uuesti massilise laenupettusega vahele

maintext:
«Suhtluse käigus kostitas Bazhena Volkova Alekseid (nimed muudetud - toim) pidevalt piiritusjookidega, mille tulemusel oli Aleksei alalises joobeseisundis ega olnud võimeline reaalselt hindama faktilisi asjaolusid.»
See on tüüpiline näide Vladimir Väkrami (35) ümber koonduva kurjategijate jõugu käitumismustrist. Bazhena Volkova oli üks seltskonna tragimaid pettureid, kelle kaudu politsei Väkrami võrgustiku avastas. Samuti oli ta üks kelmikamaid kurjategijaid, kes määris pettusega laene pähe ka oma vanadele tuttavatele ning läks ostis saagi eest eksklusiivse supitirina ja voodi.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Kui Soome kaitsepolitsei hoiatas, et Venemaa ostab Soomes  «rohelistele mehikestele» kinnisvara, siis 1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri hinnangul Eestis sellist probleemi pole ning pigem on riigist väljavoolav kapital oht Venemaale endale.

title: Kinnisvaraekspert selgitab: kas venelasest korteriomanik on julgeolekurisk

maintext:
Martin Vahteri sõnul on hirm Vene raha ees ees pigem sõjatsooni haigus. «See, et Capital Mill Vene ärimeeste vahendeid Eesti büroohoonetesse investeerib, pole suurem kui oht, mis tuleb koos Colonna Kinnisvaraga Itaaliast,» rääkis Vahter.
«Venelased üritavad siia kinnisvara ostes paigutada oma raha kindlamasse kohta ning pääseda Schengeni ruumi ja ressursside väljavool on pigem oht Vene riigile, mitte vastupidi.»
«Eesti riik on ka potentsiaalse ohuga arvestanud, piirates piiriäärsetes kohtades välismaalastele maamüüki. Teoreetiliselt võib julgeolekurisk olla välisriigile kuuluvad sadamad ja muud side- ja infrastruktuuriettevõtted, aga näiteks üle poole Tallinna Veest (42,3 protsenti-toimetus) kuulub juba välismaalastele ning peale rammusa teenusarve on võimalused kurja teha ikkagi piiratud,» rääkis Vahter.


description: 2012. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhatuse eesotsas olnud Maria Alajõe ütles intervjuus «Aktuaalsele kaamerale», et Ärma talule antud toetuse tagasinõude otsuses 2012. aastal jäeti võimalus tagasinõude määr 2016. aastal uuesti hinnata, vahendas ERR.

title: Alajõe: 2012. aastal jätsime võimaluse tagasinõude suurust Ermamaalt uuesti hinnata

maintext:
Kasutas keegi 2012. aastal oma ametipositsiooni, et OÜ Ermamaa tagasinõude menetlemisel EASi otsust mõjutada?
Ei. 2012. [aasta] otsust valmistati päris pikalt ette. Kuude kaupa pärast seda, kui president Ilves oli valitud teist korda ametisse. Arutasid juristid, erinevad projektiga seotud inimesed, kuidas edasi käituda. Ei, ma ei arva, et me oleks keegi seda mõjutanud.
Miks on EASi ja Evelin Ilvese kohtumine 15. märtsil 2012 dokumenteerimata?
15. märts 2012. See on kohtumine, milles osalesid menetluse pooled, see tähendab toetuse saaja ja meie menetlusmeeskond. Ma ei oska seda kommenteerida. Mina sellel kohtumisel ei osalenud. See ei olnud sellise tasandiga kohtumine, kus juhatus oleks osalenud.
Aga miks pole dokumenteeritud arutelusid, mis viisid OÜ Ermamaa toetuse tagasinõudmise otsuseni?
Neid arutelusid ei ole kunagi tegelikult dokumenteeritud. Need olid erinevad koosolekud ja kõik see, mida me suutsime tollel hetkel arutelude tulemusel formuleerida, on selles 2012. aasta otsuses argumenteeritud. See on neli lehekülge pikk ja täiesti põhjalik argumentatsioon. Muidugi oleks võinud olla rohkem, kuid kõik see on sinna koondatud.
Kuidas saab otsuses öelda, et osaliselt läheb tingimuste täitmisena arvesse presidendi tuhandete külaliste võõrustamine Ärma talus, kui presidendi ametiajaks ehk kümneks aastaks oli OÜ Ermamaa projektipõhine tegevus peatatud?
2012 me kaalusime ja hindasime seda otsust kuude kaupa. See oli keeruline otsus ja usun, et tollel hetkel me tegime juriidiliselt õige otsuse ja me jätsime tegelikult selles samas otsuses võimaluse seda [tagasinõude] määra uuesti hinnata. See on see, mida saab öelda täna sellest, kuidas me hindasime, kaalusime. Leidsime, et see otsus tuleb 2016. aastal uuesti vaadata üle.
Miks nentis EAS toetuse tagasinõude otsust tehes, et tekkinud kahju suurust pole võimalik hinnata, kuigi tagasinõude suurus tuleb määrata perioodiga, mil toetuse kasutamise nõuet ei täideta? 60 kuust ei kasutatud objekti sihipäraselt 54 kuud.
See on sügavalt juriidiline vaidlus selles oas, kuidas neid kuid lugeda ja mõju hinnata. Tollel hetkel jõudsid juristid arusaamisele, et majanduslikku kahju ei ole võimalik hinnata. Ja sellisel juhul oli väga selge Sel hetkel oli väga selge valik, mida määrus ette andis. Nii et ma arvan, et seda tuleb analüüsida, hinnata ja anda asjale hinnang uuesti.
Tahate veel midagi lisada?
Ei. Ma arvan, et see on teiste inimeste asi seda teemat kommenteerida.


description: Eesti toidutööstused saatsid loodava koalitsiooni erakondadele pöördumise, milles avaldasid muret kodumaise toidutootmise konkurentsivõime nõrgenemise pärast, mida süvendaks veelgi lisanduv maksukoormus.

title: Toidutöösturid: suhkrumaks ei muuda paremaks inimeste tervisenäitajaid

maintext:
Pöördumise tekst täismahus:
Toiduainetööstus, sh joogitööstus, on üks olulisem haru Eesti töötlevas tööstuses, mis toodab ligi 15 protsenti kogu töötleva tööstuse toodangust ja annab olulise panuse üldisesse tööhõivesse.
Viimaste aastate sündmused, eelkõige Venemaa kui kõige olulisema ekspordituru kadumine ning sigade Aafrika katk, on aga jätnud olulise jälje Eesti toidutootmise võimekusele, millest ülesaamine kestab veel aastaid. Sellega seoses tekitavad võimalikud maksutõusud või uute kehtestamine toidutööstustele tõsist muret. Kuna kõik maksud väljenduvad toodete lõpphinnas, siis suureneksid oluliselt tarbijate väljaminekud toidule, millest enim kannatavad just väiksema sissetulekuga pered. Kuna turul on ja jäävad olema importtooted, mis suudavad pakkuda taskukohasemat alternatiivi tarbijatele, siis seab kodumaisete toodete hinnatõus ohtu kohaliku toidutootmise tuleviku.
Neli olulisemat teemat
Esiteks toidumaksud. Euroopa Liidus ei ole liikmesriikidel õigus ühtsel siseturul kehtestada diskrimineerivaid makse – selliseid, kus sarnaseid tooteid koheldakse erinevalt. Teisisõnu, kõiki sarnaseid tooteid tuleb kohelda sarnaselt. Kui riik soovib riigieelarvetulude paisutamiseks kehtestada maksu suhkruga magustatud jookidele, siis ei ole võimalik seal sees eristada kunstlikult ühtesid jooke teistest – vastasel juhul kvalifitseeruks need tooted, mis on näiteks suhkrusisalduselt sarnased, aga mida ei maksustata, ebaseaduslikku riigiabi saanuiks. Soome ja Taani loobumine senistest maksumudelitest on lisaks positiivsete tagajärgede puudumisele ajendatud just sellest loogikast.
Kui aga riik soovib põhimõtteliselt maksustada kogu toorainet ehk suhkrut, siis see muudaks kallimaks suure hulga toiduainetest ja oluliselt kehvemaks Eesti suhteliselt kalli omatoodangu konkurentsipositsiooni võrreldes mujalt Euroopa Liidust või kolmandatest riikidest imporditud toodetega. Iseäranis nõrgendaks see meie toidu- ja joogitööstuse ekspordisuutlikkust – vaid ühe miljoni tarbijaga turul on aga ekspordivõime Eesti toidutööstuse alles jäämise aluseeldus.
Teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kogemus on näidanud, et toidumaksude kehtestamine ei aita muuta paremaks inimeste tervisenäitajaid ega muuda tervisekäitumist. Tarbijad leiavad kiiresti sobivad alternatiivid ja suureneb ka piiriülene kaubandus. Meil on juba alkoholi põhjal väga ilmekas näide olemas.
Toidutööstusettevõtted on juba aastaid omal initsiatiivil vähendanud toodetes nii suhkru, soola kui rasva osakaalu ning me ei pea vajalikuks riigipoolset sekkumist. Lisaks – meil on juba toidumaks. Mitmetes riikides on toiduainete käibemaks oluliselt madalam kui Eestis (20 protsenti). Näiteks Soomes 14, Hollandis 6, Austrias 10, Saksamaal 7, Iirimaal 0 protsenti.
Teiseks alkoholiaktsiis. Kodumaine joogitööstus on märkimisväärselt kaotamas konkurentsivõimet Läti tööstusele. Kui aasta lõpuks Lätist ostetud alkohol oleks ostetud Eestist, laekunuks riigile käesoleval aastal selle võrra 15-20 miljonit eurot rohkem maksutulu. Lätist ostetud alkohol aga tarbitakse Eestis ja võimalikud kahjud koormavad siinset sotsiaalsüsteemi. Lätis alkoholi järel käies ostetakse sealt aina enam nii toidukaupu kui tangitakse kütust. Lõuna-Eestis suletakse ohtralt maapiirkondade poode, mis tekitab olulise regionaalpoliitilise probleemi ja süvendab ääremaastumist. Tavapoodides tõstetakse Lõuna-Eestis toidu-ja esmatarbekaupade hindu, et katta alkoholimüügi olulistest langustest kaduvaid tulusid. Väiksemad kodumaised kange alkoholi tootjad lõpetavad kas tegevuse või Eestis tootmise, mille tagajärjel kaob 50 kuni paarsada töökohta. Kaasnevad laialdasemad majanduslikud mõjud teistele sektoritele nagu turism, jaekaubandus, hotelli- ja restoraniärid, mis kõik kaotavad konkurentsivõimes ning ettevõtlustuludes.
Kolmandaks pakendimaks. Juba praegu on Eestis üle Euroopa Liidu keskmise kõrgemad pakendite taaskasutusmäärad, lisandunud pakendiauditi läbiviimise kohustus muudavad meie ettevõtted vähem konkurentsivõimelistemaks nii sise- kui välisturgudel. Täiendava pakendimaksu lisamine, mida rahandusministeeriumis on kavandatud, muudab väljundite leidmise eriti eksporditurgudel veelgi keerulisemaks.
Neljandaks keskkonnaga seotud maksukoormus, mis ületab samuti Euroopa Liidu keskmist. Juba praeguste ja planeeritavate (näiteks reovee ohtlike ainete kõrgete piirmäärade täitmiseks tuleb toidutööstustel eelpuhastid välja ehitada) nõuete täitmine eeldab tööstustelt väga suuri investeeringuid, mis muutub võimatuks kõikides valdkondades suureneva maksukoormuse taustal.
«Loodame, et kõigi nende teemade puhul arvestatakse väljatoodud argumente ja otsuste vastuvõtmise eel tehakse põhjalikud mõjuanalüüsid ega minda poliitilise populismi teed lühiajaliste eelarvehuvide täitmiseks. Sellel võivad olla tulevikus tõsised tagajärjed mitte ainult toidutööstustele, vaid Eesti majandusele laiemalt ning otseselt meie tarbijatele. Kodumaine toidutootmine on suur väärtus, mida hoida ja mis mõjutab lisaks meie toidulaule ka kümneid tuhandeid töökohti,» seisab pöördumises.


description: Eile jätkusid USA aktsiaturgudel presidendivalimiste järgne ralli – uutel rekorditel lõpetasid kõik kolm olulist aktsiaindeksit.

title: USA börsidel jätkub presidendiralli

maintext:
Investorid ostsid pangandus-, meditsiini- ja tööstussektori aktsiaid panustades ootustele, et presidendiks valitud Donald Trump lõdvendab seadusandlust ning stimuleerib majandust investeeringutega infrastruktuuri.
Maailma enimjälgitav börsiindeks, Dow Jonesi tööstuskeskmine kerkis 0,47 protsenti 18 956,69 punktini, laiemat sektorit peegeldav S&P 500 indeks 0,7 protsenti 2198,18 punktini ületades 15 augustil püstitatud rekordi ning Nasdaqi koondindeksile lisandus 0,9 protsenti 5368,86 punktini ületades rekordi, mis püstitati 22. septembril. Viimati kerkisid kõik need kolm indeksit korraga rekordtasemele 15. augustil.
«Valimistejärgne ralli jätkub,» ütles Reutersile varahaldusfirma BB&T Wealth Management asepresident Bucky Hellwig. «Suur hulk raha tuli eelmisel nädalal võlakirjafondidest ning ma usun, et arvestades, milline võib olla aktsiate tulusus võrreldes võlakirjadega, arvan ma, et see trend jätkub,» lisas ta.
Mõned spetsialistid on siiski hoiatanud, et valimistejärgne ralli põhineb eeldusel, et teatud majandusharudele soodsad muudatused viiakse ellu juba järgmisel aastal.


description: Teenusmajanduse koja juhatuse esimees Jaan Pillesaar leiab, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) lõpetab pärast Euroopa Liidu (EL) struktuurifondide rahalaekumiste peatumist tegevuse.

title: Pillesaar: ELi rahade lõppemisel EAS kaob

maintext:
«Ühel hetkel [EAS] kaob niikuinii, kui Euroopa Liit enam meid ei toeta. Ilmselt see raha, mis on pakkuda, oleks mõttekas vastu võtta, aga pärast seda küll vältida igasugust maksudega raha kogumist ja siis selle tagasi jagamist,» ütles Pillesaar BNS-ile.
«[Riiklik toetuste jagamine] on protsess, mille käigus pool raha läheb kaduma ja ülejäänu rikub turgu, kuna toetust ei saa parimad äriideed, vaid igasugustel subjektiivsetel asjaoludel ametnike poolt valitud ideed, mis iialgi ei kattu sellega, mida äriinimesed valiksid,» rääkis Pillesaar.
«Ma saan aru, see on häälte ostmiseks poliitikute töövahend, sina saad toetust, ole hea toeta meid ka siis, varjatud korruptsioon tegelikult. Seda jama tegelikult ei ole vaja, kõik need ametnikud võiksid minna tootvale tööle,» ütles Pillesaar.
Teenusmajanduse koda soovib ka mõnede riigifirmade müümist ja börsile viimist. «Lihtsalt maha müümisel võivad tekkida küsimused, et kas ikka hind on õige, äkki on Vene kapital või midagi sellist. Kõige lihtsam on börsile viia, sest siis muutub ettevõte läbipaistvaks ja saab endale professionaalse ärilise juhtkonna poliitilise asemele, kes ei jaga omadele sidruneid,» sõnas koja juhatuse esimees.
«Ma arvan, et kõike ei õnnestu müüa, sest osad ärid on kehvad ja need tuleks lihtsalt laiali saata. Energiamonopol, praamimonopol - need võiks olla vabalt börsiettevõtted, riik võiks seal olla servapidi finantsinvestor kui ta nii väga tahab, aga ma ei arva et see on riigi roll,» märkis Pillesaar.
«Riik on võtnud endale tohutu hulga ülesandeid mingite erinevate valijagruppide survel läbi pikkade aegade ja kellegi meeleheaks, aga see toimub kõik üldsuse huvide arvelt. Maksumaksja maksab selle kinni, see on hästi ebaefektiivne. Süsteem on täpselt sama mis Nõukogude Liidus oli, kõik kuulus riigile ja mitte miski efektiivselt ei töötanud. Seda osa majandusest tuleks radikaalselt vähendada, sest maksumaksja pole jätkusuutlikult nii rikas, et seda üleval hoida,» lisas Pillesaar.
Teenusmajanduse koda saatis loodava koalitsioonivalitsuse moodustajatele seitse ettepanekut, kus muuhulgas soovitakse tervishoid osaliselt erastada, langetada ekspordisektori tööjõumakse, viia suuremate riigiettevõtete osalused börsile ning kaotada riigipoolsed ettevõtlustoetused.


description: Väga  keeruline on kontrollida, kas inimene, kes tahab järelmaksuga arvutit osta, räägib enda kohta ikkagi tõtt.

title: Marko Vaik: võite pankadele öelda ükskõik mida

maintext:
«Tihtipeale ei tea laenuandja teist mitte midagi, » rääkis DataMe OÜ, äriedenduse juh Marko Vaik Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ning FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. aastal.
Pangad omavahel informatsiooni Eestis ei vaheta. «Mida teab teie kohta SEB, seda teised pangad ei tea.»
«Nad on oma mudeleid lihvinud selliseks, et antud andmete põhjal on võimalik teha automaatotsuseid, aga seda, kas teil ka tegelikult on kolm last, nad kontrollida ei saa,» rääkis Vaik.
Samas tekib iga päev kõikide meie ostukäitumiste, maksete, kohustuste, finantsdistsipliini kohta tohutult informatsiooni. 85 protsenti sellest on kolme panga käes. 40 andmeist kuulub Swedbankile, 23 protsenti Nordea ja DNB ühispangale ja 22 protsenti SEB-le. Kokku on Eestis aga 62 krediidiandjat ja panka.
«Kui teised pangad saaksid ligi samale informatsioonile kui suured tegijad, suudaksid nad pakkuda ka paremat teenust. Informatsiooni omamine aitab teha paremaid otsuseid ja muuta laenud odavamaks,» rääkis Vaik.
Euroopa Liit võttis vastu määruse, mis jõustub 2018, ning see võimaldab oma andmeid igalt poolt kaasa võtta. «Kui kogu informatsioon oleks mulle kättesaadav, saaksin võrrelda, kas minu laenutingimused on sama head kui teistel sarnastel inimestel. Saaksin poest küsida, kas toitun piisavalt tervislikult.»
«Andmed, mis te endast maha jätate, kuuluvad teile. See on ühe aasta pärast, kui Euroopa Liidu määrus on kohaldunud ja kõik ettevõtted peavad seda täitma,» tõdes Vaik.


description: 1990ndatel julgeid majandusreforme teinud ekspeaminister Mart Laar ütles, et ta ei kujuta ette, et kunagine Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mis kehtestab astmelise tulumaksu.

title: Laar: kujuteldamatu, et Isamaa läheks astmelist tulumaksu kehtestavasse valitsusse

maintext:
Laar nentis täna olukorda kommenteerides, et Rõivase krooniline otsustamatus ning katse Keskerakonnaga uut valitsust kokku leppida viis usalduse koalitsioonipartnerite vahel nulli ning paiskas Eesti poliitilisse kriisi, kust kerget väljapääsu pole.
«Taavi Rõivase valitsuse lagunemine lasi liikvele jutud Eesti võimalikust pöördest vasakule. Ega seda välistada saa,» märkis Laar. Ta lisas, et Rõivase lahkumise järel on pall presidendi käes, kes peab uuele valitsusele moodustaja esitama. «Sellises olukorras langeb Isamaa ja Vabaerakonna õlule ülesanne võimaliku tagasipöörde vältimiseks. Ega vaja pole muud, kui peagi ilmselt algavatel läbirääkimistel uue koalitsiooni moodustamiseks oma väärtustest kõvasti kinni hoida,» ütles Laar.
Laar märkis, et ta ei kujuta, et Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse
1. Mille liikmel on toimiv koostöölepe Vene võimupartei Ühtse Venemaaga.
2. Mis muudaks Eesti senist välis- ja julgeolekupoliitikat, pannes leevendama hoiakut Venemaa vastu kehtestatud sanktsioonide suhtes.
3. Mis kehtestaks Eestis nullkodakondsuse.
4. Mis vähendaks riigikaitsekulutuste osakaalu rahvuslikust kogutoodangust.
5. Mis seaks sisse progressiivse tulumaksu.
6. Mis annaks tagasikäigu haldusreformile.
7. Mis tühistaks otsuse siduda pensioniiga oodatava keskmise vanusega.
8. Mis loobuks Eesti avatuse sümboliks saanud e-valimistest.
Kindlasti on väljakutseid veelgi, kuid esialgu aitab, nentis Laar. «Juba enne uue valitsuse moodustamist võiks aga vastu võtta mõned tervest mõistusest lähtuvad muudatused uude eelarvesse, nagu tühistada 0,5-protsendine sotsiaalmaksu langetamine, mis majandust kuidagi käima ei tõmba ning tühistada uued aktsiisitõusud. Kaua me seda Läti eelarvet ikka nuumame?» küsis Laar.
Koalitsiooniläbirääkimistel võiks aga kogu maksupaketi lahti võtta, küsides näiteks, kas investeeringute soodustamine maksusüsteemi kaudu on jätkuvalt tõhus või tuleks keskenduda sotsiaalmaksude koormale, arutles ekspeaminister. «Kas saaks selle katvust laiendada? Või vahest arutaks läbi mõne päris hullu idee, nagu riikliku üksikisiku tulumaksu täielik kaotamine ning suunamine kohaliku omavalitsuse kasutusse?» loetles Laar olulisi küsimusi.
Laar lisas, et Eesti Panga nõukogu esimehena peab ta lõpuks meenutama, et eelarvepoliitika peab kõige selle juures raamides püsima.


description: Täna õhtul kell 18 algaval pressikonverentsil avalikustab uus koalitsioon oma maksu- ja majanduspoliitika.

title: Täna õhtul selguvad maksumuudatused! Postimees teeb otseülekande


description: Eesti Panga ökonomisti Rasmus Kattai sõnul on üksikute teenuste, nagu näiteks lennupiletite hindade kõikumine suurendanud inflatsiooni heitlikkust.

title: Eesti Pank: üksikud teenused suurendavad inflatsiooni heitlikkust

maintext:
Kattai ütles oktoobri tarbijahinnaindeksi 0,6 protsendilist tõusu kommenteerides, et enamik sellest hinnakasvust tuleneb aktsiiside tõusust. «Aktsiisimäärade tõusu tõttu vedasid oktoobris Eesti hinnakasvu mootorikütused, alkohoolsed joogid ja tubakatooted.»
Ülejäänud tarbijakorvi keskmine hinnatase on Kattai sõnul aga muutunud väga vähe. Ta tõi välja, et alusinflatsioon, eelkõige teenuste hinnad, on olnud viimastel kuudel muutlik. «Selle taga on olnud üksikud tegurid. Näiteks lennupiletite hinnad on olnud heitlikud samamoodi nagu ka mujal Euroopas ja see on kajastunud inflatsiooninumbrites,» märkis ta.
Kattai sõnul peaks teenuste hinnakasv edaspidi siiski kiirenema, muu hulgas seetõttu, et tasuta teenuste kehtestamise mõju on lõppenud. Näiteks tasuta kõrghariduse kehtestamine pidurdas eelmisel kolmel aastal inflatsiooni 0,3 protsendipunkti võrra.
Eesti Pank prognoosib käesoleva aasta keskmiseks inflatsiooniks jätkuvalt 0 protsenti. See, mis pärast seda juhtuma hakkab, sõltub suurel määral nafta hinnatase kujunemisest maailmaturul, märkis Kattai.
Tarbijahinnaindeks tõusis tänavu oktoobris eelmise aasta sama ajaga võrreldes 0,6 protsenti, mida mõjutas enim alkohoolsete jookide ja tubaka 8,1 protsendiline kallinemine.
Kaubad olid tänavu oktoobris aastataguse ajaga võrreldes 1 protsenti kallimad ja teenused 0,1 protsenti odavamad. Kaupade ja teenuste administratiivselt reguleeritavad hinnad on eelmise aasta oktoobriga võrreldes tõusnud 3,8 protsenti ja mittereguleeritavad hinnad langenud 0,2 protsenti, teatas statistikaamet.


authors:
Siiri Liiva
Foto
Liis Treimann

description: EASi juhi Hanno Tombergi ametist maha võtmise pärast palju kriitikat saanud ettevõtlusminister Liisa Oviir püüab veel viimase tööpäevaga plusspunkte võita, allkirjastades täna kolme miljoni euro suuruse pilootprojekti rahastusotsuse, mida ta on oma ametisoleku ajal pidevalt esile toonud.

title: Ametist lahkuv Oviir püüab veel viimase tööpäevaga plusspunkte võita

maintext:
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium andis päev enne uue valitsuse ametisse kinnitamist teada, et viimaseid päevi ettevõtlusministrina tööl olev Liisa Oviir kooskõlastas suurinvesteeringu toetusmeetme, millega suunatakse järgmisel aastal kolm miljonit eurot uutesse tehnoloogiamahukatesse tööstusettevõtetesse.
Oviir selgitas, et Eesti ettevõtluse kasvustrateegia peamiseks eesmärgiks on lisandväärtuse kasv 80 protsendile Euroopa Liidu keskmisest: «Kui teenusmajanduses oleme seda saavutamas, siis tööstusvaldkonnas, kus on meie peamised eksportijad, oleme rohkem maha jäänud. Suurinvesteeringu toetusmeede on üks võimalusi töötlevas tööstuses uute suuremahuliste investeeringute kaasamiseks.»
Pilootmeetmega on plaanis kaasata vähemalt 30 miljonit eurot investeeringuid. Suurinvesteeringute meetme kaudu soovitakse mõjutada eelkõige selliseid investoreid, kes on valimas investeeringute tegemisel Eesti ja mõne teise riigi vahel. Riik panustab investeeringute toomiseks Eestisse investeeringutoetusena kolm miljonit eurot, millele peaks siis lisanduma ettevõtjate omafinantseeringuna kuni 30 miljonit eurot.
Sellega peaks kaasnema ligi 400 uue töökoha loomine tööstuses ja ligi sada töökohta teeninduses, üle kahe miljoni euro maksutulu aastas, 20 miljonit ekspordikäivet ja lisandväärtust ligi 20 miljonit eurot.
Üle aasta ametis olnud ettevõtlusministrile Liisa Oviir suundub pärast uue valitsuse ametisse kinnitamist, mis toimub kolmapäeval, tema ameti üle võtva erakonnkaaslase Urve Palo asemel riigikokku. Tegemist on Oviiri esimese korraga parlamendis.
Loe lisaks:


description: Leedu eksperdid ütlesid, et Venemaa majanduslangus ja eelmise aasta embargo võtsid Leedu sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvult maha umbes ühe protsendipunkti, kuid see mõjutas vaid mõnda sektorit, kirjutab Lietuvos Zinios neljapäeval.

title: Venemaa embargo mõjutas Leedu SKP-d mullu ühe protsendipunkti jagu

maintext:
Swedbanki majandusteadlane Nerijus Maciulis ütles, et Venemaa embargo tekitas tõsiseid raskusi mõningatele toidutootjatele ja põllumajandus-, transpordi- ja logistikaettevõtetele, kuid ei mõjutanud majandust tervikuna ning tööhõive ja palgad kasvasid.
SEB panga peaanalüütik Tadas Povilauskas ütles, et Leedu oli Euroopa Liidu (EL) riikidest enim mõjutatud Venamaa embargost, indikaatoriks Leedu majanduskasv, mis aeglustus 2014. aasta 3,5 protsendilt 2015. aastal 1,8 protsendile, mis oli kõige järsem langus EL-i riikides.
«Me kindlasti ei saa kõiges süüdistada Venemaad, kuid Venemaa sanktsioonid ja majanduslangus on mõjutanud kuni ühe protsendipunkti võrra meie majanduskasvu aeglustumist,» ütles ta ajalehele.


description: Colliers International Estonia andmetel ulatus kinnisvarainvesteeringute kogumaht Eestis esimesel poolaastal 207 miljoni euroni, samas kui Lätis oli vastav näitaja vaid 80 miljonit eurot.

title: Eesti kinnisvarainvesteeringute maht ületas esimesel poolaastal Lätit enam kui kahekordselt

maintext:
Esimese poolaasta liider oli Leedu, kus investeeringute mahuks kujunes 217 miljonit eurot.
Colliersi analüütikute sõnul moodustas 2016. aasta esimesel poolel investeeringute kogumaht Balti riikides 503 miljonit eurot, mis on peaaegu võrdne 2015. aasta esimesel poolel saavutatud rekordtulemusega, kuid aasta kogutulem jääb ilmselt siiski 2015 tulemusele alla. 2016. aasta kinnisvarainvesteeringute kogumahuks hindab Colliers Baltikumis ligikaudu 1,17 miljardit eurot.
«Siinkohal on teisel poolaastal märkimisväärse panuse mahtu andnud Riga Plaza ja Domina kaubanduskeskuste müük Riias ning Hilton Hotelli müük Tallinnas,» sõnas Colliers International Estonia partner Margus Tinno pressiteates.
Sektorite puhul eelistavad nii välismaa kui ka kohalikud investorid Tinno sõnul endiselt büroo- ja kaubanduspindade sektoreid, kuna need on kõrgeima likviidsusega, pakuvad rikkalikumat valikut ja ei eelda eriti eriteadmisi.
«Kaubanduspinnad moodustavad üheksa kuu seisuga ligikaudu 41 protsenti kogumahust,» kommenteeris Tinno.
Kuigi Lätis jäi investeeringute maht 2016. aasta esimesel poolel väikeseks, annab mitu pooleliolevat tehingut märkimisväärse panuse aasta müügimahtudesse. Investeeringute kogukäive Balti riikides vähenes 2016. aasta esimesel poolel 14 protsenti võrreldes 2015. aasta esimesel poolel saavutatud rekordtulemusega, mis oli 584 miljonit eurot.
Keskmine tehingu suurus terve turu vaates 2016. aasta esimesel poolel oli 3,5 miljonit eurot, 2015. aasta esimeses pooles oli see 4,2 miljonit eurot. Keskmise tehinguhinna mõningase languse põhjuseks võib pidada 1–5 miljoni euroste tehingute suurt arvu ja mahtu 2016. aasta esimesel poolel, kuigi ligikaudu 55 protsenti kogumahust moodustasid tehingud, mille hind ületas 10 miljoni piiri. Samas jäi umbes 78 protsendi tehingute hind 2016. aasta esimesel poolel alla 3 miljoni euro.
Ka 2016. aasta kokkuvõttes saab liider olema ilmselt Leedu, kus Colliersi ennustuse kohaselt kujuneb kogumaht ligikaudu 420 miljoni tasemele. Järgneb Eesti ligikaudu 400 miljoniga ning Läti ligikaudu 350 miljoniga. Kokkuvõttes tähendab see ligikaudu 17 protsenti madalamat kogutulemust 2015. aastaga võrreldes.
Eesti turul domineerisid 2016. aasta esimesel poolel peamiselt Eften Capital, East Capital, Northern Horizon Capital. Eestis osales kohalik kapital 40 protsendis soetamistehingutest. Aasta kokkuvõttes saab ilmselt olema Eften Capital ka Baltikumi 2016. aasta suurim investeerija ligikaudu 140 miljonilise mahuga.
Baltikumi vaates oli investeeringute tootlus esimesel poolaastal kõrgeim Läti ja Leedu tööstuskinnisvara sektoris, ligikaudu 8,5 protsenti. Madalam oli tootlus Läti ja Leedu kaubandus- ja büroopindade puhul - 7 protsenti. Baltikumi madalaimad tootlused on saavutatud Eestis, kus parim tootlus kahanes 2016. aasta esimesel poolel ligikaudu 6,6 protsendile nii kaubandus- kui ka büroopindade sektoris ja 7,8 protsendile tööstuskinnisvara sektoris.
Baltikumi suurimad investeerimistehingud 2016. aastal toimusid kolmandas kvartalis, kaubandusektoris ja Riias - Riga Plaza ja Domina kaubanduskeskused. Eesti suurim tehing toimus samuti kolmandas kvartalis Hilton Hotelli müügina. Märkimisväärseks võib pidada ka Baltikumi ülest Geneba portfelli (nn SEB portfell) ning DSV logistikaportfelli müüki, märkisid analüütikud.


description: USA börsid lõpetasid presidendivalimiste nädala teise järjestikuse kerkimisega uuele rekordtasemele.

title: USA börsid jälle rekordtasemel

maintext:
Dow Jonesi tööstuskeskmine kerkis 0,2 protsenti 18847,66 punktini. Nädalaga kosus maailma enimjälgitav börsiindeks 5,4 protsenti, mis on suurim nädalane tõus alates 2011. aasta detsembrist. Laiemat sektorit kajastav S&P 500 indeks langes reedel 0,1 protsenti, aga Nasdaqi koondindeks kosus poole protsendi võrra. Mõlemad indeksid kerkisid nädalaga 3,8 protsenti.
Siiski oli kauplemisaktiivsus eile, võrreldes kahe eelneva, mil mahud olid väga suured, madalam.
«Paaril viimasel päeval oleme näinud suuri liikumisi,» ütles The Wall Street Journalile varahaldusfirma North Coast Asset Management kauplemisüksuse juht Frank Ingarra. «Turgudel käib praegu suur rebalansseerimine, sest inimesed üritavad ennustada kohvipaksult, mida uus president hakkab tegema ja milline sektor võidab või kaotab,» lisas ta.
Viimaste päevade võitjad on olnud tööstus- ja pangandussektor, sest investorid usuvad paigutasid raha aktsiatesse, millest nad usuvad võitvad juhul kui Trump suurendab valitsussektori kulusid, nõrgendab regulatsioone ja kiirendan inflatsiooni.
Samal ajal liikus raha välja mõnedest suurimatest võitjatest alates finantskriisist, milleks on näiteks tehnoloogiasektor ja valitsusvõlakirjad. Viimaste aastate populaarseimad aktsiad, nagu Amazon, Google’i emafirma Alphabet ja Facebooki aktsiad sel nädalal langesid, ehkki turg tervikuna kerkis.


description: USA uueks kaubandusministriks võib saada investor ja miljardär Wilbur Ross.

title: Trump tahab USA kaubandusministriks miljardär Wilbur Rossi

maintext:
Interfaxi korrespondendi teatel kohtus Ross pühapäeval USA tulevase presidendi Donald Trumpiga viimasele kuuluvas golfiklubis New Jerseys.
Vastates küsimusele, kas miljardär Ross võidakse nimetada kaubandusministriks, ütles Trump: «Ta on see, keda me otsime.»
78-aastane Ross ei soostunud ise ajakirjanikega suhtlema.
Ross oli Trumpi majandusnõunik presidendivalimiste kampaania ajal.


description: Peaminister Taavi Rõivas kohtus täna Riias Hiina Rahvavabariigi peaministri Li Keqiangiga, et hoogustada Eesti-Hiina majanduskoostööd ning edendada Eesti ettevõtete huvisid Hiina turul.

title: Rõivas rääkis oma Hiina kolleegile Tallinna-Helsingi tunneli ideest

maintext:
Pressiesindaja teatel arutasid peaministrid koostööd e-kaubanduse vallas, mis looks võimalusi valdkonnas tegutsevatele Eesti ettevõtetele. «Juba praegu veetakse pakke kümnetesse Euroopa riikidesse läbi Omniva ja Hiina partneri loodud Post11 ühise logistikakeskuse Tallinnas,» ütles Rõivas.
Hiinal on Rõivase kinnitusel selge huvi meie regiooni taristusse investeerida, et edendada Euroopa Liidu ja Hiina vahelist kaubavahetust. «Eesti oma ainulaadse geograafilise asukoha, põhjamaise ärikultuuri ja soodsa ettevõtluskeskkonnaga on Hiinale atraktiivne partner,» ütles Rõivas.
«Rääkisin Hiina peaministrile ka Tallinn-Helsingi tunneli ideest, mis koos Rail Balticuga oleks oluliseks täienduseks uue Siiditee projektile Hiina ja Euroopa vaheliste kaubavoogude liigutamisel,» lisas ta.
Peaminister Rõivas viitas kohtumisel Eesti ettevõtetele, kel on huvi Hiina turule siseneda. «Meil on Riias kaasas 25 ettevõttest koosnev äridelegatsioon, kellest mitmel Hiinas juba tegevus käib,» sõnas Rõivas.
Pärastlõunal toimub Riias kõrgetasemeline ärifoorum ja Rõivas osaleb Hiina ning 16 Kesk- ja Ida-Euroopa riigi tippkohtumisel.


description: 2017. aastal on plaanis investeerida töötajate oskuste arendamisse 3,6 miljonit eurot, järgnevatel aastatel vastavalt 15,5 miljonit, 18,9 miljonit ja 20,4 miljonit eurot, teatas töötukassa.

title: Töötukassa nõukogu plaanib kulutada 58 miljonit töötavate inimeste koolitamiseks

maintext:
Töötukassa nõukogu kiitis heaks uue tööhõiveprogrammi eelnõu, millega laiendatakse alates 1. maist 2017 töötukassa pakutavate teenuste ringi ka töötavate inimeste oskuste arendamiseks.
Töötukassa nõukogu esimehe, tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul tingis pakutavate teenuste valiku laienemise asjaolu, et lisaks töötute tööle aitamisele tuleb riigil hoolitseda nende eest, kes seni küll veel töötavad, ent kel on puuduva kvalifikatsiooni, aegunud oskuste või tervise tõttu põhjust karta töötuks jäämist või kelle oskused ei võimalda majanduse struktuurimuudatustega kaasa minna ja on takistuseks nende sissetulekute kasvatamisel.
«Niisamuti tuleb meil enam toetada ettevõtteid, kellel napib kvalifitseeritud tööjõudu. Tegu on põhimõttelise muutusega seniste tööturuteenuste osutamisel,» lausus Ossinovski.
Töötukassa juhatuse esimehe Meelis Paaveli sõnul laieneb töötukassa tegevusvaldkond töötavatele inimestele ja tööandjatele suunatud teenuste läbi oluliselt ning võimaldab senisest märksa paremini tööturul toimuvat positiivselt mõjutada.
«Vajadust uute teenuste järele kinnitab meie pikaajaline kogemus ning me valmistasime uusi meetmeid ette koos tööandjate ja töövõtjatega. Plaanitud mahus ümber-ja täiendusõpet töötavatele inimestele Eestis seni ei pakutud ei ole ning uued teenused täiendavad nii teiste avaliku sektori asutuste kui ka tööandjate endi tegevusi töötajate koolitamisel,» ütles Paavel.
Töötust ennetavad meetmed on töötajate täiendus- ja ümberõpe koolituskaardiga, tasemeõppes osalemise toetus ja koolitustoetus tööandjale töötajate värbamiseks ja arendamiseks. Uusi tööturuteenuseid pakutakse töötajate ja tööandjate individuaalsetest vajadustest lähtudes.