description: Kui liikluses oli täna ootamatult saabunud talveilma tõttu palju muret, siis pärast koolipäeva kelgumäele tõtanud lastele valmistas õhuke lumevaip rohkelt rõõmu.

title: Galerii: lumevaip tõi lastele palju rõõmu

maintext:
Jõusaali asemele tuli MMA
Kui kolleeg sporditoimetusest mind augustis juba mitmendat korda oma vähese liikumise üle virisemas kuulis, esitas ta mulle väljakutse. “Vaata, kas suudad võtta pool aastat osa MMAst. Siis näed, kuidas see su kehale mõjub,” pakkus ta.


description: Kuigi haldusreformi seaduse järgi võib Kihnu kasutada merelise saarvalla erandit, korraldas sealne vallavalitsus elanike arvamuse teadasaamiseks küsitluse, millele vastas 119 kihnlast.

title: Kihnlased ei taha piire muuta

maintext:
Küsitlusel võisid osaleda rahvastikuregistri andmetel Kihnus elavad vähemalt 16aastased, kokku 623 isikut, kellest 16 protsenti väljendas arvamust. Elektrooniliselt vastas 61, paberil 57 ja üks saatis digitaalselt allkirjastatud vastuse.
"Kuna Kihnu vallavolikogu pole algatanud haldusüksuste piiride muutmist ja ka meid pole keegi ühinemisläbirääkimiste laua taha palunud, selgitasime rahva meelsuse liitumise või eraldi jäämise osas," rääkis Kihnu vallasekretär Heldy Põlluste.
Vastanutest lõviosa ehk 94,1 protsenti arvas, et Kihnu vald ei peaks ühegi omavalitsusega liituma. Vastupidi arvajad pakkusid kahte varianti, kas Pärnu või Tõstamaa vald.
Haldusreformi üks põhiteese on avalike teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parendamine. Kihnlased vastasid küsimusele, millised avalikud teenused võiksid olla paremini korraldatud ning enim märgiti hooldekodu vajadust, et veeta vanaduspäevad kodusaarel.

fasttext_language: et


description: Ehkki patoloogid puutuvad pidevalt kokku surnutega, märkis Pärnu haigla patoloogia osakonna vanemarst Järvi Tähtla, et enim tegeleb osakond elavate tervisemurede väljaselgitamisega. Samal ajal võib lahkunule pandud õige diagnoos elusid päästa.

title: Patoloog võib päästa elusid

maintext:
Üle poole sajandi patoloogina töötanud inimest elutud kehad ei kohuta. “No proovige, astuge sisse!” kostis Tähtla küsimuse peale, ega surnud kõhedust tekita, ja avas lahkamisruumi ukse, kust paistis laual valge lina all lebav lahkunu. “Enamik tuleb siia täiesti rahulikult, pole häda midagi. Ainult mõni noormees aeg-ajalt kukub.”
Nii on näiteks politseikooli kadettidel, kes on käinud haiglas Tähtlalt teadmisi omandamas, lausa halb hakanud.
Patoloogia osakonna vanemarst selgitas, et kunagi õpetas ta politseinikuks pürgijaile, millised on inimese siseorganid ja eri vigastuste võimalused. “Tavaliselt inimesed ju ei tea, et näiteks kõhu kaudu surma põhjustamiseks piisab sellisest noaotsakesest,” lausus Tähtla, näidates pöidla ja nimetissõrme abiga umbes viiesentimeetrist vahet.
Meie põhiline töö ja huvi on elusad: kümned tuhanded koeproovid.
Tähtla, kellel patoloogistaaž ulatub üle 50 aasta, ei pea end lahanguteks eraldi meelestama. “Ei enam,” täpsustas arst. “Kui mu laps oli väike, olid lastelahangud rasked. Pikka aega võtsin sellistel puhkudel mõttes töö koju kaasa.”
Murega ei olnud toona kellegi poole pöörduda. “Siis polnudki niisugust kohta,” nentis Tähtla, kes on pidanud vastsündinuidki lahkama. Ta lisas, et tööga kaasnev valu on hääbunud ajapikku.
Niisiis pole ohtu, et kogenud patoloog lahkamislaua kõrval minestab. “Siis oleks jalad ees kah,” lausus sooja naeratusega Tähtla naljatamisi.
Tõsi, nii mõneski olukorras oleks vast enamik inimesi minestanud, kui nad olnuks patoloogi asemel. Näiteks on lahkamislaua juurde jõudnud Tähtlat oodanud seal ees mõni tema lähedane või tuttav. “Eesti on väike ja Pärnu veel väiksem,” tõdes patoloog. Niisugustel puhkudel pole ta lahkama hakanud, vaid vahetanud tööd kolleegiga.
Samal ajal on väga paljud Tähtla tuttavad lausa nõudnud, et ta neid kindlasti lahkaks, kui nad on siitilmast lahkunud. “Mul oli päris vihik, kuhu palveid üles kirjutasin,” märkis arst. “Kuna nad nii tungivalt soovisid, ei hakanud ütlemagi, et kust ma teada saan, kui te surnud olete.”
Mõnest filmist ja välismaa meediast läbi käinud juhtumid, kus surnu ärkab lahkamislaual või surnukuuris ellu, Tähtlale tuttavad pole. Sellegipoolest on ta korra näinud, kuidas surnu tõuseb lahkamislaual istukile. “Meil oli vanas haiglas Sillutise tänaval nii, et arstide tuppa pääses läbi lahanguruumi. Uks avanes lahanguruumi poole. Kord tulin kabinetist välja ja nägin, kuidas surnu tõusis otse minu ees istukile ja vaatas endale lahtisesse kõhtu,” kirjeldas Tähtla hirmust kangeks ehmatanud hetke, mis siiani eredalt meeles.
Hetk hiljem selgus, et tegelikult oli protseduur pooleli: sanitar võttis lahkunult peanahka, mis oli väga tugevasti luu küljes kinni. Nii tõusiski kadunu sikutamise käigus istukile.
Mõni naljamees on tahtnud kolleegidele meelega tünga teha. Tähtlale meenus mees kohtuekspertiisist, mis vana haigla päevilgi haigla patoloogia osakonnaga ruume jagas. “See oli ehtne pullivend,” ütles ta. “Vahel tuli ette küll, et ta läks vaikselt lahkamislauale lina alla ja siputas seal.”
Tähtla möönis, et mõnikord saab inimene õige diagnoosi alles lahangul. “Kümme protsenti on niisugused, see pole üldse haruldus,” nentis ta. Seega võib lahkunu raviarst saada patoloogilt väärt teavet, mida samasuguste haigustunnustega patsientide ravimisel või edaspidises töös arvesse võtta.
Kord kihutas Tähtla kolleegidega rehvivilinal haiglast Metsakalmistule, et viia mõni tund enne matuseid surnu uuesti lahkamisele. Nii päästsid nad mõnegi inimese elu.
“Alguses nägime, et oli mingi põletik. Kui ta oli juba ära viidud, pakkus üks tohter, et võib-olla oli keeritsuss,” selgitas patoloog. “Siis ei jäänudki muud üle kui uuesti lahata, ja selguski, et ta oli silmini keeritsussi täis.”
Kahtlus, et inimese surma põhjustasid ehk pisikesed, vaid mikroskoobiga nähtavad ussid, tekkis tänu juhusele: üks arstidest sattus kuulma, et lahkunu võis olla söönud salakütitud metssea liha. Kuuldused pidasid paika.
Selgus, et sama liha olid söönud teisedki, kes said õigel ajal ravi. “Tema oli niikuinii juba läinud, kuid oma paarkümmend inimest, sealhulgas tema lapsed, kellest üks oli lapseootel, olid söönud sama liha ja mõni neist juba haigeks jäänud,” rääkis Tähtla. “Lahkunult küsiti varem küll, et mida ta sõi ja jõi. Kuna oli olnud salaküttimine, ei söönud ta enda väitel midagi.”
Lahang jõuti ära teha ja lahkunu matusemajja tagasi viia nii kiiresti, et lähedased ei saanud tema kadumisest arugi. “Hirm oli küll, et mõni omastest näeb ja arvab, et keegi varastab nende surnu ära,” tõdes Tähtla.
Niisiis ei uuri patoloogid sugugi ainult surnutele saatuslikuks saanud hädasid: neil on patsientide ravimiselgi ääretult suur roll. “Meie põhiline töö ja huvi on elusad: kümned tuhanded koeproovid,” kinnitas Tähtla. Enamik koeproovidest, mida ta kolleegidega laboris uurib, ongi võetud elavate inimeste organitest.
Tänu sellele saavad arstid panna oma patsientidele õige diagnoosi. “Ilmselt olete kuulnud, et nüüd on hirmsasti eesnäärme- ja emakakaelavähki,” rääkis Tähtla. “Ega seda vanasti vähem olnud, seda lihtsalt ei uuritud ega avastatud. Aga nüüd avastatakse ja ravitakse päris efektiivselt.”
Ülikoolilinnast pärit Tähtla sattus Pärnusse ja ühtlasi oma ameti juurde puhtjuhuslikult: talle pakuti siin korterit. “Olin spetsialiseerunud kirurgiks, aga järsku tuli Pärnu peaarst, kes ütles, et korterit juba ehitatakse,” meenutas Tähtla umbes 52 aasta tagust aega, kui Pärnu haiglas oli vaba vaid patoloogi ametikoht.
Hiljem selgus, et lubatud kortermaja ei valmigi niipea. “Nii olin kolm aastat kord ühes, kord teises kohas,” sõnas patoloogia osakonna vanemarst.
Tähtla täpsustas, et mikroskoobitöö ega koed ei olnud talle siiski võõrad. Ta oli Tartu ülikoolis teadustöö käigus selles valdkonnas kätt juba proovinud.
77aastane Tähtla, kellel pensioniiga ammu käes, ei oska öelda, kui kaua ta veel tööd teeb. “Ehk seni, kuni tervis vastu peab,” pakkus ta. “Ma olen sellega nii harjunud. Siin on oma kollektiiv, kellega olen kümneid aastaid koos töötanud. See on nagu oma pere.”


description: Vändra valla Rahnoja, Vihtra ja Kullimaa küla elanikud on esitanud volikogule pöördumise, milles teevad ettepaneku alustada arutelu tuulepargi rajamise otstarbekuse üle, kaasates kogukonda, ettevõtjaid, spetsialiste.

title: Vändra kolm küla protestib tuulepargi vastu

maintext:
Pöördumise põhjus ulatub eelmise vallavalitsuse aega, mil Sindis registreeritud ettevõte OÜ Vayu Energia soovis rajada Rahnoja ja Vihtra piirkonda tuuleparki ja vallavolikogu algatas tuuleparkide teemaplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise. Kõnealune piirkond on kantud Pärnu maakonna planeeringu tuuleenergeetika teemaplaneeringusse.
Pöördumises on kirjas kohalike arvates vastuolud, mis ei lähe kokku nende huvide ja valla arengukavaga. Alates sellest, et Rahnoja tuulepargi arendusalast jääb ligemale 75 ja Vihtra külas umbes 40 protsenti haritavale põllumaale ja looduslikele rohumaadele.
Vändra vallavolikogu 15. novembri päevakorras on lisaeelarve, teehoiukava, laste ja perede heaolu arengukava ja muudki küsimused, mainitud pöördumist käsitletakse “Informatsiooni” punkti all nagu Jakobsoni talumuuseumist võimalikku sihtasutuse moodustamistki.


description: Häirekeskus sai täna kell 16.27 teate, et Kihnu vallas Sääre külas põleb maja suure leegiga.

title: Kihnus põleb elamu

maintext:
Lisatud pildigalerii!
Talunaine kostitas Briti suursaadikut koduleivaga
Briti suursaadik Theresa Bubbear tutvus eile Treimanis Lembitu talu perega, kes oli saadiku endale külla palunud. Kui kiri saabus, et nemad osutusid valituks, oli pereema parasjagu tööl ja ehmus nii ära, et sõrm jäi masina alla.


description: Teeolud olid enam-vähem normaalsed, kolm miinuskraadi, aga ikkagi talvised. Sõidukiiruse valisin vastavalt põhimõttele, et parem karta kui kahetseda. Kui midagi juhtub, jääb ikkagi aega reageerimiseks, pidurdamiseks näiteks. Kuid seda mõtteviisi ei kasuta vist paljud.

title: Politseis pettunud kaasliikleja kirjeldab mõrtsukrekka ohtlikke manöövreid maanteel

maintext:
Pilk tahavaatepeeglisse ... ja juba sain olukorrast aru: mõrtsukreka oli oma reast välja sõitnud ja vilgutas tulesid. Sain aru, et tuledega andis ta märku vastutulevatele autodele, et need kas aeglustaksid või sõidaksid tee äärde, sest tema ei suuda möödasõitu veel selleks ajaks lõpetada. Taas meetrite mäng ja reka reastus õnnelikult oma ritta. Seekord vedas.
Nüüd oli ta siis minu taga ja ootas uut võimalust. Nagu röövloom ootas ja passis ja üritas, aga tõmbus siiski paaril korral veel minu taha varju. Viiendal korral tuli viitsütikuga pomm mu auto tagant välja lauges kurvis (iga rekajuht ju teab, et veok suudab kiiruseks saada vaid kuni 95 kilomeetrit tunnis) ja kui ta oli minu kõrval, paistis juba ees vastutulev auto. Rekajuht hakkas kohe pasunatega märku andma, sain aru, et ju see oli mulle mõeldud, et ma kas aeglustaks sõitu või tõmbaks üldse tee serva, aga tema peab saama oma möödasõidu lõpetada.
Kui see reka lõpuks minust mööda oli sõitnud, alustas ta juba jälle samasugust hullu möödasõitu minu ees, kuulsin jälle neid pasunaid ...
Helistasin politseisse, kirjeldasin olukorda, autot, päritolumaad (Leedu), asukohta (15 kilomeetrit enne Märjamaad), häirekeskusest lubati mulle, et teavitatakse politseid.
Lootsin, et politsei ootab ehk juba Märjamaal, sest olukord oli tõesti hirmus, aga ei olnud veel. No võib-olla ei suutnud nii kiiresti reageerida, hea küll, Enges siis. Ei. Pärnu-Jaagupi – ei midagi. Ehk siis ootavad Pärnu linna piiril – ei kedagi.
Ehitajate tee lõpus võtsin uuesti ühendust häirekeskusega, kirjeldasin olukorda ja küsisin selgitust. Sealt hakati minult küsimusi küsima: nimi, vanus, aadress, sünnipäev. Sain siis teada nii palju, et info on edastatud teist korda patrullile (esimesest kõnest häirekeskusele oli möödunud tund ja 15 minutit ehk umbes 80 kilomeetrit).
Õhtul helistasin veel häirekeskusesse, tundsin muret, kuidas asi lahenes. Kas see hull rekamees, kes otseselt seadis minu silme ees inimeste elusid ohtu, võeti kontrolliks maha? Mulle vastati, et andmesidekaitse, ja soovitati pöörduda kohaliku politseijaoskonda info saamiseks.
Päris muljet avaldav: andmeid kaitstakse suurepäraselt ja inimeludest ei hoolita.
Kellele siis korraldab politsei kampaaniaid, et ära lase purjus sõpra rooli ja ära lase purjus sõpra ujuma ja inimesed, olge teadlikud sellest, mis teie ümber toimub.
Minu küsimus on: kuhu siis politsei jäi? Jutt käib ju ikkagi Via Balticast, rahvusvahelisest maanteest. Kas politsei selline suhtumine/käitumine kõnealuses olukorras on ikka normaalne ja kas mina ega sina, lugeja, ei ole tõesti ohus, kui sõidame töölt koju, kus pere ootab meid?


description: Pärnu ranna rajooni Vesiroosi hotell teenis hiljuti paljude inimeste pahameele, kui internetis hakkasid levima kuuldused sinna salamisi rajatud pagulaskeskuse kohta.

title: Hotell langes avaliku laimu ohvriks

maintext:
Blogi, mida selle eestvedajad esitlevad mustade uudiste edastajana, avaldas läinud nädalal mureliku kodaniku kirja, mille kohaselt Pärnus Esplanaadi tänava hotellis on inimeste teadmata loodud pagulaskeskus. Ajaveebi eestvedajad jagasid postitust oma Facebooki lehelgi, kus pahased inimesed hakkasid keevaliselt majutuskohta põhjama.
Hotelli üks omanikest Madis Merirand rääkis, et kõmu tema majutusasutusse loodud pagulaskeskuse kohta ei vasta tõele. Ta selgitas, et Vesiroosi hotellis elavad Tartu ülikooli Pärnu kolledži üliõpilased, kelle majutamiseks on hotelli haldaja OÜ Meritel sõlminud kooliga lepingu. Nii juba kolmandat aastat järjest.
Sel õppeaastal elab TÜ Pärnu kolledži vahetus läheduses asuvas hotellis 13 üliõpilast: 11 välistudengit ja kaks eestlast.
Olen koostööga ülimalt rahul ja kummardan sügavalt hotelli vastutulelikkuse ees. Henn Vallimäe
Suviti, kui Pärnus on turismihooaeg ja koolis õppetööst paus, on hotell olnud avatud kõigile huvilistele.
TÜ Pärnu kolledži direktor Henn Vallimäe kinnitas, et kool on tõepoolest sõlminud üliõpilaste majutamiseks Vesiroosi hotelliga lepingu. "Olen koostööga ülimalt rahul ja kummardan sügavalt hotelli vastutulelikkuse ees," kiitis Vallimäe. Ta lisas, et eelisjärjekorras majutatakse seal välisüliõpilasi.
Kõnealuses blogis kirjeldati Vesiroosi hotellis toimuvat nõnda (kirjapilt muutmata): "Alles suve lõpus oli antud hoone müügis kuid nüüd kui googeldada siis näitab et hotell on suletud igavesti, koduleht on alles kuid tube broneerida ei lase. naabermaja elanikud räägivad kuidas iga nädalaga tekib nägusi juurde, kõik on tumedanahalised. keegi neist väljas ei käi , liiguvad ainult siseruumides. Linn, aga väidab et tegemist on legaalsete üliõpilastega. seal on neegerid ja süürlasi , suurem osa on mehed, aga ka paar naist."
Pärnu linnavalitsuse avalike suhete teenistuse juhataja Anu Juurma-Saks märkis, et internetis levivad jutud Vesiroosi hotelli rajatud pagulaskeskusest on tallegi silma jäänud. Küll pole tema teada mitte keegi pärinud Pärnu linnavalitsusest väidetava keskuse kohta aru, nagu postituses kinnitatakse.
Juurma-Saks pakkus, et ehk mainis kuulujuttude levitaja linnavalitsust, kuna soovis oma väidetele rohkem kaalu anda. "Trikki "oleme linnavalitsuse poole pöördunud" on varemgi kasutatud," rääkis ta. "Kui hakata küsima, kelle poole täpselt pöörduti, on eetris vaikus. Loodan siiralt, et meie tudengeid päris ära ei hirmutata."
Vallimäe märkis, et TÜ Pärnu kolledžis on olnud 2009. aastast rahvusvaheline magistrikava "Heaolu- ja spaateenuste disain ja juhtimine", milles on osalenud üliõpilased neljalt kontinendilt ja ligemale 25 välisriigist. Muu hulgas on olnud esindatud eksootilised riigid nagu Tai, India, Hiina, Nepal, Hongkong, Keenia, Nigeeria ja Kamerun, aga ka USA, Prantsusmaa, Saksamaa, Soome ja Ida-Euroopa riigid.
End blogi asutaja ja peatoimetajana esitlev Reimo Sillamaa selgitas, et postituse puhul oli tegemist lugeja kahtlustega, mille avaldas ajaveebi üks toimetajatest. "Meie toimetajad võivad avaldada lugusid minu heakskiiduta," täpsustas ta.
Ehkki lugejakirja avaldas väidetavalt toimetaja, ei pandud selle toimetamisele eriti rõhku. Kui võrrelda artiklit ja lugejakirjast tehtud kuvatõmmist, mida Sillamaa siinkirjutajaga lahkelt jagas, nähtub, et see ilmus veebis pea muutmata kujul. Vaid fraas "ehtsate pagulaste välimusega" on asendatud sõnaga "mustanahalised".
Sillamaa täpsustas, et kuna tema isiklikult blogilugeja kirjaga ei tegelnud, ei saa ta selles asjas seisukohta võtta. Küll on ta veendunud, et asjata poleks pagulaskeskusest juttu tehtud.
"Kui valitsus ainult vassib ja valetab, käivad inimesed muidugi lahtiste silmadega ringi," nentis Sillamaa. "Ja muidugi võib juhtuda sedagi, et tonti nähakse seal, kus seda pole."
Praeguseks on Vesiroosi hotelli siunav postitus blogist kadunud, kuid Sillamaa lubas, et see nii ei jää. "Panime selle paariks päevaks mustandite hulka, et lugu täpsustada ja seda põhjalikult uurida," selgitas ta ja lubas, et kindlasti avaldavad nad artikli uuesti.


description: Poevargad himustavad enim alkoholi, kosmeetikat ja tubakatooteid, aga sokutavad hõlma alla, kotti või suisa lapsekärusse kõike muudki.

title: Poevaraste nipid: tühja lapsevankriga kauplusse vargile

maintext:
USS Security Eesti Lääne regiooni turvajuhi Peeter Kutsari sõnutsi jagub pikanäpumehi igasse ärisse, aga kõige maiamad on vargad söögikraami peale.
“Näiteks narkomaanidele meeldib väga magus ja nemad üritavad näpata šokolaadi ja banaani. Kusjuures nad ei ürita kaasa võtta mitte paar, vaid ikka 10–20 šokolaaditahvlit korraga,” rääkis Kutsar.
Kõige “minevamad” kaubaartiklid ongi šokolaad, kohv, kosmeetika, parfüümid, kallimad napsud, mida võetakse enda tarbeks või üritatakse hiljem rahaks teha.
Keskmine poevarguse summa on sel aastal 33 eurot
Kutselised vargad jahivad pigem hinnalisemat kaupa nagu tööriistad ehituspoodides või kallimad rõivad-jalatsid. Isegi tööriideid on poodidest pihta pandud.
G4S Eesti turvajuhi Janno Rahu sõnutsi loobuvad kogenumad vargad oma plaanist kohe, kui tajuvad, et turvatöötaja on neid poodi sisenemisel märganud. Tavaliselt läheb halbade kavatsustega inimene siis järgmisse kohta õnne proovima ja sedasi käivad vargad poode läbi päris palju.
Kutsari ütlust mööda on kõige lihtsam tabada uimastisõltlasi, kuna Pärnus on nad turvapersonalile nägupidi teada.
Omaette näppajate seltskonna moodustavad pohmellis või siis purjus isikud.
Kutsar meenutas halenaljakat seika suuremas Pärnu toidupoes, kus umbjoobes vennike üritas lahkuda kauplusest kolme viinapudeliga.
“Mees pistis kolm viinapudelit kükitades taskusse, kuid kandam osutus nii raskeks, et püsti tõusta ta enam ei suutnud. Siis viskas oma võimeid üle hinnanud tegelane end põrandale pikale, keeras ühel pudelil korgi pealt ja hakkas jooma,” rääkis Kutsar.
Kallimaid napse üritatakse maksmata poest välja nihverdada “ärilistel” eesmärkidelgi. “Oleme kuulnud, et hinnalisemaid alkohoolseid jooke varastatakse tellimustööna. Näiteks peidetakse kellegi soovil põue kallis konjak ja müüakse see pärast poole hinnaga maha,” ütles Kutsar.
Varguskatseid ei tee ainult värisevate kätega topsivennad ega narkomaanid, vaid pealtnäha täiesti korralikud kodanikudki.
“Oleme näinud lipsustatud härrasid, kes üritavad poest lahkuda, veinipudel põuetaskus. Härra jääb vahele ja selgub, et kuigi tal on rahakott 50euroseid täis, üritas ta sellegipoolest kuueeurose veini eest maksmata lahkuda. Inimesel pole mingit põhjust odava veini pärast riskida, aga ometi teeb ta seda,” imestas Kutsar.
Pelgalt välimuse järgi seega kedagi kahtlustada ei saa.
“Kuigi Pärnus on turvatöötajatele tuttav poevaras valdavalt 30.–50. aastates alkoholilõhnadega mees, oleme siin tabanud korrektse välimusega naaritsakasukas proua, kes varastas paar 250milliliitrist viinapudelit,” mainis Rahu.
Oma teguviisi põhjendavad vahelejääjad unustamisega. Toidukauplustes paneb mõni seesugune “unustaja” toidukorvi kraami, millest päris kõik kassalindile ei jõua. Kassiir ei pruugi näha, et ostukärusse jäi veel midagi, ja turvatöötajale vahele jäädes on varas isegi imestunud, et suutis paar–kolm toodet korvi unustada.
Samasugust taktikat tarvitab osa poekratte kotiga: muist kaubast asetatakse korvi või kärusse ja muist lipsab kotti. Kassas tasutakse ainult selle eest, mis on korvis/kärus. Kotti pistetu läheb tavaliselt meelest.
Alaealiste karmantsikutega pole Kutsari sõnutsi Pärnus praegu märkimisväärseid probleeme, küll põhjustas kesklinna kauplustele paar aastat tagasi muret seltskond kohalikke põhikooliõpilasi. Noorte poevargustele aitasid panna piiri politsei ja kool.
G4Si turvatöötajadki on lapsvargaid Pärnus küll kohanud, ent viimasel ajal pigem harva.
“Lapsed varastavad tavaliselt maiustusi, teismelised juba kosmeetikat, rõivaid, aga ka alkoholi,” lausus Rahu. Ta tõi näiteks hiljuti Pärnu kaupluses varguskatselt tabatud kaks kaheksa-aastast poissi, kes tahtsid maiustusi näpata, kuid said aru, et neid jälgitakse. G4Si patrull kutsuti kohale ja turvafirma kaasas politsei, kes alaealistega edasi tegeles.
Võõrast vara himustavad naisedki. Ühe osa poevargaist moodustavad noored emad, kes näpatud asjad lapsevankrisse või -kärru peidavad.
“Nad teavad, et keegi lapse kõrvale vankrisse vaatama ei lähe, ja kasutavad olukorda ära. On sedagi juhtunud, et poodi on tuldud vargile tühja titekäruga. Selliseid emme-vargaid ei ole küll palju, aga siiski küllaldaselt, et joonistuks välja kindel vargatüübi profiil,” seletas Kutsar.
Kohalikud varganäod on turvatöötajatele üldjuhul teada ja nende tabamine on lihtsam kui võtta vahele mujalt tulnud saagijahtijaid.
“Lätist käis vahepeal Pärnu satsidena gastroleerijaid, kellele hirmsasti meeldisid konkreetse tootja teksapüksid ja muudki rõivad. Sellised vargad tegutsevad tellimuse peale, nad tahavad vaid kindlaid asju,” tõdes Kutsar.
Peenem turvavärav hoiatab müüjat, kui poodi on sisenenud fooliumkotiga klient. Siis saab teenindaja sellisel kundel silma peal hoida, ent kõikidel rõivaäridel sellist väravat pole.
Rõivaste külge kinnitatud turvaelementidest vabanemisel ilmutavad kratid leidlikkust. Tihtipeale võtab vargust hauv inimene riietuskabiini proovimiseks kaasa kuhja asju. Rõivalt lahti kangutatud turvaelementi ei jäeta niisama kabiini põrandale vedelema, sest müüja võib selle sealt kohe avastada. Plastjublakaid on pistetud kabiini lae vahele või peidetud ülejäänud rõivaste sisse.
Rahu hinnangul on parim kaitse võõra vara himustajate vastu videovalve koos videooperaatori ja müügisaalis kõndiva turvatöötajaga.
“Kaamerate abil on ülevaade parem ja kahtlane käitumine jääb kohe silma. Paljastub varaste leidlikkus. Näiteks üritatakse vahel toodetel hinnasilte või triipkoode vahetada,” teadis Rahu.
Kogenud pikanäpumehed on Kutsari ja Rahu sõnutsi väga teadlikud karistuse piirmääradest. “Kui vargal saab aasta jooksul kolm poevarguse episoodi täis, algatatakse kriminaalasi sõltumata sellest, mis varastatud kauba väärtus kokku on,” selgitas Kutsar.
Trahvimäärad pole küll suured, kuid sarivargad, kes aasta vältel juba kaks korda vahele jäänud, muutuvad pärast teist vahelejäämist eriti “hoolikaks”. “Vaatavad kalendrit ja kaaluvad, kas ikka tasub riskida,” märkis Kutsar. “Olen ise olnud juures, kui poevaras anus turvatöötajaid, et politseid ei kutsutaks. Ütles, et tal läks aja arvestamine sassi ja alles poolteise kuu pärast saab tal aasta täis.”
Pärnumaa konstaablijaoskonna piirkonnavanema Tõnu Kivise teatel tuleb poevargusi õnneks aina vähem ette.
“Kogukonnad on väiksemad ja kui kaupluse külastajad ei ole kohalikud või on mingil põhjusel kahtlased, jälgitakse neid rohkem,” möönis Kivis.
Keskmine poevarguse summa on sel aastal 33 eurot.


description: Osaühingu Paikre sügisese vanapaberi kogumiskampaaniaga suutsid Pärnu koolide õpilased koguda maagilise koguse makulatuuri ehk 33,33 tonni pappi ja paberit.

title: Pärnu koolid said kokku maagilise koguse vanapaberit

maintext:
Aktsioonist võttis osa kaheksa Pärnu õppeasutust: toimetulekukool, täiskasvanute gümnaasium, vabakool, Raeküla kool, Kuninga tänava, Vanalinna, Rääma ja Ülejõe põhikool. Maakoolina lõi ettevõtmises kaasa Paikuse põhikool.
Paikre juhatuse liige Kristo Rossman ütles, et koolidele antud kogumisperiood oli üsna pikk ja selle sisse jäi sügisene vaheaeg, kuid see ei vähendanud õpilaste ega lastevanemate indu vanapaberi kogumisel.
Rossman lisas, et kokku saadud 33,33 tonni on märkimisväärne kogus vanapaberit, kui arvestada paberlehe olematut kaalu.
Makulatuuri kogumisel peeti eraldi arvestust nii koolide kui klasside vahel.
“Seekord tuli suure edumaaga võitjaks Ülejõe kool, mis sai kokku 14,13 tonni vanapaberit. Kaks eelnevat aastat esikoha saavutanud Paikuse kool sai seekord 10,68 tonniga auväärse teise koha ja kolmandaks tuli Raeküla kool,” ütles Rossman.
Klasside arvestuses esikolmikusse jõudnud saavad kingiks võimaluse minna Maarja-Magdaleena gildi Vaas & Vaasi taaskasutusteemalisse töötuppa meisterdama.
Koolide kogutud vanapaber sorteeritakse liigiti, pressitakse ja saadetakse Paikrest paberivabrikutesse, kus sellest valmistatakse uusi pabertooteid. Rossman kinnitas, et Paikre jätkab vanapaberi kogumiskampaaniatega järgnevatel aastatel.


title: Hotell langes avaliku laimu ohvriks

maintext:
Blogi, mida selle eestvedajad esitlevad mustade uudiste edastajana, avaldas mureliku kodaniku kirja, mille kohaselt Pärnus Esplanaadi tänava hotellis on inimeste teadmata loodud pagulaskeskus. Ajaveebi eestvedajad jagasid postitust oma Facebooki lehelgi, kus pahased inimesed hakkasid keevaliselt majutuskohta põhjama.
Hotelli üks omanikest Madis Merirand rääkis, et kõmu tema majutusasutusse loodud pagulaskeskuse kohta ei vasta tõele. Ta selgitas, et Vesiroosi hotellis elavad Tartu ülikooli Pärnu kolledži üliõpilased, kelle majutamiseks on hotelli haldaja OÜ Meritel sõlminud kooliga lepingu. Nii juba kolmandat aastat järjest.
Sel õppeaastal elab TÜ Pärnu kolledži vahetus läheduses asuvas hotellis 13 üliõpilast: 11 välistudengit ja kaks eestlast. Suviti on hotell olnud avatud kõigile huvilistele.
TÜ Pärnu kolledži direktor Henn Vallimäe kinnitas, et kool on tõepoolest sõlminud üliõpilaste majutamiseks Vesiroosi hotelliga lepingu. “Olen koostööga ülimalt rahul ja kummardan sügavalt hotelli vastutulelikkuse ees,” kiitis Vallimäe.
Kõnealuses blogis kirjeldati, et Vesiroosi hotell oli suve lõpus müügis ja nüüd räägivad naabermaja elanikud, kuidas majja tekib iga nädalaga juurde tumedanahalisi elanikke, kes eelistavad püsida siseruumides ja majast väljas ei käi. Samas märgiti postituses, et Pärnu linna väitel on tegemist legaalsete üliõpilastega.
Pärnu linnavalitsuse avalike suhete teenistuse juhataja Anu Juurma-Saks märkis, et internetis levivad jutud Vesiroosi hotelli rajatud pagulaskeskusest on tallegi silma jäänud. Küll pole tema teada keegi pärinud linnavalitsusest väidetava keskuse kohta aru, nagu postituses kinnitatakse.
End blogi asutaja ja peatoimetajana esitlev Reimo Sillamaa selgitas, et postituse puhul oli tegemist lugeja kahtlustega, mille avaldas ajaveebi üks toimetajatest. Sillamaa täpsustas, et kuna tema isiklikult blogilugeja kirjaga ei tegelnud, ei saa ta selle suhtes seisukohta võtta. Küll on ta veendunud, et asjata poleks pagulaskeskusest juttu tehtud.
“Kui valitsus ainult vassib ja valetab, käivad inimesed muidugi lahtiste silmadega ringi,” nentis Sillamaa. “Ja muidugi võib juhtuda sedagi, et tonti nähakse seal, kus seda pole.”
Praeguseks on Vesiroosi hotelli siunav postitus blogist kadunud, kuid Sillamaa lubas, et see nii ei jää. “Panime selle paariks päevaks mustandite hulka, et lugu täpsustada ja seda põhjalikult uurida,” selgitas ta ja lisas, et kindlasti avaldavad nad artikli uuesti.


description: Kes pole end meemaailmaga peensusteni kurssi viinud, eelistab letil meepurke käes keerutades vedelamat ja põlgab tahkunut, pidades seda vanaks. Tegelikult näitab kristalliseerunud sisu just kvaliteeti.

title: Hea mesi läheb tahkeks

maintext:
Kui aga kristalliseerunud meele on tekkinud veel valged laigud, on ostjad mõnikord mesinikelt pärinud, ega see hallitus ole. “Ei ole, see on glükoos. Mida rohkem selliseid valgeid laike, seda rohkem glükoosi – see näitab mee häid omadusi,” selgitas Tori valla mesinik Vahur Talimaa. “Võhik põlgab sellise valgelaigulise mee ära, aga kogenud ostja just sellist otsibki.”
Kvaliteetne mesi peabki kristalliseeruma: mõni kiiremini, teine aeglasemalt. Tõsi, mõni mesi ei lähegi päris kõvaks: üks sellistest on eliitmeeks loetav kanarbikumesi. “Keera või värskelt vurritatud kanarbikumee purk kummuli, mesi välja ei voola ja niisugusena see püsib,” sõnas Talimaa.
Üldjuhul on metsataimedelt korjatud tumedad meed kauem pehmed, aga näiteks kevadine hele võilillemesi läheb väga tihkeks.
Mida rohkem selliseid valgeid laike, seda rohkem glükoosi – see näitab mee häid omadusi. Vahur Talimaa
Suurpoed müüvad meepurke, mille sisu püsib aastaid vedel. See mesi on tõenäoliselt kuumutatud ja seega osa häid omadusi kaotanud. Mee vedelal kujul hoidmine ongi tootja eesmärk, sest mujal maailmas tahetakse just vedelat, eriti hea, kui seda annaks kannust pannkoogile kallata.
“Üks mu tuttavaist nägi Kanadas reklaami, kus mesi oli kõvasti alla hinnatud,” jutustas Talimaa. “Ta läks uurima ja selgus, et mesi hinnati alla, sest hakkas tahkeks minema. Inimesed sellist ei osta, tahavad ainult vedelat.”
Talimaa arvates on mõnel puhul kõva mesi väärtus omaette, näiteks pannkooke süües. “Panete kuuma koogi taldrikule, tõstate lusikaga kõva mee koogile, keerate koogi rulli, lööte kahvli sisse ja tõstate suu juurde, hammustate. Meetükk hakkab suhu jõudes koogi sees sulama, mõnus,” seletas ta. “Aga nüüd kujutage ette, kui võtate kuuma koogi, panete sellele vedelat mett ja hammustate: mesi voolab näole, sõrmedele, rõivastele ja taldrikule.”
Kristalliseerunud mee puudus on, et seda on raske purgist lusikaga kätte saada. Sellele probleemile lahendust otsides leiutasid soomlased võidemee, mis püsib pehme.
Talimaa rääkis, et võidemett pole kuumutatud ega sellesse midagi lisatud. “Kui mesinik näeb, et mesi hakkab kristalliseeruma, segab ta aeglaselt mikseriga mett, mee kristall hõõrdub peenemaks ega lähe kivikõvaks, jäädeski pehmesse, määritavasse olekusse,” kinnitas ta.
Võidemett kasutavad mesinikud meesegude valmistamisekski. Pehmele meele lisatakse näiteks ingverit, kaneeli, õietolmu, taruvaiku või marju.
Talimaad teevad mett muu hulgas äädikapuu viljadega. “Tuttav botaanik käis külas ja ütles, et meie õues kasvava äädikapuu viljad on söödavad ja väga rikkad C-vitamiini poolest,” jutustas mesinik. “Läksime ja proovisime: olidki mõnusalt hapukad ja nii sündiski segu idee.”
Mesila perenaine Ülle Talimaa kõneles, et kõik meesse segatavad lisandid peavad olema kuivad. “Kuivatate marjad ära, peenestate jahuks ja siis segate meesse. Kui teete kodus näiteks värskest ingverist meesegu, riivige ingver, segage mee sisse, suletud purki hoidke külmikus ja kasutage kiiresti ära,” õpetas perenaine.
Mett on kõige targem hoida pimedas ja jahedas. Kindlasti ei tohi lahtist purki panna niiskesse kohta. Õigesti hoides säilitab mesi oma omadused aastatuhandeid. “Egiptuse püramiidist leidsid arheoloogid 3000 aastat vanast anumast täiesti heas seisus mee,” teadis Talimaa.
Kui mesi on tahkunud ja soovite seda pehmeks saada, võib purki hoida näiteks nõrga küttega põrandal. Kui aga olete varunud suuremas koguses mett ja tahate seda hoida pikalt vedelana, tuleb mesi hoopis sügavkülmutada.
“Kui toote mee koju, valage pisematesse anumatesse ja pistke sügavkülma,” õpetas Ülle Talimaa. “Kui teate, et tahate homme hommikul vedelat mett kasutada, tõstke õhtul anumake sulama ja ongi hommikul määritav mesi võtta.”
Selline sulatatud mesi tuleb aga ruttu ära tarvitada, sest hakkab kiiresti kristalliseeruma.
Mee kasulikest omadustest on räägitud lõpmatult, kuid nii lihtsalt asjad ei käi, et asendate tees suhkru meega, ampsate kõrvale meeleiba ja toitutegi tervislikult.
Tervise arengu instituudi ekspert Tagli Pitsi tõdes, et ühtegi toitu ei saa klassifitseerida kahjulikuks või kasulikuks. “Mesi asetseb toidupüramiidi tipus koos suhkru, magusate ja soolaste näksidega,” sõnas ta. “Kõiki neid kokku tohiks täiskasvanud päevas süüa kuni neli, lapsed isegi vaid kaks portsjonit.”
Portsjon võrdub mee ja suhkru puhul kümne grammiga. “Üsna raske on anda mee koguseid grammides tee- või supilusikatäie kohta, sõltub, kas tegemist on vedela või tahke meega ja kui suure kuhjaga seda võtta õnnestub. Keskmiselt loetakse, et teelusikatäis mett kaalub umbes kümme ja supilusikatäis 30 grammi,” selgitas Pitsi.


description: Kuigi öö vastu laupäeva möödus Pärnu politseile üldjoontes rahulikult, tuli tegelda mitme purjutajaga, kellest mõni veetis öö Pärnu kainestusmajas.

title: Video: pubi köögis majandanud agressiivne näitsik viidi käeraudades kainestusmajja

maintext:
Kella 2.40 ajal sai politsei väljakutse Pärnu kesklinnas asuvasse Sweet Rosie pubisse. Seal oli muutunud agressiivseks üks joobes näitsik.
Pärnu politseijaoskonna välijuhi Margus Pani teatel oli klient agressiivne nii töötajate kui ka ülejäänud klientide vastu ja tagatipuks marssis ta söögikoha kööki omal käel toimetama.
Et neiu ei allunud asja klaarima tõtanud turvameeste ega politseinike korraldustele, pandi ta käed raudu ja sõidutati kainestusmajja.
Veel klaarisid politseinikud tüli Mai tänaval, kus kahe mehe tülis sai üks osalistest näohaava terava esemega.
Vaadake videost, mis reede ööl vastu laupäeva Pärnus veel juhtus.


description: Rootsist pärit kuulus telekokk Tareq Taylor külastas Eestit ja tegi saatesarja jaoks toite Pärnumaalgi.

title: Kuulus telekokk käis Pärnumaal saadet filmimas

maintext:
Taylor külastas Tori Jõesuu siidritalu, kus ta valmistas siidrikastmes sealiha, kukeseente, kohalike taluõunte ja Yorkshire’i pudinguga.
Siidritalu peremees Karmo Haas muljetas, et Jõesuus valminud siider oli Taylorile mokkamööda. Telekoka hinnangul oli see üks paremaid, mida ta maitsnud on.
Haasa jutu järgi lõi Taylor kaasa pärmisademe eemaldamises siidrite ümberkorkimisel ja kirjutas osale pudelitest autogrammi. “Need tuleb vist oksjonile panna,” arvas Haas.
Võtete käigus külastas Taylor Soomaad, kus ta kanuutas Aivar Ruukeli ja Algis Martsooga ja käis räätsadega rabamatkal.
Ruukel rääkis, et Taylor valmistas Soomaal oma telesaate tarbeks haugikotlette ja garneeris seda rabast korjatud marjadega.
“Et Taylor püüab toitudes alati kasutada kohalikke maitseid, tutvustasin talle lodjapuu marju. Taylor ei olnud neist varem kuulnud ja kasutas marju kotleti garneeringus. Lodjapuu marjad meeldisid talle ja ta võrdles neid pohladega,” ütles Ruukel ja lisas, et kuulus telekokk korjas Soomaal esimest korda elus jõhvikaid.
“Loodan, et Taylorile meeldis siin. Laupäeval, kui ta Soomaal käis, oli ilus päikesepaisteline ilm. Ta ütles, et jäi väga rahule,” lisas Ruukel.
Eestis filmitud materjal peaks jõudma Rootsis eetrisse kevadel. Taylori kokasari jookseb Eesti Televisiooniski ja seda avaldatakse internetis.
Rootsist pärit kuulus telekokk ja armastatud kokaraamatute autor, humoorikas ja võluv Tareq Taylor tutvustab oma saatesarjas “Tareq Taylori Põhjamaade kokakunst – silmaringi avardav kokasari” vaatajale Skandinaavia kokakunsti kõrval Põhjamaade eluolu ja kultuuri. Ta rändab mööda kauneid ja omanäolisi paiku ning tutvub kohaliku toidukultuuriga, millest inspireerituna valmib alati mitu rooga.


description: Sel nädalavahetusel avaldatud lugejakiri 11. novembril Tallinna–Pärnu maanteel ohtlikke möödasõite teinud rekast sai internetis väga palju vastukaja, eriti tõik, et politsei niisugust sõidukijuhti liiklusest ei kõrvaldanud.

title: Politsei ei silmanud maanteel ohtlikke manöövreid sooritanud mõrtsukrekat

maintext:
"Minu küsimus on: kuhu siis politsei jäi? Jutt käib ju ikkagi Via Balticast, rahvusvahelisest maanteest. Kas politsei selline suhtumine/käitumine kõnealuses olukorras on ikka normaalne ja kas mina ega sina, lugeja, ei ole tõesti ohus, kui sõidame töölt koju, kus pere ootab meid?" küsis lugeja Jüri Järv pärast kõnealuse reka manöövreid ja häirekeskusega peetud telefonikõnede kirjeldamist.
Häirekeskuse kinnitusel tuli neile 11. novembril kella 12.45 ajal teade, et Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel pisut enne Märjamaad teeb Pärnu suunas liikuv veok ohtlikke möödasõite. Teade ja veoki kirjeldus edastati Pärnumaa patrullidele.
"Kuna patrullid täitsid ka teisi tööülesandeid, kontrolliti Pärnu suuremaid liiklussõlmi pisteliselt. Leedu registreerimismärke kandvaid veoautosid liikus Ikla suunas küll, kuid kirjeldusele vastavat autot ei nähtud," kommenteeris Pärnu politseijaoskonna patrulli- ja liiklusjärelevalvetalituse juht Sander Peremees.
Talituse juht lisas, et politsei saab Eestis iga päev liiklejatelt kümneid teateid ja kontrollib neid võimalusel. "Tänu liiklejate tähelepanelikkusele kõrvaldame liiklusest iga päev joobes autojuhte ja kontrollime neid, kel korrektsed sõiduvõtted või liikluseeskiri meelest kipuvad minema," ütles Peremees. Ta julgustas tabamata jäänud reka juhtumist hoolimata inimesi ohtlikest kaasliiklejatest politseile teatama, et muuta meie teed ikkagi turvalisemaks.


description: Ameerika päevalehe New York Times pühapäevaväljaandes ilmub sel nädalal artikkel Soomaast.

title: New York Times kirjutab Soomaast

maintext:
Kirjutise autor on Londonist pärit reisikirjanik ja esseist Henry Wismayer, kes Soomaal käis 2015. aasta suvel. Täpsemalt tegi mees mitmetunnise räätsamatka üle Kuresoo raba, juhendajaks Pärnu matkakoraldaja Aivar Ruukel.
Ruukel ütles, et Wismayer on vabakutseline kirjutaja, kes Soomaale sõitis omal initsiatiivil. Kuigi retkest loo ilmumiseni kulus üle aasta, avaldas matkakorraldaja heameelt, et Soomaa saab tähelepanu nii suures ja maailmas tuntud väljaandes.
Wismayer nimetab kõige eredamaks matkakogemuseks vetruva maapinna tunnetamist jalge all. Samuti kirjeldab ta pilvede ja päikese vaheldumisel muutuvaid maastikuvaateid ja ammuli sui saaki ootavat huulheina.
Artkli veebiversioon ilmus New York Times Magazine`is neljapäeval.


description: Homseks välja kuulutatud uue bussiliini esimene reis Tallinna sadamast Iklasse Alko1000 kauplusesse jääb ära.

title: Ikla alkobussile tõmmati pidur peale

maintext:
Nädala algul alkobussi käimapanekust teada andnud Raihan Group OÜ juht Hannes Lehtoja kinnitas, et homme hommikul väljuma pidanud reis Tallinn–Ikla Alko1000 kauplus–Tallinn ei toimu.
Miks ettevõtmine ära jääb, ei soovinud Raihan Groupi juhatuse liige Hannes Lehtoja kommenteerida. "Infot saab meie kodulehelt," ütles ta.
"Tehnilise rikke tõttu pole võimalik alko1000bus väljumine eeloleval laupäeval 19.11.2016. Seoses sellega palume saata meile oma arveldusarve number, et saaksime teile tagasi kanda piletiraha," kirjutas ettevõte täna oma kodulehel.
Raihan Group teatas nädala alguses, et paneb sõitma bussid Tallinna sadamast Ikla ja Valka Alko1000 kauplusesse.


description: Lauatennis nõuab küll püsivust ja rutiinitaluvust, kuid on hea üldfüüsiline treening, mis arendab vastupidavust ja koordinatsiooni.

title: Pallirobot meelitab lapsi lauatennisetrenni

maintext:
Pärnu lauatenniseklubi Vint-90 noormehed Mart Luuk, Madis Moos ja Ken Talpas-Taltsepp tulid oktoobris võistkondlikel lauatennisemeistrivõistlustel juunioride vanuseklassis Eesti meistriks. Noormeeste treenerid kinnitavad, et tegu on väga hea saavutusega.
“Tundub, et liigume sinnapoole, et neist tulevad paremad mängumehed kui kauaaegne Eesti esinumber ja praegune koondise treener Vallot Vainula,” muheles poisse juhendav Andres Kull. “Olen nende üle uhke, nad on ikka tegijad.”
Lauatennisetrenni võib minna juba kuueaastasena. “Kui tuleb nooremana, omandab ehk tehnika kergemini,” arutles Kull. “Siiski on oht, et laps tüdineb kiiremini ära ja valib kümnesena mõne muu ala, sest lauatennis nõuab rutiinitaluvust. Aga kui tulevad tulemused, püsivad nad ikka trennis.”
Kull käib sügiseti koolides lapsi trenni kutsumas. Sealjuures on palju abi olnud lauatenniserobotist.
Nii nagu tennises, lööb ka lauatennises robot palli mängijale ette. Masinal on mitu režiimi. Robot võib lüüa palli eri vindi ja kiirusega. Treenerile on masinast palju kasu. Juhendaja saab samal ajal seista õpilase kõrval ja jälgida tema tehnikat.
“Olen teinud koolides kehalises kasvatuses robotiga demotunde. Kui lapsed masinat näevad, tulevad kohe trenni,” muheles Karusselli tänaval noori juhendav Kull.
“Kui lapsed tulevad ja proovivad, säravad neil tihtipeale silmad pärast paari trenni. Kuidas nad arenevad, on teine asi. Lauatennise häda on selles, et tulemuseni jõudmiseks peab pikalt vaeva nägema. Kui jalgpallis lööb laps värava ehk juba pärast paarinädalast harjutamist, tuleb lauatennises lapsega tegelda individuaalselt vähemalt aasta, et ta suudaks palli mängus hoida ja saaks võistlustel käia. Paari aastaga mõne saavutuseni jõudmine on ikka väga erandlik.”
Lauatennis vajab suurt püsivust ja rutiinitaluvust. “Isegi täiskasvanutel on sellega probleeme, mis siis veel lastest rääkida,” märkis treener. “On selliseid, kes tahavad käia seitse päeva nädalas trennis, aga siis tekib varem või hiljem tüdimus ja peab väikse pausi tegema. Pärast seda tulevad tal motivatsioon ja mängunälg tagasi. Väljalangemisi on siiski kahjuks palju.”
Küll eristub treeneri kinnitusel teistest kolmik Luuk, Moos ja Talpas-Taltsepp, kellest räägib juhendaja peaaegu et ülivõrdes.
“Nad omandasid tehnika ja mängu lugemise väga kiiresti ja jäid meile kohe silma,” kinnitas Kull. “Arvan, et Pärnus ei olegi olnud varem korraga kolme nii andekat lauatennisepoissi.”
Lauatennis on treeneri arvates lastele hea spordiala. “See arendab mitmekülgselt,” teadis Kull. “Lauatennis nõuab vastupidavust ja head reaktsiooni. Palli kiirus on suur. Kõik peab toimuma tohutult kärmelt.”
Eesti meistriks tulnud 2002.–2004. aastal sündinud poisid treenivad neli korda nädalas, vähemalt kaks tundi järjest. Peale selle on pea igal nädalavahetusel võistlused.
“Võistlustel on pikad päevad,” kirjeldas Kull. “Hommikul üheksast õhtul kaheksani. See nõuab põhjalikku ettevalmistust.”
Algajad alustavad lauatennise trennis algasendi õppimisega. Treener lööb palli ette ja laps üritab seda reketiga õigesti tabada. Edasijõudnud harjutavad juba elemente ja kombinatsioone.
“Lauatennises on oluline jalgade töö,” kirjeldas Kull. “Tihti tekib probleeme, kuidas jalgade töö ja mängutehnika kokku viia. Sellepärast harjutame palju lööke liikumiselt ning eri kombinatsioone ja positsioonivalikut. On tempomuutused. Lauatennisereketil on peal selline kumm, mis aitab pallile vindi sisse saada. Vindi lugemist õpime edasijõudnutega.”
Selle kõrval tehakse trennis eriharjutusi. Vastupidavust aitab treenida näiteks jooksmine. “Jõuharjutustega oleme lastega ettevaatlikud,” rääkis Kull. “Maailma tippriikide tiimides on taustajõud, kus on psühholoogid ja teised spetsialistid, kes jälgivad noori väga varakult. Meie soovitame vanematel käia lastega spordiarstil ja teha koormustest.”
Lauatennisega alustades annab klubi lapsele varustuse. Algaja reket maksab Kulli teada paarikümne euro ringis.
“Kui jõutakse mingile tasemele, on vaja reket ise muretseda,” lisas ta. “Tippreketid maksavad 150 euro kanti. Aga need peavad aastaid vastu. Reketi muudab kalliks selle kumm.”
Kuigi trenni tehakse Pärnus ja teisteski Eesti lauatenniseklubides kõvasti, ei ole eestlastel erilisi rahvusvahelisi tulemusi ette näidata. See käib ka noorte kohta.
Teise Vint-90 treeneri Peeter Sumre arvates mängib siin rolli heal tasemel vastaste puudus.
“Nõukogude Liidu ajal oli palju üleriigilisi võistlusi, kus oli tase väga kõrge,” tõi Sumre näite. “Et saada tugevaid turniire, peame käima välismaal, aga tihti ei jagu selleks raha.”
Vint-90 osaleb aastas kuni kuuekümnel võistlusel. See on Sumre teada ka maksimum, mida lastest välja pigistada.
“Meie kolmik tuli Eesti meistriks, sest nad on palju võistelnud,” arvas ta. “Aga võistlused võiksid olla kvaliteetsemad ja kõrgema tasemega, siis arenetaks kiiremini.”
Juhendaja kinnitusel on lauatennis Eestis veidi vaeslapse rollis, sest peale kohalike klubide ei saa alaga mujal eriti tegelda.
“Audentese spordikoolis on hetkel ainult üks lauatennise koht,” teadis Sumre. “Selleks, et areneda, peab noor minema näiteks Rootsi õppima, aga see on ju kulukas. Nii tekibki neil ühelt maalt motivatsioonipuudus ja kaotakse trennist ära.”


description: Selle nädala alguses tegi Pärnu Rääma põhikooli õpilasesindus kooli uksel helkurikontrolli, mille tulemusena selgus, et ligemale 200 õpilast ei kandnud helkurit.

title: Ligemale 200 õpilasel puudus helkur

maintext:
“Arvestades, et Rääma koolis õpib 490 last, võib öelda, et liikluses ei ole nähtavad lausa pool meie õpilastest,” sõnas kooli direktor Elmo Joa.
Helkurite kontroll toimus osana aktsioonist, mille käigus jagati õpilastele välja 120 helkurit. Niisiis jäid paljud õppurid sel hommikulgi helkurist ilma.
Nii õpilased kui kõik ülejäänud soovijad, kel helkur veel puudu, võivad selle endale võtta aga helkuripuult.
Oktoobri keskpaigas alustas Tre Raadio koostöös Pärnu linnavalitsuse ja Naabrivalve Papiniidu sektoriga ühisprojekti “Helkuripuu”, mille käigus avati helkuripuud Lastepargis ja Mai kino bussipeatuse kõrval. Helkuripuule saavad helkuri lisada kõik soovijad ja puult võtta helkuri liiklejad, kellel on vaja end pimedal ajal nähtavaks teha.
“Igal hommikul kevadeni välja lisavad raadio töötajad puule helkureid, et kõik, kellel see veel puudu, selle endale saaksid,” kinnitas Tre Raadio tegevjuht Siim Pohlak.
Pohlak kutsus kõiki linlasi projektis kaasa lööma. “Kui kellelgi on kodus üle mõni helkur, julgustame need kindlasti puudele riputama,” lausus ta.
“Praegusel pimedal ajal on helkurita liiklejaid väga raske märgata ja seda ülekäiguradadelgi,” lisas Joa.
“Kandke helkureid! See on oluline!” pani koolijuht kõikidele linlastele südamele.


description: Jaagupi kalur Avo Naar tõi linna marja kandva hiiglasliku lõhe, kelle leidis oma mõrrast elu ja surma vahel vaakuvana, peas hülgehammustusest tekkinud suur haav ja külgedel küüniste jäljed.

title: Kümnekilone lõhe võitles hülgega

maintext:
“Elusana ta hülge käest pääses, aga ega tal elulootust pärast nii raskeid vigastusi enam olnud,” sõnas Naar. “See on tänavu juba teine suur lõhe, kelle sellisena oma mõrrast leidsin.”
Kalur ütles, et varasematel aastatel pole ta kunagi näinud hülge tapetud kalu, keda oleks rünnatud peast. “Enamasti rabab hüljes kalu seljast või rapib kõhtu, aga küllap õpivad hülgedki ja on oma ründearsenali avardanud,” sõnas Naar. “Aga linna tõin ta teise asja pärast: kas siis see kümnekilone kala on haige ja nõrk?”
Leidsime, et seda ta polnud.
Kalur ütles, et varasematel aastatel pole ta kunagi näinud hülge tapetud kalu, keda oleks rünnatud peast.
“Teadlased väidavad, et hüljes olla meres nagu hunt metsas, toimides omamoodi sanitarina, puhastades merd vanadest ja väetitest isenditest,” arutles kalur lõhele osutades. “Siin on näide, et hüljes ei vali kergemat saaki, vaid passib mõrra karjaaias ja ootab just suuri elujõulisi kalu, keda rünnata ilmselt valgurikka marja saamiseks. Kui nii edasi läheb, polegi varsti meres kalu.”
Naari arvates tuleb hakata põhjalikult mõtlema, kuidas tõhustada hüljeste küttimist.
“Aastas mõnekümne hülge laskmine asja ei paranda,” kinnitas Naar. “Vähe sellest, et hülged on aplad tapjad. Nad lõhuvad kalameeste mõrdu ja ründavad püünistest välja ujuvaid kalu, tehes oma elu sellega veel lihtsamaks, kusjuures süüaksegi ainult paremaid palu, mitte kogu kala.”
Kuigi müügil on nii-öelda hülgekindlaid võrgulinu ja püüniseid, on neid kasutanud Naarile selge, et hülgekindlaid mõrdu ei anna teha, sest hülged on neist üle. “See “hülgekindlus” on sõnakõlks, reklaamitrikk, tegelikult ostja sihilik petmine,” avaldas arvamust kalur, kes ongi ühe püünisemüüja seetõttu kohtusse kaevanud.


description: Homme kogunevad Are vallavolikogu liikmed, et avaldada praegusele vallavanemale, kellele heidetakse ette juhtimisoskuste puudumist, umbusaldust. “Need on otsitud põhjused,” leidis vallavanem.

title: Are vallavanem võidakse ametist vabastada

maintext:
4. novembril avaldas umbusaldust seitse vallavolikogu liiget Are vallavanemale Olavi Põllule, sest ligikaudu aasta tagasi ametisse valitud Põllu ei ole omandanud küllaldaselt kogemusi ja teadmisi valitsuse töö kohta ega ole suutnud vallavalitsust juhtima asuda.
“Me jõudsime selgusele, et Olavi on küll tubli inimene, kuid vallavanema amet ei istu talle kõige paremini,” kommenteeris vallavolikogu esimees ja kunagine Are vallavanem Lauri Luur, kelle sõnul napib Põllul juhioskusi. “Konkreetsemaks minna ei olegi võimalik. Pigem ongi just juhtimise puudujäägid, sest ta ei ole seda tüüpi inimene, kes suudab meeskondi vabalt juhtida ja nende tööd korraldada. Kogu ametiasutuse tegemine läheb isevoolu teed,” selgitas Luur.
Vallavolikogu liikmeid on 11, pöördumise tegid neist seitse. “Sel päeval oli kohal seitse inimest, kes said allkirja panna. Milliseks lõppseis kujuneb, näeme hiljem.”
Luur ei oska öelda, kes võiks uueks vallavanemaks saada. “Seda arutame juba volikogu istungil,” lausus ta.
Are vallavanem Olavi Põllu arvas, et põhjus seisneb selles, et koostöö ei sujunud. “Selle lühikese aja jooksul, mis ma olen nüüd jõudnud ametis olla, ei ole tulemused olnud väidetavalt sellised, nagu volikogu on arvanud,” ütles ta ja lisas, et nii lühikese ajaga ei jõuagi õieti midagi teha. “Alles nüüd, kui aastaga on enam-vähem saanud selgeks, kuidas valda kui struktuuri üldse juhtida, oleks saanud hakata tööd tegema. Siiamaani pidi õppimise kõrvalt pidama Pärnu linnaga läbirääkimisi. See võttis ka oma aja. Ega seal ainult vallaga saanud tegelda,” rääkis ta ja mainis, et volikogu umbusaldamine ei ole põhjendatud. “Need on sellised otsitud põhjused. Ma isegi ei viitsi neid kommenteerida, need on liiga lapsikud,” leidis Põllu.


description: Pärnu maakohus mõistis täna üldmenetluses liitkaristuseks kuue aasta pikkuse vangistuse 51aastasele Terje Viottile, kes tütre abiga käitles ebaseaduslikult suures koguses psühhotroopseid ravimeid.

title: Arstidelt ravimeid petnud naine mõisteti kuueks aastaks vangi

maintext:
Süüdistuse järgi helistasid Viotti ja tema tütar paari aasta jooksul kümnete isikute nimesid ja isikukoode kasutades perearstidele, veendes neid esitletud inimestele välja kirjutama psühhotroopsete ravimite digiretsepte. Apteegist rohtude väljaostmiseks esitasid naised rohte vajava inimese nime ja isikukoodi, kuid ostjana enda isikuandmed.
Selle eest määras kohus Viottile kolm aastat vangistust. Et 2012. aastal mõistis kohus toona Vaikla nime kandnud Viottile, kes tookord tegustses samuti tütrega, samasuguse teo eest kolme aasta pikkuse tingimisi vangistuse, tuleb naisel istuda trellide taga kuus aastat. Kohus loeb karistusaja algust möödunud aasta 17. novembrist.
Süüdistuse kohaselt Viotti ravimeid edasi ei müünud, vaid tarvitas neid ise.
Viotti tütar Reena Metsakänd sai samas kohtuasjas karistuse mullu oktoobris, kui kohus määras kolme lapse emale üheksa aasta pikkuse vangistuse.
Muu hulgas peab Viotti maksma riigituludesse menetluskulude eest 2590 eurot ja 90 senti.
Süüdimõistetul on võimalik otsus 15 päeva jooksul Tallinna ringkonnakohtule edasi kaevata.
Lääne ringkonnaprokuratuur süüdistas Viottit karistusseadustiku sellise paragrahvi alusel, mis käsitleb rühma viisi ja korduvalt toime pandud narkootilise või psühhotroopse aine suures koguses ebaseaduslikku käitlemist. Kohus karistab selle eest kolme- kuni viieaastase vangistusega.


description: Suvehooajal Baltikumis reisivad hiinlased päevitamisest suurt ei hooli. “Hiina randades kannavad kõik kogu keha katvat ujumiskostüümi ja maski, et päikesekiired nahale lähedale ei saaks,” selgitas 29aastane lätlasest giid Georgijs Dunajevs, kes on viimased kolm aastat Hiina turismigruppidele Eestit näidanud ja nendega Pärnuski käinud.

title: Hiinlased naudivad Pärnu randa

maintext:
Mis hiinlasi Baltikumi tõmbab?
Hiinlased reisivad lääne inimestest erinevalt. Välismaal olles tahavad nad külastada nii paljusid kohti kui vähegi võimalik. Balti riigid, sealhulgas Eesti, pole kunagi nende ainus sihtkoht. Enamasti liidetakse Baltimaad kas Ida-Euroopa või Põhjamaade ringreisiga.
Mõned hiinlased on juba käinud Euroopa põhilistes turismikeskustes nagu Itaalia ja Prantsusmaa. Nüüd tahavad nad näha midagi uut ja erilist.
Mida te turistidele näitate?
Tallinnas kuuluvad kohustuslikku plaani vanalinn ja Kadrioru park. Neile meeldib kohtadega seotud lugusid kuulata: kuupäevad ja nimed lähevad ju nagunii meelest ära.
Nii ma räägingi neile lugusid Vana Toomasest ja Oleviste kiriku ehitanud Olevist. Pajatan veidi ajaloostki: Taani, Rootsi ja Vene ja nõukogude ajast.
Vanemad inimesed küsivad alati, missugune oli siinne elu nõukogude ajal. Jutustan neile tänapäevasest Eestist ja sellest, kuidas Skype on siin leiutatud. Selle kohta ei tea nad tavaliselt midagi.
Kas hiinlased jäävad reisiga rahule?
Jah, tavaliselt nad ei pettu. Ehkki olen tähele pannud, et paljud Hiina turistid sooviksid näha vähem linnu, rohkem maakohti ja loodust. Kuna turiste sõidutatakse tavaliselt ühest pealinnast teise, juhtub tihti, et kõik linnad sulavad lõpuks üheks kokku.
Olgem ausad, Euroopa on küll väga eriilmeline, kuid meie ajalugu on siiski üsna ühesugune. Kõikidel keskaegsetel linnadel on midagi ühist.
Ma proovin neile näidata looduskauneid kohti. Kui toon nad Pärnusse, läheme loomulikult randa, et nad näeksid ilusaid liivaluiteid ja saaksid hingata Läänemere värsket õhku.
Nüüdisaegne Hiina on kaotanud kontakti loodusega. Hiinlased küsivad mult sageli, mis nime kannab mingi taim, puu või lind. Hiinas ei ole puid ega metsloomi eriti näha.
Loomulikult on neil putukad, kuid enamik neist on inimestega linnadesse kolinud. Kui hiinlased tulevad Euroopasse, naudivad nad head kliimat, sinist taevast, värsket õhku ja looduse värve.
Kas hiinlastel polegi kodumaal ilusat loodust?
Probleem on selles, et tööinimese elu on Hiinas kiire. Ei ole aega isegi isiklikuks eluks, rääkimata veel reisimisest.
Hiinlaste suuremad pühad on uusaasta ja rahvavabariigi sünnipäev. Need on pühad, mil terve riik katkestab töö üheks nädalaks. Uuel aastal külastatakse tavaliselt vanemaid või sugulasi. Rahvuspühal minnakse reisile.
Hiinas on palju maalilisi kohti ja kohalike loodusearmastus ulatub sajandite taha. Umbes 80 protsenti Hiina luuletustest kirjeldavad ilusaid vaateid mägedele, jõgedele ja metsadele.
Tänapäeval aga elavad paljud inimesed loodusest ära lõigatuna.
Millist toitu hiinlased Eestis viibides söövad?
Proovin neile alati kohalikku toitu tutvustada, kuid sellega peab olema ettevaatlik. Kas neile meie toit maitseb, sõltub isiklikest eelistustest. Isegi parema kvaliteediga kohalikud road ei pruugi neile sugugi maitseda.
Mõnda asja peavad aga hiinlased meie toidulaual suisa imelikuks: paljud hiinlased ei mõista külma supi olemust ja paluvad ettekandjatel selle üles soojendada.
Mitu korda olete gruppe Pärnusse toonud?
Sel aastal vaid korra. Pärnu väärib peatumist, aga tihti jäetakse see reisikavast välja, sest aega napib. Kuid tänavune grupp näis Pärnut nautivat, eriti randa.
Missuguseid suveniire hiinlased Balti riikidest koju viivad?
Merevaik on kindlasti väga populaarne tänu hiinakeelsele internetile, aga seda ostetakse enamasti ikka Lätist ja Leedust.
Mida ja kui palju ostetakse, sõltub jällegi inimesest. On nii neid, kes viivad koju paar asja, kui neidki, kes naasevad reisilt suurte poekottidega.
Peale rukkileiva, Kalevi šokolaadi, Vana Tallinna, Riia palsami ja käsitööesemete ostetakse palju ilu- ja nahahooldustooteid, kuna need on siin odavamad kui nende kodumaal.
Kas reisidel juhtub midagi naljakat?
Igal reisil sünnib midagi lõbusat. Näiteks on hiinlastel kombeks tulla restorani oma alkoholiga ja hakata seda seal jooma.
Siis ma pean ettekandjatele seletama, et hiinlaste puhul on see tavaline, ja pean kasutama kõiki diplomaatilisi oskusi.


description: Eile hommikul kella üheksa aegu algas Sauga vallas Kikepera metsas tihe töö, sest Pärnu Keskväljakule jõudis tänavune jõulukuusk. Kuus tundi hiljem oli suvepealinn jõuludeks valmis: kuusk seisis uhkelt linnasüdames.

title: Kingitud jõulupuu jõudis Kikeperast pärale

maintext:
Et pinnas on praegu metsas äärmiselt pehme, võttis kuuse paarikümne kilomeetri kaugusele linna sõidutanud treiler koha sisse metsavahelisel teel, puu kasvukohast natuke eemal. Nii haakis käänulist sopast teed pidi lähemale sõitnud ekskavaatorijuht peatse jõulukuuse rihmade abiga kopa külge, et toimetada see sealsamas sirguvate paarimeetriste pereliikmete juurest sõidukini, mis Kikepera kuuse linna tähtsat rolli täitma viis.
Pärast saetööd sai kopamees teda väljast ülimalt keskendunult abistanud kolleegide hõigatuste saatel tuldud teed mööda sõiduvahendini vedada. Lõunaks oli kuusk treileril ja umbes tunnine sõit võis alata. Nagu president või mõni muu tähtis tegelane alustas puu reisi Pärnusse, ümberringi kollaste sähvivate vilkuritega autod.
Hoolimata sellest, et tänavune Pärnu jõulukuusk pidi nagu eelkäijadki elama üle tülika sõiduvahendile sättimise ja reisivintsutuse, ei minetanud puu Seljametsa küla ja Paikuse alevi kaudu sihtkohta rännates oma ilu. Kuusk oli Endla teatri esisele platsile jõudes endiselt sirge rühi ja tiheda koheva võraga.
Pärast umbes kuuetunnist tihedat tööpäeva seisis tänavune Pärnu jõulupuu uhkelt linnasüdames.
Kaunidusele vaatamata on paar kuud linlastele silmailu pakkuv puu täiesti tavaline kuusk. Ometi teeb üks asjaolu selle eriliseks: linn ei pidanud pühadepuu eest kukrut kergendama.
Nimelt otsustas metsandusettevõte Metsamaahalduse AS oma Väimesaare talu maatükil kasvava puu linnale kinkida. Ettevõtte kaasomaniku Taavi Raadiku sõnade kohaselt pöörduti nende poole sooviga, et just sellest puust võiks saada tänavune Pärnu jõulukuusk. Kuna jõulud on kinkimise aeg, otsustasid ettevõtjad, et annavad ligemale 20meetrise kuuse linnale muidu.
Nagu eelmistel aastatel, hoolitses jõulukuuse kohaletoomise ja selle Keskväljakule püstipaneku eest Euro Cactus OÜ.


description: Täna kella 11.30 paiku juhtus Audru vallas Ahaste lähistel Pärnu-Lihula maantee 23. kilomeetril raske liiklusõnnetus, kui sõiduauto ja veoki kokkupõrkes hukkus 75aastane sõiduauto juht.

title: Ahaste lähistel hukkus liiklusõnnetuses autojuht

maintext:
Sündmuskohal viibiv Pärnu Postimehe reporter Teele Talve rääkis, et avariisse sattunud sõiduauto oli Itaalia numbrimärgiga. Samuti kirjeldas ta, et Eesti numbrimärgiga veok oli sõitnud vastu sõiduauto kõrvalistmepoolset külge.
Õnnetuspaiga läheduses töötavad ehitusmehed rääkisid, et Pärnu poole liikunud Subaru oli asunud tegema möödasõitu jalgratturist, kuid auto hakkas vibama ja põrkas kokku vastu tulnud veokiga.
Samuti rääkisid töömehed, et kokkupõrganud autod olid liikunud väga aeglaselt, vaevu 40-50se tunnikiirusega. Sõiduautol olid suverehvid.
Politsei teatel oli õnnetuses hukkunud mees välismaalane.
Õnnetuspaigal on liiklus häiritud.
Pärnu politseijaoskonna juhi Andres Sinimeri sõnul on tegemist äärmiselt traagilise juhtumiga. „Tunneme kaasa hukkunu lähedastele,“ sõnas Sinimeri.
„Liikluses tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, kuna teeolud on viletsad. Varuge piisavalt aega sihtkohta jõudmiseks. Võimalusel ärge osalege liikluses sõidukiga, millel ei ole talverehve. Kindlasti puhastage enne sõidu alustamist sõiduk nii lumest kui ka jääst. Vältige ohtlikke ja järske manöövreid,“ lisas ta.


description: Sul on plaanis magamistoa seinad või vana esikukapp üle värvida? Võib-olla tasub sul seda teha loodusliku värviga.

title: 5 põhjust, miks peaksid kodus kindlasti looduslikke värve eelistama


description: Kas arvad, et minikodu tähendab looduslähedast hipionni? Kindlasti mitte. Miski ei keela sul seda sisustada täpselt nii nagu soovid, ka siis, kui oled glamuuri- ja luksuseihaleja.

title: Fotod: minikodu, mille välisilme ei lase aimatagi, mis tegelikult nelja seina vahel peidus

maintext:
Ameerika Ühendriikides Portlandis asub üks pealtnäha nunnu ja romantiline minikodu, mille sisemus üllatab aga hoopis teistsuguse ilmega: see on otsast otsani täis luksust ja glamuuri, alustades tumedatest toonidest lõpetades lühtritega laes.
/ treehugger.com
Lühtri kõrval on kodu peamiseks pilgupüüdjaks platvorm, mis peidab endas voodi ja mille kõige kõrgemal astmel troonib mugav luksusliku joonega diivan. See on küllalt erinev pilt tavapärastest lahendustest, kus voodi asub laealusel lavatsil ja diivan on paigutatud selle alla.
/ treehugger.com
Luksust jagub ka kööginurka ja vannituppa, kus kõik on sisustatud ajatus stiilis, vann asetseb suisa kullatud lõvikäppadel nagu mõnes ülemöödunud sajandist pärit lossis.
/ treehugger.com
Vaata rohkem pilte SIIT!


description: Sul on ees oma kõige esimese kodu ostmine? Sel juhul tasub seda nõuannet arvesse võtta.

title: Väga oluline nõuanne enne esimest koduostu

maintext:
Esimene korter, mille sa üksi või koos oma kaaslasega ostad, ei pea olema nii suur, et sa seal kümne või kahekümne aasta pärast koos perekonnaga mahuksid elama. Pigem tuleks mõelda, kui suurt kodu sul praegu või lähima kahe-kolme aasta jooksul vaja võiks minna, vahendab Apartment Therapy.
Isegi kui sul veab rahaliselt üsna napilt välja neljatoalise korteri ostmine, siis ära tee seda ainult sellepärast, et sul selleks võimalus on. Pigem mõtle, kas sul nii suurt kodu ka tegelikult vaja on ja kas sa seda tulevikus ka üleval jõuad pidada.
Pere suurenedes on alati võimalik eelmine kodu maha müüa ja osta uus. Igaühele see ei sobi, sest mõni inimene soovibki elada terve elu ühes ja samas kohas. Teisalt, üksi või kahekesi ei ole mõtet elada aastaid ka kolme magamistoaga korteris või majas.


description: Kui tihti võib kuulda, mida kõike külmikus hoida ei tohiks, siis seekord räägime hoopis kümnest ootamatust asjast, mida erinevatel põhjusetel seal hoida võiks.

title: 10 väga veidrat asja, mida peaksid tegelikult hoopis külmikus hoidma

maintext:
Silmakreem
Jahedal temperatuuril hoitud silmakreem toimib paistetusealandajana veelgi paremini kui toasoe.
Silmalainer
Jahe temperatuur muudab laineri otsa jäigemaks, mistõttu perfektset joont on eriti lihtne tõmmata.
Küünelakk
Küünelaki külmikus hoidmine pikendab küll selle eluiga, kuid muudab selle ka samas tihkemaks ja pealekandmiseks tülikamaks. Seega hoia külmikus neid lakke, mida sa tihti ei kasuta.
Looduskosmeetika
Kui kosmeetika ei sisalda säilitusaineid, tuleks seda tõenäoliselt hoida külmikus, et see nii ruttu ei rikneks.
Sukkpüksid
Jutud räägivad, et õhukeste sukkpükste külmikus hoidmine muudab nende kiud tihedamaks, nii ei purune need nii kergesti ega hakka jooksma. Voldi sukkpüksid kokku, pista kilekotti ja hoia üleöö külmikus. Hommikuks on need kandmisvalmis.
Teksad
Kõik moegurud teavad, et teksad muutuvad eriti mõnusaks siis, kui sa neid kunagi ei pese. Samas aga muutub pesemata püksipaar paratamatult lõpuks räpaseks. Siis aitab, kui need mõneks ajaks sügavkülma pistad: pärast tunduvad need jälle palju värskematena.
Nätsuplekilised riided
Kui näts või mõni muu kleepuv ollus on kangale sattunud, pista rõivaese sügavkülma ja lase nätsul külmuda. Pärast on seda märksa lihtsam eemaldada.
Kinnikleebitud ümbrik
Kui kunagi mingil põhjusel tekib vajadus suletud ümbrik avada ja uuesti sulgeda, pista see kilekotti, kilekott külmikusse ja oota paar tundi. Pärast seda saab ümbriku kerge vaevaga lahti ilma, et ümbrik puruneks.
Lilled
Kui tahad, et lilled mingi kindla hetkeni raudselt värsked püsiksid, pista need külmikusse.
Padjapüür
Kui armastad jahedat patja, pista paar tundi enne ööund padjapüür külmkappi. Tulemus on nagu jahedate patjade kuningriik.


description: Pead plaani vannist vabaneda ja selle dušinurga vastu vahetada? Mõtle järele, sest vannil on dušinurga ees palju eeliseid.

title: 4 põhjust, miks vanni ei tohiks dušinurga vastu välja vahetada

maintext:
Vanni on lihtsam puhastada kui dušinurga klaase
Kui sul on lubjarikas vesi, jäävad dušiklaasidele inetud veeplekid ja nende vältimist tuleb klaasi pärast iga dušivõtmist kuivatada. Vanniga selliseid probleeme pole.
Pisikesed üleujutused
Kui plaanid avatud dušinurka, mida muust vannitoa põrandast serv ei eralda, võid kindel olla, et seisad silmitsi pisikeste üleujutustega. Ükskõik, kui hea äravool dušinurgas ka poleks, osa veest jõuab ikka sinna, kuhu see jõudma ei peaks, ja põrand näeb selle tulemusel kogu aeg halb välja või tuleb seda kogu aeg kuivatada.
Vann on mitmeotstarbeline
Kui elekter peaks ära minema või on mingil muul põhjusel vaja suurt kogust toitu jahedas hoida, saab vanni täita külma vee või jääga ja paljusid toiduaineid ja joogipoolist seal säilitada.
Ostjad eelistavad vanni
Kui tead, et sa oma praegusesse kodusse igaveseks ei jää, tasub mõelda sellelegi, et edasimüügi mõttes on vann alati parem kui dušinurk. Näiteks paljud lastega pered eelistavad vanni, sest lapsed armastavad seda.


description: Madrats pole, teadagi, odav väljaminek, samas see aga siiski kulub kiiresti ja vajab sageli väljavahetamist. Ühe lihtsa nipiga saab madratsi eluiga arvestatavalt pikendada.

title: Kiire ja äärmiselt lihtne nipp, mis pikendab märkimisväärselt madratsi eluiga

maintext:
Sellest, et madratsit on vaja tolmuimejaga puhastada, on teadlikud paljud. Aga vähesed teavad, et selle eluea pikendamist peaks madratsit regulaarselt, kas või kord nädalas, keerama ja pöörama. See tähendab, et alumine külg tuleb pöörata peamiseks ja peatsi osa jalutsisse ning järgmisel nädalal jälle teistpidi.
Kui nii tihti nii palju võimelda ei viitsi, pea meeles, et tootjad soovitavad seda teha minimaalselt iga kolme-nelja kuu järel.
Lihtn liigutus, aga pikendab selle küllalt kalli eseme eluiga vähemalt paari aasta võrra.


description: Selles, et kodumajutusfirma Airbnb abil saab raha eest oma kodu välja üürida, ei ole enam midagi uut. See ärisoonega naine kasutab aga hoopis nutikamaid ja tasuvamaid võimalusi.

title: Nutikas koduperenaine teenib oma kodu abil uskumatuid rahasummasid

maintext:
Inglanna Tanith Carey teenib oma Londonis asuva kodu abil keskmiselt üle tuhande euro nädalas. Selleks rendib täna välja oma keldrit, esikut, elutuba, kööki, aeda, autot ja isegi klaverit, ise samal ajal oma kodust lahkumata, vahendab The Daily Mail.
Stashbee nime kandva ettevõtte vahendusel rendib naine oma keldrit välja neile, kellel ei ole parasjagu oma üleliigseid asju kusagil hoida. Ta teenib sellega iganädalaselt umbes 50 naela.
Elutuba rendib Carey välja aga inimestele, kes on vabakutselised ja vajavad töö tegemiseks rahulikku kohta. Elutoa välja rentimiseks kasutab ta Spacehop'i nimelist ettevõtet. Tegu on justkui Airbnb'ga, vahe seisneb lihtsalt selles, et inimesed ei vaja ööbimiskohta, vaid hoopis päevasel ajal mõnusat kohta töö tegemiseks. Elutoa rentimise eest teenib naine iganädalaselt umbes 250 naela.
Aeda pakub Carey inimestele telkimiseks, teenides umbes 140 naela nädalas, oma kööki aga kohalikule kondiitrile, kes kasutab naise kööki seitse päeva nädalas keskmiselt neli tundi päevas. Köögi rentimise eest teenib ta samuti umbes 140 naela nädalas.
Kuna Casey abikaasa töötab kodus, siis seisab nende auto tihti kasutuseta. Auto välja rentimise eest teenib naine umbes 50 naela päevas. Oma esikut rendib ta välja aga ettevõttele Doddle, mis pakub inimestele paki kätte saamise võimalust. Perekonna esik on justkui postkontor, kust naabrid saavad oma saadetisi kätte. Esiku rentimine toob perekonnale umbes 50 naela nädalas.
Lisaks aiale ja erinevatele ruumidele rendib naine välja ka nende klaverit, teenides sellega umbes 25 naela iga kasutuskorra eest.


description: Mööbli ostmine on tehtud viimasel ajal väga lihtsaks. Kes ei taha, ei pea selleks isegi diivani pealt lahkuma – veebipoed on nimelt põnevat disaini täis. Vali lihtsalt välja, maksa ja jää kullerit ootama. Enne ostu sooritamist oleks mõistlik mõnele olulisele asjale aga siiski mõelda.

title: Asjad, millele tasub enne mööbli ostmist kohe kindlasti mõelda


description: Enne ja pärast remondipildid mõjuvad alati inspireerivalt. Eriti veel, kui vinge lõpptulemuse saavutamiseks ei ole vaja olnud suuri rahasummasid.

title: Fotod: magamistuba, mis sai väikeste kulutustega tõeliselt kauni välimuse

maintext:
See helebeež magamistuba enne remonti just erilist silmailu ei pakkunud. Tuba oli iseenesest avar, voodi oli suur, põrandal oli korralik vaip, kuid midagi muljet avaldavat või originaalset seal ei olnud.
Pärast remonti on see magamistuba aga stiilne ja omapärane. Remondi teinud naise sõnul see suuri kulutusi aga ei nõudnud. Seinad võõpas ta üle ise, voodipeatsi ehitas abikaasa, mööbel ja dekoratiivesemed said kokku otsitud aga maja teistest ruumidest või teise ringi poodidest. Ainult voodipesu ja dekoratiivpadjad said soetatud uutena. Aga sedagi suurte allahindluste ajal.
Kui ka sul on «enne ja pärast» pilte oma kodust, siis jaga neid meiega aadressil kodu@postimees.ee!
Magamistuba enne. Fotoo: www.tagandtibby.com
Foto: www.tagandtibby.com


authors:
Eva-Lotta Kivi
Kaarel Kender

description: Umbes pool aastat tagasi teatas mehe nelja-aastane tütar, et soovib endale nukumaja. Muidu igapäevaselt Tartu politseijaoskonnas väärteomenetlejana töötav Kaarel Kender otsustaski tütrele head meelt teha ja ehitas valmis oma esimese nukumaja. Tänaseks päevaks on temalt uhkeid nukukodusid aga tellinud juba mitukümmend inimest.

title: Kuldsete kätega noor eesti mees ehitab muljet avaldavaid nukumaju

maintext:
Kenderi sõnul kulus tal esimese nukumaja ehitamiseks umbes kuu aega. Nüüd ehitab ta sama suure nukumaja valmis aga umbes 24 tunniga. Mehe arvates on tema tehtud nukumajad tõelised mürakad: «Need on üle meetri kõrged, 60 cm laiad ja kaaluvad umbes 35 kg.» Ehitamises lööb kaasa ka tema pisike tütar Heili. «Tema jaoks ei ole probleem trelliga kruve kinni lasta või kummihaamriga rõdupiirdeid sisse taguda,» kinnitab uhke isa.
Esimese nukumaja ehitamine oli Kenderi sõnul paras katsetamine: «Vaatasin Internetist erinevaid pilte, ostsin kokku erinevaid materjale ja tööriistu ja hakkasin otsast pihta,» meenutab ta. Esimese nukumaja ehitamise protsess venis tal niivõrd pikaks sellepärast, et teha tuli seda pärast väsitavat tööpäeva ja magistriõpingute kõrvalt. «Kui nukumaja sai valmis, siis postitasin oma Facebook’i kontole sellest pildi ja pisikese jutu ja minu üllatuseks oli tagasiside väga positiivne. Tuttavad ja omakorda nende tuttavad hakkasid kohe tellimusi esitama ja nii ta läks,» meenutab ta.
Kenderi kõige esimene nukumaja, mille ta oma oma tütrele ehitas. Foto:Kaarel Kender
Pigem hobi, mitte äri
Tänaseks päevaks on mees valmistanud umbes nelikümmend nukumaja. Kender ei ehita nukumaju tasuta, kuid tema sõnul ei ole tegemist erilise äriga. «Nukumajade tegemine on aeganõudev tegevus ja raha, mida ma nende eest küsin, katab suuresti vaid materjali kulu. Tegemist on hobiga, mille käigus saan ma maha laadida tööl tekkinud pingeid ja teha midagi, mis pakub pisikestele palju rõõmu,» selgitab ta.
Puidust nukumajad, mida Kender valmistab, on võrreldes plastikust tehtud nukukodudega, tunduvalt vastupidavamad. Lisaks sellele on need viimistletud lastesõbralike loodusvärvidega, mis on sobilikud ka allergikutele.
Nukumajade kaubamärk «Heili Nukumajad» on tuletatud tema tütre nimest. «Heili on minu väike kriitik, kes peab iga uue teose heaks kiitma. Lisaks sellele on ta põhjus, miks ma üldse nukumajasid meisterdama hakkasin,» kinnitab Kender.
Nukumajad enne värvimistöid. Ühe suure nukumaja hinnaks on 200 eurot ja väikese 50 eurot. Foto: Kaarel Kender


description: See, et lumivalge elutoavaip ja väikesed lapsed ei sobi omavahel kokku, on ilmselt iseenesestmõistetav. Milline mööbel tuleks aga lastega kodusse valida?

title: Kasulik teada: milline mööbel valida lastega kodusse

maintext:
Kõige mõistlikum on valida lastega kodusse loomulikult mööbel, mida saab vajadusel kergelt puhastada, vahendab Homeedit. Väga kerge on toidu- või muid plekke eemaldada näiteks nahkdiivanilt. Kui peaks juhtuma, et valgele nahkdiivanile tekivad pastapliiatsiplekid, siis ka neist on võimalik lahti saada. Pastapliiatsiplekkide vastu aitab kõige paremini piiritus või atsetoonivaba küünelakieemaldaja. Pärast pleki eemaldamist tuleb lihtsalt pind üle käia nahahooldusvahendiga.
Kes nahkdiivanit oma koju ei soovi, peaks kindlasti valima eemaldavate katetega diivani. Nii saab plekkide korral padjakatted pesumasinasse visata. Lisaks sellele on mõistlik valida lastega kodusse pigem tumedates toonides või kirju mustriga diivan. Kui plekid pesus välja ei tule, siis ei paista need lihtsalt niivõrd hästi välja.
Erinevad täkked ja joonistusjäljed paistavad hästi välja täispuidust mööblilt. Erinevaid kahjustusi taluvad paremini näiteks vineer-või metallmööbel. Lisaks sellele on lastega kodus mõistlik vältida näiteks madalaid klaaskappe.
Seinakatte valikul tasuks tapeedi asemel eelistada pestava pinnaga värve ning vältida täielikku vaipkatet, sest tugevate plekkide korral tuleb muidu kogu põrandakate välja vahetada.


authors:
Ave Kuut
Arco Vara Maakler

description: Viimasel ajal võib täheldada maal ja väikeasulates trendi, kus kinnisvara soetatakse otse müüjalt järelmaksuga. Enim on tegu maamajadega, aga esineb ka tühjaks jäänud korteritega tehinguid, kirjutab Arco Vara maakler Ave Kuut.

title: Ettevaatust kodu müümisel järelmaksuga!

maintext:
Paraku kätkeb taoline järelmaksuga kinnistute müümine mitmeid ohte. Valdav enamus müüjaid on pensionärid, kel puuduvad teadmised kinnisvaraturust ja kes väga kergeusklikult usaldavad ostjaid. Müüjad ei mõista, et ostjad soovivad neilt kinnisvara osta järelmaksuga, kuna neil puudub võimalus saada ametlikult laenu. See fakt peaks aga müüjad muutma ettevaatlikuks ja sundima probleemide ennetamiseks pöörduma maakleri, juristi või notari poole.
Notarid selgitavad müüjale väga põhjalikult riske, mis on seotud kinnisvaratehingutega ja see on põhjuseks, miks järelmaksuga ostja notarisse tehingut kinnitama ei torma. Pigem püütakse müüjale mulje jätta, et notariaalse lepingu sõlmimine on tülikas ning kallis. Inimene, kes soovib väga, et maja või korter tühjalt ei seisaks ja võimalik oleks ka igakuist lisatulu teenida, jääb tihti kõigega nõusse, peaasi, et ostja kuhugi ei kaoks. Kahjuks on tulemuseks sageli tõsiasi, et ostja mõne aja pärast kaob ja kokkuleppest kinni ei pea.
Kurb näide otse elust
Toon lihtsa näite elust enesest, kus tore ja heatahtlik memmeke, kel majapidamine üle jõu käis, usaldas oma maja noore pere hoolde, kes kolme lapsega majja sisse kolis. Ostu-müügi kohta ei koostatud mingisugust paberit, sõlmiti suusõnaline kokkulepe, et müügihind on 10 000 eurot ja igakuine makse 350 eurot kuus.
Lisaks vahetab uus peremees katuse ja toob majja sisse kanalisatsiooni ja vee ning seda nii-öelda tagatiseks – juhul kui ostjad mingi aja pärast maja ostust loobuma peaks, saaks vanainimene igakuisele tasule kompensatsiooniks ka maja parendused. Tehingu tegelik tulemus oli see, et pere elas majas ühe talve, kütteks kasutati maja välisvoodrit ja hoone seisukord oli pärast puukostjaid katastroofiline.
Järelmaksuga ostjate tausta on selliste probleemide vältimiseks vaja kohe kindlasti kontrollida. Oluline on välja selgitada, miks ei kasutata ostu finantseerimiseks finantsasutuste teenuseid. Täna on enamus panku valmis laenu väljastama ja näiteks Kredex rahastab ka maakohtades majade renoveerimist.
Notariaalne leping hoiab halvema eemal
Kui müüja kinnisvara soetab järelmaksuga mõni naaber või pereliige, keda hästi tuntakse, siis võib olla selline omavaheline kokkulepe õigustatud ja probleeme kerkib tõenäoliselt üles palju vähem. Kuid ka selliste tehingute puhul on siiski soovitav see vormistada notariaalselt. Nii on kaitstud tehingu mõlemad pooled. Kuigi omanikuvahetus toimub alles siis, kui kogu kokkulepitud summa on tasutud, tehakse kinnistusraamatusse märge lepingu kohta ja omanik ei saa tehingut sõlmida kolmandate osapooltega.
Kinnisvara müüja peab ka mõistma, et kui on valduse kasutamise õiguse ostjale üle andnud, siis tekivad valduse kasutajal omad õigused ja seadus näeb just teda nõrgema poolena ning kaitseb tema huve. Sellegi pärast on soovitav kokkulepped vormistada notariaalselt ja fikseerida, millised õigused on müüjal ja millised kohustused ostjal ja kes tagab, et mõlema poole huvid oleks parimal viisil kaitstud.
Seadus ei keela järelmaksuga vara võõrandamist. Siiski tasub ennetada hilisemaid probleeme ja küsida enne nõu kinnivaramaaklerilt, juristilt või notarilt. Iga tehing tuleks vormistada notariaalselt tagamaks mõlema osapoole õigused. Lepingusse märkida ka lepingu taganemisega kaasnevad kohustused.


description: Neid, kes hommikul kauem magada tahaksid, on ilmselt palju. Et hommikusöögi valmistamise arvelt endale uneminuteid juurde näpata, jagame teiega retsepti, mille saab juba õhtul kiirelt valmis teha.

title: Eriti lihtne ja toitev hommikusöögiidee kiireks tööpäeva hommikuks

maintext:
Kaerahelbepuder, mis on seismisega külmaks läinud, ei ole ilmselt unistuste hommikusöök. Palju paremini mekib ikka soe puder, mida kaunistab suur võisilm. See külmalt serveeritav ja üleöö seismist vajav hommikupuder on aga klassikalisele soojale pudrule kahtlemata tõsine konkurent.
Üleöö kaerahelbepuder maapähklivõi ja marjadega
kolmveerand tassitäit kaerahelbeid
üks supilusikatäis chia seemneid
pool tassitäit piima
pool tassitäit Kreeka jogurtit
maitsestamiseks kaneeli ja soola
soovi korral üks supilusikatäis maapähklivõid
kaunistamiseks marju
Sega omavahel kaerahelbed, piim, jogurt ja chia seemed. Maitsesta soola ja kaneeliga. Aseta segu kinnisesse karpi või purki ning lase sellel külmkapis üleöö seista.
Hommikul pane pudrusegule üks kiht maapähklivõid ja kaunista marjadega. Soovi korral võid pärast maapähklivõi kihti panna ka veidi müslit või pähkleid.
Rohkem üleöö pudruretsepte leiad SIIT!


description: Volta kvartalis valmisid esimesed New Yorgi tööstusarhitektuurist inspireeritud korterid. Aadressil Tööstuse 47B sel aastal valmiv 6-korruseline unikaalsete katuseterrassidega eluhoone 47B Loftid toob Kalamaja pargi ja Noblessneri sadama lähedusse kõrgete lagedega loft-tüüpi korterid.

title: Fotod: Kalamajja kerkivad ameerikalikud kodud


description: Sul on käsil vannitoa remont ja oled sobiva vanni otsingul? Selle asemel, et osta traditsiooniline malm- või plekkvann, soeta endale hoopis see puulippidest tehtud käsitöövann.

title: Unusta tavaline malmvann: nutikad eestlased valmistavad puulippidest käsitöövanne

maintext:
KHIS vannid pannakse kokku käsitsi lõigatud saarepuu lippidest. Vannide tumepruun, peaaegu must värv on kõrgkuumutamise tulemus – iga puitlippi töödeldakse rohkem kui kahesaja kraadi juures. Kuumutamine on vajalik selleks, et puit oleks niiskuskindel ja vastupidav.
KHIS tootevalikus on igasuguse kujuga vanne. Need sobivad nii vannituppa, saunaruumi kui ka välja. Lisaks praktilisele otstarbele on vannid kahtlemata ka silmapaistvad disainielemendid.
Ühe käsitöövanni valmistamine võtab aega umbes kaks kuni kolm nädalat. Kuna vanni kõik puulipid on erinevate mõõtmete ja proportsioonidega, on tegu tõelise inseneritööga.


description: Tallinna Kesklinna korteripakkumiste languse taga on kasvas tehingute arv. See on viinud Tallinna kesklinna korterite nii tehingu- kui pakkumishinnad mõõdukasse viieprotsendilisse tõusu, analüüsib kinnisvaraturul toimuvat portaali KV.EE juhataja Tarvo Teslon.

title: Kinnisvaraportaal ennustab: Tallinna südames hakkavad korterite hinnad tõusma

maintext:
Tallinna kesklinnas tehakse traditsiooniliselt ligi viiendik Tallinna korteritehingutest. Kesklinna korteritehingute taga on viimastel aastatel paljus olnud uusarendused, mida on kesklinnas proportsionaalselt enam kui teistes Tallinna linnaosades. 2016 III kvartalis tehti Tallinna kesklinnas maa-ameti andmetel 511 korteritehingut, mis on eelmisest aastast 5% enam.
«Ehitusloa saamise protsess on Tallinnas viimase aja jooksul läinud keerukamaks ja ajamahukamaks. Seetõttu on kesklinna uute arendusprojektide lisandumine vähenenud. See omakorda on viinud tehingute arvu vähenemisele. Viimases kvartalis Tallinna kesklinna korteritehingute arv aastataguse ajaga võrreldes kasvas. See aga on esimene tõusunumber peale eelnenud kolme kvartali pikkust tehingute arvu langust,» tõi välja Tarvo Teslon.
Pakkumiste arvu vähenemise trendi näitab ka portaali KV.EE statistika. Alates 2016. aasta algusest on korterite müügipakkumiste arv Tallinna kesklinnas järjepidevalt vähenenud. Oktoobris oli päeva keskmisena portaalis KV.EE 1668 kesklinna korteri müügipakkumist.
«Veel kevadel oli Tallinna kesklinna korteripakkumiste arv 1800-1900 vahel. Pakkumiste vähenemine viib konkurentsi leevenemisele. See omakorda annab võimaluse kinnisvaramüüjatel kaaluda hindade kergitamist. Viimaste kuude jooksul on korteripakkumiste ja -tehingute hinnad küll enam-vähem paigal püsinud, kuid aastatagusest on kesklinna nii pakkumis- kui tehinguhinnad 5% kõrgemal,» võttis Tarvo Teslon numbrid kokku.
Hindade ja pakkumiste ning tehingute arvu prognoosimisel tuleb arvesse võtta, et üldine korteritehingute arv Tallinnas on kõrgel.
«Tallinna suur tehingute arv näitab, et ostjad otsivad aktiivselt sobilikke pakkumisi. Korterite müügipakkumiste vähenemine survestab hindu pigem tõususuunas. Tegelikult on näha, et siin-seal on arendajad juba asunud hinnakirju ülespoole korrigeerima,» tegi Tarvo Teslon kokkuvõtte.


description: Selle asemel, et talveperioodil külmi karastusjooke juua, tasuks pigem regulaarselt mõne sooja joogi, näiteks tee, järele haarata.

title: Terviseeksperdid utsitavad inimesi sellel lihtsal põhjusel rohkem teed jooma

maintext:
Tee joomine hoiab nimelt inimese keha soojas. Soojade jookide ja toitude regulaarset tarbimist propageerib ka Brittide hetkel aset leidev kampaania «Püsi talvel terve», vahendab Good Housekeeping.
Kampaania sisuks on see, et inimesed pööraksid külmal ajal rohkem tähelepanu oma tervisele ja sellele, kuidas külmetushaigusi vältida. Kampaania eesmärgiks on inimeste teadlikuse abil vähendada vajadust erakorralise arstiabi järele.
Ka meil on üsna talvised ilmad ja sellepärast on kasulik külmetusest hoidumiseks hoolega meega teed juua. Kui keha on soojas, ei tiku haigused ka kohe ligi.


description: Milline korter on rohkem hinnas, kas see, mis asub enne 1939. aastat ehitatud kortermajas või hoopis uusarenduses?

title: Ülevaade: millise ajastu korter maksab kõige rohkem

maintext:
Pindi Kinnisvara analüüsis korterite maksumust nende ehitusaasta järgi ja koostas ülevaate sellest, millise ajastu korter maksab kõige rohkem ja kõige vähem. Analüüsi aluseks on võetud Tallinna 2016. aasta esimese kümne kuu korteriomanditehingute keskmised väärtused. «Tulemused kinnitavad, et aastakümneid raiutud seisukoht, justkui kinnisvara väärtust mõjutab ainult asukoht, on poolik. Tegelikult määrab paraja annuse kinnisvara väärtusest ka korteri ehitusaasta, täpsemini küll konkreetse ajastu projekteerimistrendid ning ehitusstandardid ja materjalid,» selgitab Pindi Kinnisvara müügipartner Peep Sooman.
Ehitusaasta — Hind €/m²
enne 1939 — 1920
1940-1970 — 1445
1971-1990 — 1278
1991-2000 — 1470
2001-2010 — 1741
2011-2016 — 1874
Soomani sõnul mängib enne 1939. aastat ehitatud hoonete keskmise kõrge hinnataseme puhul suurt rolli asukoht. «On ju nii igihaljas vanalinn kui ka Kadriorg linna keskmes, mis mõjutab omakorda vara väärtust. Samas kuuluvad siia gruppi ka vanad üles vuntsitud toonased linna äärealad, mis täna on kesklinna osaks või selle lähipiirkonnaks – Uus Maailm, Kassisaba, Kalamaja jms. Asukoht on hinnas, selles pole kahtlustki. Kuid hinnas on ka ajalugu, mis selgitab ka selle kategooria kõige kõrgemat ruutmeetrihinda,» selgitab ta.
Aastatel 1940-1970 ehitati Soomani sõnul korralikke kivimaju. «Iseloomulikuks olid kõrgete lagedega Stalini-aegsed avarad korterid ja kompaktse ruumijaotusega tellisest või tuhaplokist nn hruštšovkad. «Kivimaja on ikka kivimaja», ütlevad nii eestlased kui venelased ja maksavad parema heliisolatsiooni ja soojapidavuse eest ka kõrgemat hinda,» põhjendab Sooman. Mehe sõnul on paljude selliste majade tehnosüsteemid juba mitmendat ringi aga mädad ja vajavad vahetuskuuri.
1971-1990 oli paneelmajade ajastu. «Ehkki ehitati veel ka hruštšovkasid, kerkisid kümned tuhanded kõigi mugavustega magalarajoonide korterid just sellel ajastul – loodi meile praegusel kujul tuttavad Väike-Õismäe, Mustamäe ja Lasnamäe,» räägib Sooman. Tema sõnul ostavad korteri paneelmajadesse need, kellel raha rohkemaks ei jagu. «Piirkonnal pole mingit vahet – ka kesklinna paneelmajad on muudest sama piirkonna korteritest tugevalt odavamad,» selgitab ta.
1991-2000 loodi Soomani sõnul väga piiratud hulgal elamuid, kusjuures suur osa neist rajati Lasnamäele Pirita-Kose poolsesse serva. «Ehkki vahemaa kesklinnaga on suur, annab eramajade ja metsatukkade lähedus hinnalisa, suurimat rolli mängib aga viimaste paneelmajade värskus võrreldes 70ndatel või 80ndatel ehitatud majadega. Hilisemad Lasnamäe mikrorajoonid olid projekteeritud ka märksa elanikesõbralikemaks ning puudust ei ole mänguväljakutest ega haljasaladest,» arvab Sooman.
2001-2010 ehitatud korteritest rajati enamus kinnisvarabuumi eel või ajal. «Mõni tegi hästi, mõni halvemini, kuid visuaalselt ehitati need majad siiski uue ajastu standardite kohaselt ning ka nende amortisatsioonitase on keskmisest madalam. Lisaks välisele esteetikale ajab hinna kõrgeks ka asjaolu, et 10-15 aastat vanas korteris on palju sisustust veel kasutuskõlbulik ning sellest tulenevalt on võimalik täielikult möbleeritud korteri eest ka väärikat tasu küsida,» selgitab Sooman.
2011-2016. «Siin polegi midagi ülearu kommenteerida. Nagu uhiuus auto maksab pruugitust rohkem, maksab rohkem ka uus korter, ükskõik, kas ta asub Koplis, Mustamäel või Kesklinnas,» arvab Sooman. Mehe sõnul on tänased uued majad muutunud oluliselt energiasäästlikemaks ning kõrvalkulude alanemise nimel on ostjad valmis pinna enda eest rohkem maksma.


description: Paljud meist on remonti alustades kindlad, et seekord küll miski venima ei jää, mitte meil! Enamasti aga siiski jääb. Siin on viis väga levinud põhjust, miks remondiks prognoositavale ajale julgelt nädalaid otsa kruvida võid.

title: Väga ootuspärased põhjused, miks ükski remont planeeritud ajaks valmis ei saa

maintext:
Ilm
Kui tegemist on fassaadi- või katusetöödega, mängib ilm väga suurt rolli ja seda ei saa keegi ette ennustada, millised ilmastikutingimused sinu plaanitud remondi ajal täpselt on. Selge on aga see, et laussajuga fassaadi ei värvi ja tormiga katust ei vaheta. Ja nii tulebki oodata. Vihmaga jäävad ootele ka igasugused betoonitööd, sest betooni tahenemiseks peab ilma olema täiesti kuiv.
Ettenägematud viivitused tarneaegades
Olgu tegemist ehitusmaterjalide, vannitoaplaatide, valgustite või köögimööbliga, ettenägematuid viivitusi tarnes tuleb alati ette. Seepärast peakski näiteks köögi ära tellima samal ajal, kui majaehituse või remondiga alustad: siis võid olla enam-vähem kindel, et see õigeks ajaks saabub. Mõnikord nihkuvad asjade tarneajad suisa nädalaid ja samamoodi nihkub sinu remondi või ehituse lõpptähtaeg.
Lubade väljastamine
Igasuguste ehitusega seotud lubade väljastamine on paras büroktraatia ja võtab vahel väga kaua aega. Selleks tasub end samuti kohe remonti või ehitust kavandades valmis panna.
Alltöövõtjate graafikud
Kui sinu ehitaja palkab elektritöid tegema kellegi teise, tuleb tal arvestada sellega, et elektrikute graafik võib olla üsna täis ja sel hetkel, mil sinu kodus on paras aeg elektritöödega tegelemiseks, pole neil vaba aega. See tähendab aga omakorda, jah, arvasid ära, et ehitus viibib. Kui arvad, et lihtne lahendus oleks otsida teine alltöövõtja, siis see pole alati tõsi: ehitajal on tõenäoliselt välja kujunenud inimesed, keda ta mingite tööde juurde usaldab, ja neid asendada pole nii lihtne.
Ootamatud probleemid majaga
Kui ehituse ja remondi ettevalmistamise käigus selgub, et mingid osad on saanud niiskuskahjustusi, hallitavad või on muul moel kannatada saanud, tähendab see automaatselt lisatöid, millega remonti planeerides keegi arvestada ei saanud. Säärased üllatused tulevad ilmsiks enamasti seinte lahtivõtmisel ja lammutamisel. See tähendab jälle omakorda tähtaja pikenemist.
Nii et targem on end remonti kavandades kohe viivitusteks valmis panna. Ja kui asjaolu, et miski ei saa lubatud ajaks valmis, kipub meeleolu rikkuma, püüa läheneda selle nurga alt: aega läheb küll lubatust pisut kauem, aga vähemasti saab kõik väga põhjalikult ja professionaalselt tehtud.


description: Kuigi Tartu menukas linnajaos Supilinnas pole suurte elamispindadega alati just kiita, on nüüd tekkinud suurepärane võimalus: uut omanikku ootab kolmekorruseline väga heas seisus maja.

title: Uskumatu võimalus: Supilinnas ootab omanikku renoveeritud kolmekorruseline maja

maintext:
Täpsemalt on pakkumisel kaks korterit kahe korteriga majas aadressil Herne 18. Üks korter koosneb neljast toast, pina on sellel ligikaudu 114 ruutmeetrit. Üldpinnale lisanduvad panipaigad. Esimesel korrusel on elutuba osaliselt avatud köögiga, mille eraldab kamin- ahi, WC- duširuum, esik ja tuulekoda. Teisele korrusele jääb kaks garderoobiga magamistuba ja WC. Kolmandal korrusel paikneb tuba ning panipaigad.
Ühe majapoole esimene korrus. / KV.EE
Teises korteris on samuti neli tuba, pinda aga 120 ruutmeetrit. Esimesel korrusel on avatud köök-söögituba, elutuba.saun, dussiruum-saun ja WC, teisel korrusel kaks magamistuba, kabinett ja tehniline ruum. Kolmandal korrusel katuseakendega magamistuba ja mullivannituba. Kolmandal korrusel ka soojustatud katusealused panipaigad.
Teise majapoole katusealune magamistuba. / KV.EE
Maja sobib suurepäraselt näiteks kahele põlvkonnale või ühele suurele perele: väikeste mugandustega saaks sellest ilmselt väga põnevate lahendustega hubase kodu.
/ KV.EE
Rohkem infot pakkumiste kohta leiab SIIT ja SIIT!


description: Juba vähem kui kahe nädala pärast on isadepäev ja sellepärast on täpselt õige aeg mõelda kingitusele. Valisime sel puhul välja viis kingiideed isadele, kes peavad lugu põnevast Eesti disainist.

title: 5 põnevat kingiideed isadepäevaks

maintext:
1. KAUN- naturaalsest vildist sussid
Selle asemel, et osta mõnest supermarketist sussid, mis peavad vastu vaid mõned kuud, osta oma isale hoopis need vastupidavad ja soojad viltsussid. Ühe sussipaari hinnaks on 39 eurot.
KAUN- naturaalsest vildist sussid. Foto: osta.ee
2. Sülearvuti jahutusalus Laprest
Tänapäeva isad veedavad palju aega arvutis ja selleks, et hoiduda sülearvuti ülekuumenemisest, on vajalik jahutusalus. Lapresti jahutusalused on tehtud kergest, kuid väga vastupidavast kolmekihilisest bambusvineerist. Ühe jahutusaluse hinnaks on umbes 40 eurot.
Sülearvuti jahutusalus Laprest. Foto: osta.ee
3. Tass UHO
Tass ei kõla just kõige põnevama kingiideena, kuid see see kõrvadega kruus on küll tõeline pilgupüüdja.
Tassid on valmistatud portselanist ja saadaval on nii ühe kui ka kahe kõrvaga joogikruuse. Värvivalikus on nii mustad kui ka valged tassid. Ühe joogianuma hinnaks on 26 eurot.
Tass UHO. Foto: osta.ee
4. Stoneage lauakell
Need betoonist lauakellad muudavad ilmselt iga öökapi pealse stiilseks. Konkreetseid numbreid kellal ei ole, kuid vajadusel saab täiesti aru, mis aeg on. Ühe lauakella hinnaks on 45 eurot.
Stoneage lauakell. Foto: osta.ee
5. iPhone hoidja/laadija
Pealtnäha on tegu justkui tavalise puutükiga, kuid tegelikult on see iPhone'i hoidja/laadija. Igale iPhone'i usku olevale mehele kulub see kohe kindlasti ära. Ühe laadija hinnaks on 35 eurot.


description: Sul on kõrini pidevast kraamimisest ja plaanid endale koduabilise palgata? Tegelikult on mõned eelised ka siis, kui sa ise oma kodu koristad.

title: 5 põhjust, miks tasub koduabilise palkamise asemel ise oma kodu koristada

maintext:
Sul on võimalus ebavajalikest asjadest vabaneda
Koduabiline hoolitseb selle eest, et kodu oleks puhas, kuid ta ei viska ilma sinu palumiseta ühtegi asja minema. Ise regulaarselt koristades või suurpuhastust tehes on sul võimalik aga vabaneda asjadest, mida sa enam ei vaja.
Sul on ülevaade kasutatavatest puhastusvahenditest
Ise koristades on sul täielik ülevaade sellest, milliseid kemikaale sa kusagil kasutad ja sa ei pea muretsema, et mõni puhastusvahendi lõhn sulle hiljem ebameeldivust tekitab.
Kõik asjad on alati sinu käe järgi pandud
Kui mõni võõras inimene sinu kodus koristab, kipub olema nii, et mõni asi, mille asukoht sulle muidu alati teada on, ei pruugi seal enam olla. Ise koristades on sul võimalus kõik asjad oma käe järgi sättida ja ära panna.
Sa ei pea muretsema sellepärast, et mõni väärisese võib kaduda
Kui su kodus ei liikle võõraid inimesi, siis ei ole põhjust karta, et mõni hinnaline asi võib kaduda. Väga tihti osutuvad pealtnäha usaldusväärsed inimesed just pahatahtlikuks.
Sul ei ole rahalist lisakulu
Selle raha eest, mida sul tuleb koduabilisele maksta, on sul võimalik mõni sisustusdetail või muu oluline asi osta.


description: Kodu ei pea tingimata olema suur. See naine ehitas endale stiilse elamise näiteks vanasse kütmisruumi.

title: Fotod: maitsekas kodu, mis on ehitatud imepisikesse kütmisruumi

maintext:
Väljast tellistega kaetud majaosas oli kunagi kütmisruum, nüüd asub seal aga huvitava sisedisainiga elamine.
Arhitekt Christi Azevedo, kelle koduga tegemist on, disainis ise ka kogu mööbli. Naine on õppinud nimelt metallikunsti ja mööblidisaini. Pisikeses «maja» mööbli ehitamisel ja sisekujunduses on kasutatud palju looduslikke materjale – puitu ja kivi. Sarnaselt välisfassaadile on säilitatud ka siseruumis vana tellistest sein.
Pisikese kodu esimesel korrusel on avatud köök-elutuba. Teisel korrusel on voodi ning pisikene tualett ja duširuum.
Foto: www.christiazevedo.com
Foto: www.christiazevedo.com
Foto: www.christiazevedo.com
Foto: www.christiazevedo.com
Vaata videost pisikest kodu lähemalt!


description: Sul on kodus vähe aknaid või elad üleüldse soklikorrusel? Sel juhul tasuks sul oma koju muretseda just see toataim, vahendab Apartment Therapy.

title: See vähenõudlik toataim jääb ellu isegi akendeta ruumis


description: Ilmselt väga paljud on võtnud nõudepesumasinast välja mõne taldriku või kausi, mis ei ole pesus päris puhtaks läinud. Põhjuseid võib olla mitmeid, kuid väga tihti on asi lihtsalt selles, et nõud on pandud masinasse valesti.

title: Video: vaata, kas sina paned asjad nõudepesumasinas õigetele kohtadele


description: Mõne kliendi soov sisekujundajale on kohe eriti ebatavaline – alustades Batman'i temaatilise korteriga ja lõpetades koduga, mis on identne mõne filmis olevaga.

title: Sisekujundajad räägivad, millised on olnud klientide kõige veidramad soovid

maintext:
Vahendab The Wall Street Journal:
«Ühel naisel ja mehel oli keset pisikest elutuba elusuuruses gorillakuju. Paarike soovis, et see oleks kogu sisekujunduse kese. Ma proovisin mõelda, kuidas sellele ebatavalisele soovile läheneda, kuid kohtumise lõpus ma siiski keeldusin sellest tööst.»
— Rachel Cannon Lewis, Baton Rouge, La.
«Ühe teismelise poisi vanemad palusid mul kujundada toa, mille kõik seinad on kaetud peeglitega. Peeglid olid nimelt vajalikud selleks, et nende poeg saaks igast küljest oma muskleid imetleda.»
— Erica Broberg Smith, East Hampton, N.Y.
«Üks edukas ärimees soovis, et kogu tema korter oleks Batman'i temaatiline. Korteri läbivateks värvitoonideks said must, hall ja valge. Kollast värvi, mis on Batman'i üheks sümbolvärviks, kasutasin ma dekoratiivesemete juures. Lisaks sellele sai korter mitu salaust ning kohvilaua, millel on justkui koomiksitegelase tiivad.»
— Nicole Fuller, Los Angeles
«Üks noor stsenarist soovis, et ma lähtuksin tema korteri kujundamisel Barbie-nuku «unistuste majast». Lõpptulemus oli hele ja tüdrukulik, kuid samas stiilne.»
— Sasha Bikoff, New York
«Kuna ma kujundasin mõlema «Seks ja linn» filmide siseruumid, soovisid hiljem paljud kliendid, et ma kujundaksin neile täpselt samasuguse korteri nagu peategelasel Carrie Bradshaw'l oli. Nad soovisid lausa identseid lahendusi – alustades seinavärvist ja lõpetades äratuskellast voodi kõrval.»
— Lydia Marks, Marks & Frantz, New York


description: Kuigi erinevate aroomidega lõhnaküünlad võivad meeleolu loomiseks väga ahvatlevad tunduda, tuleks hoolega valida, milliseid neist oma koju ostad. Suur osa lõhnaküünaldest nimelt on tervisele kahjulikud.

title: Ettevaatust: lõhnaküünlad kujutavad endast tõsist terviseriski

maintext:
Talvised jõhvika- ja piparkoogilõhnalised küünlad tunduvad täiesti asendamatud, kas pole? Need loovad koju nii õdusa õhkkonna ja muudavad tuju heaks. Aga ilmselt suhtuksid neisse märksa väiksema entusiasmiga kui teaksid, milline terviserisk nendega kaasneb, vahendab PopSugar.
Lõhnaküünla kahjulikkus seisneb selles, et lõhnaainetes ja vahas leidub ohtlikke kemikaale, mis võivad põhjustada erinevaid terviseprobleeme alates kopsuhädadest lõpetades suisa nii tõsiste asjadega nagu sünnidefektid. Selleks, et ohtlikud ained mõjule pääseks, ei pea küünalt väidetavalt isegi süütama - piisab, kui see eluruumis kapil seisab.
Sellisele järeldusele on jõutud mitmetes erinevates uuringutes nii Suurbritannias kui Ameerika Ühendriikides, viimatimainitus viis riiklik toksikoloogiaprogramm hiljuti läbi uuringu, millest selgus, et lõhnaküünlad sisaldavad arvestataval hulgal kantserogeene.
Täpselt sama ohtlikud, muide, on lõhnastatud aerosoolid, geelküünlad ja õhuvärskendajad.
Ohutumaks valikuks on küünlad, mis valimistatud kunstlike ainete vabalt, mille lõhastamiseks on kasutatud looduslikke eeterlikke õlisid, mitte odavaid alternatiive. Selliste küünalde hinnad on, mõistagi, kopsakamad.


description: Minikodudesse kolimine ja oma elupinna vähendamine muutub üha menukamaks ka Eestis, aga mis saab tillukesele pinnale kolinud noortest peredest siis, kui lapsed jõuavad teismeikka?

title: Mis saab minikodude peredest siis, kui lapsed suuremaks kasvavad?

maintext:
Mis nendest peredest, kes oma maailmavaate ümber on kujundanud, siis saama hakkab, on raske öelda, sest minikodude liikumine on selleks veel liiga uus nähtus. Raske on leida lapsi, kes oleksid sellistes tingimustes suureks kasvanud ja oskaksid oma kogemusi jagada, vahendab TreeHugger.
Küll aga võib paralleele tõmmata paarkümmend aastat tagasi välismaal populaarseks muutunud paatkodudega: ka seal oli pinda napilt, kuid sellest hoolimata elati säärastes kodudes terve perega, seilati mööda meresid ringi ja koguti elamusi.
Maia Selkirk, kes paatmajas üles kasvanud on, meenutab oma kogemust: "Maja oli väga armas, aga väga väike. Privaatsust oli vähe. Isegi selline teismelise tüüpkäitumine nagu ukse pauguga kinnivirutamine oli minu puhul välistatud, sest meil lihtsalt polnud sellist ust.".
Raskendatud oli sõprade küllakutsumine, kellegi ööseks kutsumine, kohtingud. Raskusi oli. Teismelise silmis kohati liiga palju, nii et Maiagi on soovinud, et ta oleks saanud üles kasvada mõnusas avaras korteris või majas nagu enamik teisi lapsi.
Sellisel alternatiivsel elustiilil on lapse jaoks aga ka kahtlemata oma plussid, mis sageli avalduvad alles täiskasvanueas. Näiteks on Maia altim katsetama ja panema end tavapärastest tingimustest erinevatesse olukordadesse kui niiöelda traditsioonilisest kodust sirgunud lapsed. Ta on kasvanud üles tavapärasest erinevas keskkonnas ja seega tunduvad muudatused talle ka vähem hirmuäratavad.
Nii et kuigi minikodus kasvades tekib teismeliste lastega tõenäoliselt tõepoolest palju olmeprobleeme, võib see neile suures plaanis siiski kasuks tulla, et nad pole kasvanud klassikalises oma aiaga äärelinnamajas, kus olemas kõik mugavused.


description: Kodu sisustamine on kahtlemata üks lõbusamaid tegevusi maailmas. Eriti veel, kui seda saab teha mõne kalli inimesega koos. Kuna maitsed on erinevad, siis võib see aga tekitada ka erimeelsusi.

title: Väga kasulik nipp, mis on abiks kallimaga ühise kodu loomisel


description: Hommikune keedumuna koorest puhtaks nokkimine võib olla üsna närvesööv tegevus: küll on koor liiga kinni, küll läheb muna puruks. Õnneks on selle vastu rohtu.

title: Video: nipp, kuidas keedumuna klaasi vee abil eriti kiiresti koorida