description: Valitsus kiitis neljapäeval heaks ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu edaspidiste kulude katmise, mille hulka kuulub ka politsei tehnilile valve talus.

title: Valitsus kiitis heaks Ärma talu kulude katmise

maintext:
Valitsus otsustas vastavalt presidendi kantselei taotlusele anda Ilvese kasutusse esindus- ja tööruumid Tallinnas ja hüvitada tema elukoha korrashoiuga Ärma talus seotud mõistlikud kulud. Sarnased otsused on tehtud kõikide ametist lahkunud presidentide puhul. Vastavad vahendid on ette nähtud presidendi kantselei eelarves.
19. oktoobril edastas presidendi kantselei riigikantseleile taotluse esitada valitsusele otsustamiseks president Toomas Hendrik Ilvesele tema eelistatud ametihüvede kohaldamine. Selle järgi soovib Ilves pärast ametivolituste lõppemist enda kasutusse esindus- ja tööruume Tallinnas Roheline aas 5 majas ning enda elukoha, Viljandi maakonnas Abja vallas Veskimäe külas asuva Ärma talu korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamist.
Presidendi ametihüve seaduse kohaselt on pärast ametivolituste lõppemist presidendil õigus saada oma kasutusse elu-, esindus- ja tööruumid ruumide üüri- ja korrashoiukulude hüvitamisega riigi poolt või saada riigilt hüvitist presidendi elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude eest. Nende hüvede vahel otsustab valitsus korraldusega ühe aasta jooksul alates presidendi ametivolituste lõppemisest, arvestades presidendi ühiskondlikku positsiooni ja funktsioone, mida president täidab pärast ametivolituste lõppemist, riigi rahalisi võimalusi ning presidendi arvamust.
Eelnõu kohaselt antakse Ilvese kasutusse esindus- ja tööruumid Tallinnas Roheline aas 5 majas ja hüvitatakse Ärma talu korrashoiuga seotud mõistlikud kulud alates tema ametivolituste lõppemisest. Presidendi esindus- ja tööruumide üüri- ja korrashoiukulud ning tema elukoha korrashoiuga seotud mõistlike kulude hüvitamiseks vajalikud rahalised vahendid on ette nähtud presidendi kantselei eelarves.
Täpsemat selgitust, mida saab lugeda elukoha korrashoiuga seotud mõistlikeks kuludeks, seadusandja ette näinud ei ole. Pärast presidendi ametivolituste lõppemist on presidendi ametihüvede rakendamisel senise praktika kohaselt elukoha korrashoiuga seotud mõistlikuks kuluks loetud näiteks parkaia ja hoone hooldust ning korrashoidu, riiklikke makse, kindlustust ja kommunaalkulusid.
Tuginedes analoogiale, on president Ilvese elukoha korrashoiuga seonduvate mõistlike kulude hüvitamiseks vajalikud vahendid presidendi kantselei 2016. aasta eelarves olemas ning sellest lähtuvalt on ka esitatud taotlus 2017. aasta eelarve koostamise käigus.
Füüsiliselt ükski politseinik talu valvama ei hakka
Politsei rakendab edaspidi president Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu puhul tehnilist valvet, mis tähendab, et füüsiliselt ükski korrakaitsja kinnistu juures valvama ei hakka.
«Nii nagu presidendi Arnold Rüütli ja Lennart Meri lese Helle Meri puhul jätkab politsei- ja piirivalveamet (PPA) ka president Ilvese elukoha puhul tehnilise valvega. Lähemalt valve ja selle süsteemi detailidest me turvalisuse kaalutlustel selgitusi anda ei saa,» selgitas PPA pressiesindaja Helen Uldrich.
Valitsus laiendas neljapäeval politsei valvatavate objektide nimistut, lisades sinna ka Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu.
Kehtiva korra kohaselt on presidendi elukoht politsei valvatavate objektide loetelus. Presidendi ametivolituste ajal kaitseb presidenti ning tagab tema perekonna ja elukoha turvalisuse politsei- ja piirivalveamet. Pärast presidendi ametivolituste lõppemist jätkatakse presidendi kaitset presidendi kantselei taotlusel lähtuvalt politsei-ja piirivalveameti koostatud ohuhinnangust.
2009. aastal vastu võetud määruses on loetletud 26 politsei valvatavat objekti, nende hulgas on näiteks presidendi elu- ja haldushooned, riigikogu, siseministeeriumi ja välisministeeriumi hooned, samuti president Lennart Mere lese ning president Arnold Rüütli elukohad.


description: Endine välisminister Marina Kaljurand, kes presidendiks kandideerimise tõttu loobus oma tööst, avalikustas teisipäeva õhtul Facebookis, et suundub tuleval nädalal taas tööle välisministeeriumisse, et hakata nõunikuks küberjulgeoleku küsimustes.

title: Marina Kaljurand avalikustas oma tulevikuplaanid

maintext:
«Alates 24.10. alustan välisministeeriumis osalise koormusega nõunikuna küberjulgeoleku küsimustes. See tähendab, et jätkan Eesti esindajana ÜRO küberekspertide töögrupis. Olen osalenud selles töögrupis alates 2014 sõltumata ametikohtadest»
Kaljurand märkis, et sai viimastel nädalatel mitmeid pakkumisi Eestis ja välismaalt erinevate projektide juhtimiseks, aga ka loenguteks rahvusvahelistest suhetest ja diplomaatiast.
«Suhtlemine tudengitega ja loengute pidamine on mulle alati meeldinud. Alustan novembris esimese nädalase kursusega Kiievi riigijuhtimise ja poliitika koolis (CAPS - Civil and Political School). Ja loomulikult jätkan kohtumiste ja loengutega Eestis. Mul on väga hea meel, et noored soovivad kohtuda ja arutada nii välispoliiitkat kui ka laiemalt ühiskonnas toimuvat.»
Lisaks märkis Kaljurand, et tegeleb edasi heategevusprojektidega. «Jätkan heategevusprojektidega, millega olen tegelenud seni, näiteks Päikeselaagriga - suvise laagri korraldamisega vähekindlustatud perede lastele.»
«Kindlasti tahan edasi tegeleda teemadega, millest rääkisin presidendikampaania ajal: integratsioon, noored, võrdõiguslikkus, võrdne kohtlemine, naiste palgalõhe, naistevastane vägivald, nõrgemate ärakuulamine ja abistamine. Need on teemad, mis on mulle südamelähedased ja millesse soovin panustada. Mõned mõtted on olemas, aga täpsustan, kui selleks on õige aeg.»

fasttext_language: et


description: Keskerakonna volikogu esimees Kalev Kallo teatas, et soovib hoida erakonna ühtsust ja seetõttu ei kandideeri enam volikogu esimeheks.

title: Kalev Kallo ei kandideeri enam Keskerakonna volikogu esimeheks

maintext:
Kallo kirjutab tänases Kesknädalas, kuidas käimasolevas võimuvõitluses erakonna sees on muutunud väga tähtsaks Keskerakonna volikogu esimehe koht, mille vastu varem pole sellist huvi olnud.
«Mulle on isegi öeldud, et minu senise töö vastu mingeid pretensioone ei ole ja et minu tegevusega volikogu esimehena on oldud ja ollakse rahul. Seda kohta olevat kindlasti tarvis võimuambitsioonide rahuldamiseks,» kirjutab Kallo, kes lisas, et tema hinnangul ei peaks volikogu lõhenema kahte leeri.
«Olen otsustanud, et ei kandideeri enam 15. oktoobri volikogu istungil volikogu esimehe ametikohale. See on minu panus oma erakonna ühtsusele tema soliidse juubeli puhul.»
Postimees kirjutas möödunud nädalal, et Keskerakonna volikogu koguneb 15. oktoobril. Volikogu koosseis on sama, mis presidendikandidaadi hääletamisel, ehk Savisaare-meelse volikogu juhi Kalev Kallo asemele valitakse suure tõenäosusega teiselt poolt Kersti Sarapuu. Volikogu uus juhtkond otsustab ka, milliseks kujuneb 5. novembri kongressi esimehe hääletamise süsteem. Juba sõidavad mõned keskerakondlased mööda Eestit taas ringi ja koguvad enesele sobivaid delegaate, et esimehevalikut mõjutada.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kardashianide suguvõsa hiilgus ja viletsus
Kopp-kopp – kes on? – Kopp-kopp – kes on? – Kopp-kopp – kes on? – Philip Glass. Selline on üks anekdoot minimalistlikust heliloojast Philip Glassist. Oleks too helilooja koputanud esmaspäeval reality-tähe Kim Kardashiani Pariisi korteri uksele, oleks enam kui kümne miljoni dollari väärtuses juveele tõenäoliselt Kimil jätkuvalt laekas seisnud.


authors:
Madis Vaikmaa
Bns

description: Värskest riigikaitse arengukavast selgub muuseas, et järgmise kümnendi jooksul tõuseb 3200 noore asemel uueks aastaseks alampiiriks 4000 ajateenijat. Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terrase sõnul ei ole selle eesmärgi saavutamine kindlasti lihtne.

title: Video: Terrase sõnul saavutatakse ajateenijate hulga kasvatamine higi ja vaevaga

maintext:
«See saavutatakse raske töö, higi ja vaevaga, sest lihtne see ei ole,» ütles Terras Postimehe videointervjuus. «Noorte arv kahaneb, aga meie eesmärk on viia ajateenistuses osalus kõrgemaks kui 50 protsenti. Täna on see madalam,» rääkis Terras.
«Tahame, et kõik, kes soovivad, saavad igal juhul kaitseteenistuses olla, ja ka kõik need, kellel on kohustus,» lisas ta.
Samuti loob riik järgmise kümne aasta vältel kaitseväkke küberväejuhatuse. Terrase sõnul on selle ülesandeks kontrollida, kaitsta ja juhtida kogu küberruumis toimuvat. See tähendab, et küberväejuhatus tegeleb kõikide sidelahenduste, infosüsteemide ja füüsiliste töökohtadega ning vajadusel ka aktiivse kaitse ehk ründetegevusega.
Terrase sõnul püüab Eesti järgnevatel aastatel rohkem rõhku panna õhu- ja merekaitsele, et täita n-ö võimelünki. «Meie kogu kontseptsioon on üles ehitatud sellele, et me teeme mingeid võimeid ise ja siis on mingid võimed, mida me ei suuda teha. Praegu Ämari õhubaasis toimuv lennutegevus on üks näide sellest, et on mingeid asju, mida liitlased meiega koostöös teevad. Varsti siia saabuv pataljoni lahingugrupp on teine näide sellest võimest, mille tegemine meile endale oleks suhteliselt raske,» rääkis ta.
Hanso: me ei ole arengukavasse sisse kirjutanud unistusi
Kaitseminister Hannes Hanso sõnul keskendub uus riigikaitse arengukava maaväe tugevdamisele ning keskmaa õhtutõrjesüsteemide hankimine ei ole järgmise kümne aasta jooksul Eesti jaoks prioriteet.
«Kui me esitame oma pikaajalisi kaitseväe arenguplaane, nagu seda on riigikaitse arengukava aastateks 2017–2026, siis me peame olema realistlikud,» ütles Hanso BNS-ile. «Täna võime öelda, et keskmaa õhutõrje hankimine ei ole Eesti rahalisi võimekust arvestades realistlik.»
Hanso nentis, et Läti ja Leedu on viimasel ajal tõepoolest rääkinud keskmaa õhutõrjevõime väljaarendamisest, sealhulgas ka selle ühisest arendamisest. «Soovin neile edu selle võime väga väikeses osas väljaarendamisel,» sõnas Hanso. «Meie ponnistused keskenduvad jätkuvalt maaväe väljaarendamisele.»
«Me ei ole arengukavasse sisse kirjutanud unistusi, me ei loo pabertiigreid,» ütles minister.
Hanso sõnul tähendab minimaalse keskmaa õhutõrjevõime saavutamine 12 seadeldise ning kokku 24 raketi hankimist. «See tähendaks Eesti puhul kaitsekulutuste taseme tõusmist 0,2 protsendi võrra,» märkis Hanso ja lisas, et sel juhul oleks võimalik kaitsta kahte piirkonda või kahte objekti.
«Me peame eelistama seda, mis on tehtav ja meile oluline. Keskmaa õhutõrjevõime arendamine seda järgmise kümne aasta jooksul ei ole,» ütles Hanso.
Leedu plaanib kulutada Norra ja USA keskmaa õhutõrjesüsteemide ostmiseks üle saja miljoni euro. Õhutõrjesüsteemidega varustatakse Leedu kaitseväe kaks patareid. Mõlemad patareid saavad stardiseadeldised, tulekontrollikeskuse ja radari. Leedu kaitseministeerium alustas Norraga õhutõrjesüsteemide NASAMS ostmiseks kõnelusi tänavu mais.
Postimees kirjutas täna, et riik loob järgmise kümne aasta vältel kaitseväkke küberväejuhatuse, soetab liikursuurtükid ja kasvatab hüppeliselt ajateenijate hulka. Palju kirgi kütnud plaan Eestile tankid osta on aga esialgu ootele pandud.
Loe lisaks:


description: Keskerakonna vallandatud peasekretär Oudekki Loone on seisukohal, et kui tahta Eesti demokraatiat päästa, tuleb arutelusid jätkata, mitte hääletada presidendiks pürgiva Kersti Kaljulaiu poolt, kellel pole olnud piisavalt aega enda vaadete tutvustamiseks.

title: Loone: Kaljulaiu poolt hääletamata jätmine päästab Eesti demokraatia

maintext:
«Kui tahta Eesti demokraatiat päästa, siis võib alati mitte hääletada Kersi Kaljulaiu poolt ja öelda, et me peame edasi arutama. Poliitika on selline asi, et ega me siit tõde ei leia. Poliitikas tuleb otsustada – ja seda enne, kui me kõike täielikult teame. Et minimeerida halbu otsuseid, mida meil tuleb teha ilma täieliku teadmiseta, on vaja arutada. Aga praegu ei ole olnud aruteluaega,» ütles BNSile Loone, kelle hinnangul oleks mõistlik taas üle vaadata ka eelmisest voorust läbi käinud presidendikandidaadid.
«Eelmises voorus sai ju enamik kandidaate enam-vähem ühe hulga hääli. See näitab, et neil kõigil on tugev populaarsus olemas,» rääkis Loone. «Tegelikult võiks läbi arutada, kas me sealt leiame mõne kokkuleppe. Me võiksime leida kandidaadi, keda kõik juba tunnevad, aga ka uuele inimesele peab andma aega oma vaadete ja seisukohtade tutvustamiseks. Põrsast kotis ei saa osta, ammugi siis veel presidenti.»
Loone sõnul ei saa pooldada olukorda, kus presidendikandidaadid teevad neli kuud kampaaniat ja tutvustavad oma vaateid, siis aga siirdutakse nullpunkti tagasi. «Me saame pikapeale teada, mida rahvas ühest või teisest kandidaadist arvab. Siis aga viskame selle prügikasti, võtame välja inimese, keda rahvas väga vähe tunneb, ja ütleme, et nimetame presidendikandidaadiks ära – äkki saab hakkama,» rääkis Loone. «Ma loodan, et sellel aastal me saame aru, milline farss on praegune presidendi valimise seadus, me muudame selle ära ja laseme rahval otse valida.»
«21. sajandile on omane, et kui rahva käest arvamust küsida, siis nad üldjuhul otsustavad hästi,» selgitas Loone. «Kui lasta rahval presidenti valida, siis ei saa öelda, et eile näitasime kandidaati, minge täna hääletama. Sellele peab eelnema kampaania, sellele peab eelnema vaadete tutvustus. Ja mida rohkem on inimesi, kes otsustavad, seda tõenäolisem on, et me saame päris hea otsuse.»
Reedel esitati Kaljulaid riigikogu 90 liikme allkirja toel presidendikandidaadiks. Kaljulaiu toetuseks ei andnud allkirju Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni seitse liiget ning Mihhail Korb, Heimar Lenk, Oudekki Loone ja Rein Ratas Keskerakonnast.
Riigikogu erakorraline istung presidendi valimiseks algab esmaspäeval kell 13.


description: Haridus- ja teadusministeerium ja SA Innove hakkasid mõõtma gümnaasiumide panust õpilase edasijõudmisesse.

title: Vaata uut koolide edetabelit: uue metoodikaga selguvad õpilastesse kõige enam panustavad koolid

maintext:
Ministeerium otsustas välja töötada uue metoodika koolide hindamiseks, kuna vaid eksamitulemused ei anna selget pilti. Nii uuriti uue metoodikaga koolide panust õpilase edasijõudmisesse matemaatikas, eesti keeles ja eesti keeles teise keelena.
«Üksnes riigieksami tulemused ei anna täit pilti sellest, kui hästi kool õpetab, mistõttu oleme välja töötanud tegevusnäitaja, mis iseloomustab õppetöö tulemuslikkust, ehk gümnaasiumi panust, võttes arvesse õpilaste põhikooli lõpueksamite tulemusi,» selgitas haridus- ja teadusministeeriumi välishindamise osakonna juhataja Kristin Hollo.
Sarnaselt riigieksami tulemustega leitakse gümnaasiumi panus igal õppeaastal lõpetanud lennu kohta (pikem selgitus metoodika kohta allpool).
Haridus- ja teadusministeerium jagab tulemuste põhjal koolid viiesele skaalale (-2,-1,0,1,2). Null näitab, et gümnaasiumile seatud panus õpilase edasijõudmisse on ootuspärane. Nullist väiksem tulemus näitab ootusest madalamat panust, nullist kõrgem näitab, et panus on ootusest suurem. Ehk siis koolid, kus panus on üle keskmise ja üle nulli, tehakse õpilastega tugevat tööd.
Postimees arvutas omakorda välja kolme aasta lennu (2014, 2015, 2016) panuste keskmise ja järjestas koolid keskmise põhjal. Ministeerium ei soovi ise koole selle näitaja alusel järjestada ning ka ei pea ka aritmeetilist keskmist heaks näitajaks.
Tühi (null) veerg tähendab, et mingil põhjusel eksamit koolis sel aastal ei toimunud (nt võis olla gümnaasiumiaste selleks aastaks kaotatud vms).
Kuidas panust arvutatakse?
Panuse hindamiseks arvestatakse õppimise lõpptulemustest (gümnaasiumi riigieksami punktid) analüütiliselt maha õpilase panus tema lähtetaseme (põhikooli eksamitulemus) alusel. Selleks arvutatakse kooli õppima asunud õpilaste põhikooli lõpueksamite tulemuste alusel neilt gümnaasiumi lõpuks oodatav tulemuste tase ehk prognoos.
Lisaks võetakse arvesse ka täiendavaid tegureid nii õpilase kui kooli ja piirkonna tasemel. Vaadatakse tema sugu, vanust, kooli ja piirkonna tasemel aga kooli suurust, õppekeelt, kooli võimalust õpilasi valida ja kohaliku omavalitsuse arengu indeksit.
Kooli panuse hindamiseks tuuakse välja, kui palju erineb riigieksami tegelik tulemus riigieksami tulemuste ootuspärasest tasemest. Kui kool vastab leitud ootustele, on tulemus null ehk lisandväärtus on keskmine. Kui õpilased on oodatavast edukamalt õppinud, siis kooli lisandväärtus on kõrge ja ootusest maha jäämisel on kooli lisandväärtus madal.
Gümnaasiumi panuse analüüsimisel leitakse koolist sõltumatute tegurite taseme alusel igale gümnaasiumile temalt oodatav keskmine eksamitulemus. Ainepõhiselt on koolid jaotatud kolme rühma: need, kus lisandväärtus on Eesti keskmisest madalam või väga madal, ootuspärase lisandväärtusega ning kõrge või väga kõrge lisandväärtusega, kus näitaja on Eesti keskmisest oluliselt kõrgem. Mida väiksem on tegelik tulemus oodatud tasemest, seda madalam on ka gümnaasiumi panus. Samuti, mida enam ületatakse oodatud taset, seda suurem on panus.
Ministeeriumi hinnangul on tegemist täiendava koolivõrgu seirevahendiga, mis aitab märgata nö. riskikoole, kes on hädas oma õpilaste arengu toetamisega.
Möödunud aasta septembris teatas haridus- ja teadusministeerium, et vaid eksamitulemuste põhjal tehtavad koolide pingeread ei peegelda tegelikult koolide panust. Näiteks ei ole eksamitulemuste põhjal õiglane võrrelda kooli, kes on valinud parimatest parimad põhikoolilõpetajad ja gümnaasiumi, kes tegeleb õpilastega, kelle lähtetase ei ole nii kõrge.
Tähelepanuta jäävad need koolid, kus tehakse suurepärast tööd kolmeliste õpilastega, kes ka gümnaasiumis õpivad ja tänu kooli tõsistele pingutusele teevad oma arengus hüppe ja saavad ka korraliku tulemuse. Teisalt ka need koolid, kus riigieksamite tulemused on küll keskmised, kuid õpilased oleks tegelikult palju rohkemaks võimelised.


authors:
Reporter
Erik Prozes
Foto- Ja Videotoimetuse Juhataja

description: Keskerakondlasest eurosaadik Yana Toom kohtus täna oma valijatega rahvusraamatukogu suures saalis.

title: Saalis püsti tõusnud vene pensionär: on saabunud aeg anda partei teile, austatud Yana Toom

maintext:
Kohale tuli üle 200 inimese. Enamik neist oli vanemaealised vene keelt kõnelevad naisterahvad, kes olid Toomist suures vaimustuses: niipea, kui Toom saabus rahvusraamatukokku, haarati pooljumalast sõna otseses mõttes kinni, et rääkida temaga.
Kuigi koostöös Euroopa Parlamendi ALDE fraktsiooniga korraldatud üritus oli mõeldud muude teemade arutamiseks, kiskus jututeema Toomi pingutustest hoolimata Keskerakonna esimehe valimistele. Ka Toom on esitatud esimehe kandidaadiks.
«Kas teile ei tundu, et oleks aeg vahetada Edgar Savisaar välja?» küsis üks vene pensionär Toomilt. Tema sõnul oli ta neli aastat tagasi suvepäevadel partei praeguse esimehe suur toetaja. «Kuid 25 aastat võimul püsimist võivad väsitada, haigused hakkavad kimbutama. On saabunud aeg anda partei teile, austatud Yana Toom.» Avaldusele järgnes aplaus.
Laulukavaga esines Eduard Toman, kes pani publiku kaasa elama.


description: Raasiku vald Harjumaal on otsustanud 5000 elaniku kokkusaamiseks võtta ette lasteaia kohatasu – kui valda registreeritud lapsevanemad maksavad 47 eurot, siis mujale registreeritud lapsevanem maksab seadusega sätestatud maksimaalse tasu ehk 94 eurot.

title: Haldusreformis ellujäämine Raasiku moodi: valda meelitatakse registreerima lasteaia kohatasuga manipuleerides

maintext:
Postimehega võttis hiljuti ühendust lapsevanem, kes oli äsja saanud haldusreformiga seonduva teate Raasiku vallavanemalt.
«Ilmselt on vaja oma töökohtade hoidmiseks hakata raha välja pressima neilt lapsevanematelt, kes mingil põhjusel ei saa end sellesse valda registreerida. Mina pean seoses tööga olema registreeritud välismaale, teine lapsevanem on registreeritud Raasiku valda,» kirjutas lugeja. «Lapsed ei ole ilmselgelt Raasiku valla prioriteet.»
Jutt käib kirjast, mille Raasiku vallavanem Raivo Uukkivi nädalapäevad tagasi vallaelanikele saatis. Kirjas andis vallajuht mõista, et vald ei kavatsegi sunniviisiliselt kõrvalvallaga liituda.
«Loodame väga, et teete oma otsuse registritoimingute läbi viimise osas ja seeläbi mitte ainult ei taga lapsele soodsamast kohatasu lasteaias, aga aitate kaasa ka Raasiku valla iseseisvale jätkamisele.»
Selleks aga on haldusreformi alusel vaja, et vallas oleks vähemalt 5000 inimest. Raasiku vallal jääb sellest ümmargusest numbrist puudu 219 inimest. Vallavanemal on nõutud elanike arvu kokkusaamiseks plaan olemas, ja selle plaani osaks on lasteaiad. Nimelt muutis volikogu oma 11. oktoobril toimunud istungil õigusakti, millega reguleeritakse lasteaia kohatasu vanemapoolset osa.
Inimeste meelitamiseks lasteaia kohatasu kallale
«See tõuseb alates septembrist 2017 maksimaalsele seadusega võimaldatud tasemele, mis on 20 protsenti valitsuse kehtestatud miinimumpalgast. Järgmisel aastal on miinimumpalk 470 eurot ja seega vanema osalus hakkab olema 94 eurot,» seisis vallaelanikele saadetud kirjas. Muide, varem oli kohatasu kaks korda väiksem, 43 eurot.
Kuid asjal on üks konks – last lasteaeda pannes saavad suure soodustuse need vanemad, kes Raasiku valda sisse on kirjutatud. «Soodustus rakendub, kui mõlemad vanemad on 2016. aasta lõpu seisuga rahvastikuregistris Raasiku valla kodanikud,» kirjutas vallavanem.
Vallakodanikest lapsevanematele on sellisel juhul soodustus koguni 50 protsenti, kui neil käib lasteaias üks laps. Kui ühest perest on lasteaias kaks last, suureneb soodustus teisele lapsele 75 protsendile. Kui pere saadab lastaeda kolm last, on kõigi kolme puhul omaosalus 0 eurot.
«Loodame väga, et teete oma otsuse registritoimingute läbi viimise osas ja seeläbi mitte ainult ei taga lapsele soodsamast kohatasu lasteaias, aga aitate kaasa ka Raasiku valla iseseisvale jätkamisele,» seisis kirjas.
Vallavanem: me ei peagi mujale registreeritud inimesi toetama
Vallavanem Uukkivi ütles Postimehele, et kohatasu ei tõsteta vaid haldusreformi tõttu, ka lasteaedade halduskulud on tema sõnul vaja kontrolli alla saada. Küll aga leiab ta, et sellise vahe tegemine lasteaedade kohatasude osas on igati õigustatud. «Me ei pea ju toetama neid inimesi, kes meie vallas ei ole,» ütles ta.
Vallavanema sõnul ei ole plaanile veel konkreetset tagasisidet saadud. Ka ei tea ta, kas ja kui paljud inimesed on end seetõttu juba valda ümber registreerinud. Tema sõnul on Raasiku kogu aasta vältel uusi kodanikke registrisse saanud.
Mis aga puudutab Postimehe lugeja muret, kus üks lapsevanem peab olema välismaale registreeritud, siis sellistel puhkudel saab inimene valla poole pöörduda. Uukkivi sõnul on määruses sätestatud ka erisused.
«Kõikidele ikka ühe puuga ei panda. Kui on ikka põhjendatud, siis saab alati rääkida,» ütles ta. Ka ei pea ta seda väljapressimiseks, sest seadusega on sätestatud kohatasu maksimaalseks määraks 20 protsenti miinimumpalgast ja omavalitsusel on õigus seda rakendada.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna endise esimehe, praegu riigikokku kuuluva Sven Mikseri sõnul on Keskerakonna juhiks kandideeriva Jüri Ratase öeldus, mille kohaselt otsib osa Reformierakonnast Keskerakonnaga võimaliku koalitsiooni loomiseks kontakti, nimetades valitsusvahetuse eelduseks mõlema erakonna juhivahetuse, oma loogika ja seetõttu tasub kahe erakonna võimaliku lähenemise osas silmad-kõrvad lahti hoida.

title: Sven Mikser: kas Reformierakond ja Keskerakond peavad võimukonsultatsioone oma esimeeste selja taga?

maintext:
Ratas ütles eile pressikonverentsil, et ei ole mingi saladus, et väga suur ja väga mõjukas osa Reformierakonnast räägib juba üsna avalikult ja pikalt juttu sellest, kas Keskerakonnaga on võimalik teha koalitsiooni. Ratase sõnul on jutt läinud mingil hetkel ka nii kaugele, et Reformierakond räägib võimalikust koalitsiooni moodustamisest juhul, kui Reformierakond vahetab oma liidrit. «Nii et mulle tundub, et jõujooned võib-olla Reformierakonnas on muutumas või muutunud,» ütles Ratas eilsel pressikonverentsil.
Mikseri sõnul pärinebki Keskerakonna eilse topeltpressikonverentsi kõige tähelepanuväärsem ütelus Rataselt, kes kinnitas, et mõjukas osa Reformierakonna juhtkonnast otsivat juba pikemat aega kontakti Keskerakonnaga, kompamaks ühise valitsuskoalitsiooni loomise võimalikkust. «Ratase kandideerimisotsuse valguses jäi piisava tähelepanuta selle lause teine pool: ühisvalitsuse loomisest kõneldavat alles pärast seda, kui mõlemad osapooled on välja vahetanud oma senise liidri,» kirjutas Mikser täna Facebookis.
Ta märkis, et jätab hetkeks kõrvale selle, kui palju on Ratase jutus fakte ja kui palju soovmõtlemist, ning leidis, et igal juhul on selles jutus loogikat, sest praeguses dünaamilises sisepoliitilises olukorras ei taha keegi maha magada ühtegi potentsiaalselt avanevat võimalust. «Tavatu oleks aga see, kui kaks suurimat parlamendierakonda peaksid võimukonsultatsioone oma formaalsete esimeeste selja taga, võttes lähte-eelduseks seesmise võimuvahetuse. Ent seegi oleks ootamatu vaid esmapilgul,» kirjutas ta.
Mikseri sõnul on Keskerakonna liidrivahetuse protsess juba alanud ning see jõuab 5. novembril kõigi eelduste kohaselt loomuliku lõpuni. «Rahulolematuse kasvu ja Savisaare lojalistide arvu järkjärgulist kahanemist on igaüks saanud reaalajas jälgida. Reformierakonna sisepingete kuhjumist on seni saanud hinnata eelkõige kaudsete tõendite põhjal. Aga rahulolematust Rõivasega reformierakondlaste ridades ei ole täna enam võimalik eitada,» märkis ta.
Reformierakond on alajuhitud, Rõivasega ollakse rahulolematud
Lisaks mitmete üksikliikmete rahuldamata võimuambitsioonidele on sellel rahulolematusel tema sõnul ka üks objektiivsem põhjus: esimest korda viimase pea 20 aasta jooksul on Reformierakond minetanud võime suunata ja kontrollida Eesti poliitilist agendat. «See aga ei tulene niivõrd ülejäänud poliitmaastiku orkestreeritud vastutegevusest senisele hegemoonile, vaid asjaolust, et Reformierakond (ja seeläbi kogu valitsus) on tugevasti alajuhitud. Juhtimine näib üha enam toimuvat põhimõttel «kick the can down the road». Probleeme ei lahendata, neid lüüakse varbaga teed mööda edasi, kõnnitakse järele ja lüüakse uuesti, lootes, et olukord lõpuks ennast kuidagi ise ära lahendab,» kirjutas Mikser.
Tema sõnul sai see juhtimisprobleem avalikkusele ja konkurentidele eriti ilmseks lõppenud presidendivalimiste käigus. «Võib liialdamata öelda, et kunagi varem Eesti poliitika lähiajaloos ei ole nii suurt võiduseisu nii täielikult maha mängitud. Ja asi ei ole isegi selles, et Siim Kallasest või Marina Kaljurannast ei saanud presidenti. Nagu öeldakse, it's not just about winning or losing, it's about how you play the game,» märkis ta ja lisas, et isegi kui Reformierakonnal puudus võimalus valimisi võita, olnuks neil ometi mitmeid võimalusi tüürida asi vastuvõetava lõpptulemuseni iseennast tarbetult vigastamata.
«Ühe võimalusena võinuks peaminister oma erakonnakaaslastele öelda umbes nii: ma mõistan teie ambitsioone, aga valitsuse stabiilsuse huvides ei saa Reformierakond sel korral presidenditooli suunas pürgida. Eesti parlamentaarses demokraatias on Stenbocki maja ja valitsuskoalitsiooni tervis meile olulisemad. Meie ülesanne on olla selles protsessis eelkõige facilitator, see, kes julgustab ülejäänud osapooli leidma ühiskandidaati ning jälgib ise vaid seda, et too kandidaat ei oleks meie seisukohalt täiesti vastuvõetamatu,» kirjutas Mikser.
Tema sõnul ei saa öelda, et peaminister Taavi Rõivasele poleks nõu antud just niimoodi talitada – sellist nõu andis kas või erakonna eelmine esimees Andrus Ansip. «Paraku ei võtnud Rõivas teda kuulda. Võimalik, et ta arvas end ise paremini teadvat, ent võib ka olla, et tal polnud lihtsalt piisavalt jõudu, et kandideerida soovijate ambitsioone erakonna kui terviku huvides ohjata,» märkis ta.
Mikseri sõnul oli peaministril veel üks võimalus püüda protsess oma kontrolli alla saada: selleks olnuks vaja koondada erakond piisavalt vara ühise kandidaadi taha ja lõpetada rivaalitsevate tiibade hävitustöö. Tema sõnul oleks see veel kevadel olnud igati võimalik.
«Piisanuks vaid sellest, et öelda välisminister Kaljurannale umbes sedasi: saa aru, Marina, ma toetan sind, aga kui Siim tahab kandideerida, siis peab ta seda saama. Sa ei ole veel erakonna liigegi. Astu parteisse, kandideeri riigikogu valimistel, kogu erakonnasisest kapitali ja siis tuleb viie aasta pärast sinu kord. Siim on siiski erakonna looja. Kui Ernesaks elab ja tahab laulupeo lõpul «Mu isamaad» ise juhatada, siis peab ta seda saama, isegi kui keegi teine usub, et on objektiivselt paremas vormis,» kirjutas Mikser.
Ta lisas, et muidugi ei taganuks ka ühe kandidaadi taha koondumine reformierakondlastele presidendivalimistel võitu, aga vähemalt oleks ära hoitud näotu sisetüli ja näidatud väljapoole, et protsessi juhitakse.
Nüüd aga lasti protsessil kulgeda tema sõnul isevooluteed. «See kulgeski, ja jõudis kõigele vaatamata mingi tulemuseni. Ent isegi kui Reformierakonna juht püüab teha nägu, et on lõpplahendusega rahul, ei muuda see asjaolu, et ta kaotas otsustaval hetkel kontrolli toimuva üle. Ja nagu öeldakse: it's not just about winning or losing, it's about where you place the blame,» kirjutas Mikser.
Tema sõnul on Kallase toetajad veendunud, et neil olnuks võimalus võita, kui erakond oleks neid piisavalt toetanud, Kaljuranna jüngrid on aga veendunud, et Kadriorg olnuks nende, kui omad ei oleks neid reetnud. «Ja need erakondlased, kes ses lahingus pooli ei võtnud, leiavad, et erakonna teovõimele on tekitatud tarbetut kahju ja kontroll riigis toimuva üle libiseb käest. Ning vastutus toimunu eest kerkib mõistagi pinnale, formaalse võimupüramiidi tippu,» nentis ta.
Mikser kirjutas sotsiaalmeedias, et ei tea, kas Ratase vihjatud kontaktid Keskerakonna ja Reformierakonna «printside-printsesside» vahel on tegelikkuses aset leidnud, ega tea sedagi, kas rahulolematuse tase Reformierakonna sees on piisav, et Rõivase tooli tõepoolest kõigutada.
«Istuva peaministri väljavahetamine omade poolt on oluliselt keerulisem ja riskantsem, kui liidrivahetus mõnes teises erakonnas. Aga ei saa salata, et Ratase vihjatud konstruktsioonis on oma poliitiline loogika ja seetõttu tasub kahe suure erakonna võimalikku lähenemise osas silmad-kõrvad lahti hoida,» märkis Mikser.
Aas: jutt «mõjukatest» reformierakondlastest on Savisaare vana plaat
Tema postitusele vastas Facebookis Reformierakonna juhatuse liige, riigihalduse minister Arto Aas, kes märkis, et Ratase eilne etteaste ei olnud väga veenev. «See jutt «mõjukatest» reformierakondlastest on Savisaare vana plaat, mis pole reaalsust kunagi peegeldanud. Aga aitüma meie pärast muretsemast, Sven. Saame hakkama,» kirjutas Aas.
Reformierakonna esimees, peaminister Rõivas kommenteeris nädala eest Vikerraadios Keskerakonnas toimuvat võimuvõitlust ja ütles, et partei salongikõlblikkusest rääkimine ei tähenda, et keegi hakkaks võtma neid valitsusse. Tema sõnul puudub selleks ka vajadus, sest valitsus toimib hästi ja praegusel Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioonil on kõik eeldused püsida kuni järgmiste riigikogu valimisteni 2019. aasta kevadel.
Rõivas viitas ka sellele, et järgmise aasta suvel saab Eestist Euroopa Liidu eesistujamaa, ning märkis, et juba seetõttu oleks erakordselt lühinägelik korraldada poliitilisi intriige. «Ei sotsidel ega IRLil ja kindlasti mitte Reformierakonnal sellist ambitsiooni pole, et lambist hakata valitsust lõhkuma,» kinnitas ta raadiosaates.
Küsimusele, kas ta tunnetas presidendivalimiste käigus, et tema tool kõigub, vastas Rõivas, et Reformierakond on peaministri erakond, partei on võitnud riigikogu valimised, erakonna esimees on valitud väga suure mandaadiga partei etteotsa ja on saanud valimistel isiklikult ligi 16 000 häält ning sellises olukorras on päris keeruline ette kujutada, et mõne taolise teema pärast hakkab erakonna juhi tool kõikuma. «Ei ole hetkekski isegi tuuleiili olnud selles suunas ja kohati on lausa naljakas lugeda, kust sellist asja saab võtta,» ütles ta.


description: Pärast pikka kohtulahingut jäi kolmapäeval liiklusõnnetuse põhjustamises lõplikult süüdi autojuht, kelle vastassuunavööndisse kaldumine viis lõpuks ränga õnnetuseni. Juht leidis end olevat süütu, kuna jõudis vahetult enne kokkupõrget siiski oma suunavööndisse tagasi keerata.

title: Vastassuunavööndisse kaldunud juht jäi lõpuks kohtus siiski süüdi

maintext:
Tõsiselt liiklusrikkumistealast kohtupraktikat analüüsinud kohtuasja aluseks on 2014. aasta 27. juulil Raplamaal Märjamaa vallas Märjamaa-Koluvere maanteel juhtunud avarii, mis sai alguse sellest, kui Kristo juhitud Mercedes kaldus vastassuunavööndisse. Mercedesele vastu liikunud Audi A6 juht üritas omakorda vastassuunavööndi kaudu ohtlikke manöövreid teinud Mercedesest mööduda, et vältida nii laupkokkupõrget.
Autod kokkupõrkest siiski ei pääsenud, kuna viimasel hetkel märkas Mercedese juht, et oli kaldunud vastassuunavööndisse ja keeras tagasi oma sõidurajale. Selleks ajaks oli aga sinna keeranud ka Audi ja toimuski kokkupõrge, milles said viis inimest vigastada, neist kaks raskelt.
Politsei alustas juhtunu asjus kriminaalmenetlust ning Kristo sai süüdistuse raske liiklusõnnetuse põhjustamises.
Kristo kaitsja, Eesti üks paremaid liiklusjuriste Indrek Sirk ei vaielnud kohtusaalis vastu asjaolule, et tema kaitsealune kaldus vastassuunavööndisse, kuid rõhutas, et ta jõudis enne kokkupõrget keerata tagasi oma sõidurajale. Sirk selgitas, et kui aastani 2001. kehtinud liikluseeskirja järgi oli autojuhil seadusega pandud kohustus takistuse teele ilmumisel vähendada kiirust, seisma jääda või takistusest ümber põigata, siis viimased 14 aastat kehtinud eeskirja järgi enam ümberpõiget selles polnud.
«Sisuliselt tähendab see seda, et kui autojuht näeb teele ilmunud takistust, mis on muuhulgas ka tema suunavööndisse kaldunud vastutulev sõiduk, siis on liiklusseaduse järgne tegevus kiiruse vähendamine või peatumine,» rääkis Sirk, lisades, et antud juhul põikas aga Audi juht vastassuunavööndisse ning kuna sinna naasis ka vastu liikunud Mercedes, siis Audi juhi ümberpõike manööver põhjustaski kokkupõrke.
Süüasi jõudis esimese kohtulahendini mullu juunis, kui Pärnu maakohus nõustus süüaluse kaitsjaga ja mõistis Kristo liiklusõnnetuse põhjustamises õigeks. Prokurör viis seejärel vaidluse Tallinna ringkonnakohtusse, kuid ka teises kohtuastmes jäi õigeksmõistmine jõusse. Siis liiklus kaasus esimest korda riigikohtusse, mis tühistas ringkonnakohtu lahendi ja saatis süüasja samale kohtule uueks arutamiseks.
Teistkordselt süüasja vaaginud ringkonnakohus leidis seekord, et maakohtu otsus tuleb tühustada ja Kristo liiklusõnnetuse põhjustamises süüdi mõista. «Kohus leidis, et liiklejad peavd jälgima liiklusohutuse reegleid ning neid rikkunud juht, antud juhul vastassuunavööndisse kaldunud juht, peab oma rikkumise hüvitama sellisel viisil, et see ei ohustaks teist liiklejat. Teisisõnu pidanuks ta vastassuunavööndisse kaldumise järel, ning märgates, et vastutulev auto on kokkupõrke vältimiseks omakorda vastassuunavööndisse keeranud, jätkama liikumist otse, mitte järsult oma suunavööndisse tagasi keerama,» selgitas Lääne ringkonnaprokurör Aarne Pruus.
Ringkonnakohtu teistkordse otsuse viis seekord riigikohtusse Kristo kaitsja, kuid sai seal lõpliku kaotuse osaliseks, kuna kõrgeim kohtuaste jättis viimatise otsuse jõusse.
«Ringkonnakohus on ammendavalt selgitanud, millistel asjaoludel tuleb asuda seisukohale, et Kristo vastassuunavööndisse kaldumise tõttu polnud kannatanul kokkupõrke vältimiseks muud võimalust, kui omakorda vastassuunavööndisse liikuda. Järeldust, et kannatanu käitus õiguspäraselt, ei kummuta ka kaitsja väide, et teise auto juht oleks pidanud Kristo sõidukit märgates pidurdama ja seisma jääma.
Riigikohus märkis juba kriminaalasja esmakordsel arutamisel, et kohtute tuvastatud asjaolude kohaselt polnud kannatanul võimalik ette näha Kristo juhitud sõiduki peatset naasmist enda sõiduritta ja kaitsja käsitlus selle kohta, et sellises situatsioonis peab õigel sõidurajal liikuv juht piirduma kas enda juhitud sõiduki kiiruse vähendamise või peatamisega, tähendaks sisuliselt kohustust jääda teadlikult ootama kokkupõrget vastuliikuva sõidukiga,» märkis riigikohus, lisades, et sellist kohustust ei ole võimalik isikule asetada.
Kristol tuleb ränga liiklusõnnetuse põhjustamise eest kanda kolmeaastane tingimisi vangistus sama pika katseajaga.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Tšehhid loodavad endale saada nii Šmigun-Vähi kui ka Veerpalu Torino OM-kullad
Sel nädalal jõudis läbi Norra meedia avalikkuse ette uudis, et Rahvusvahelises Spordikohtus asutakse arutama Kristina Šmigun-Vähi juhtumit seoses 2006. aasta Torino olümpiamängude dopinguproovidega. Šmigun-Vähi dopinguproovide tulemustest on kõige enam huvitatud norralased ja tšehhid, kes ihuvad mõlemad hammast Šmigun-Vähi kuldmedalitele.


description: Keskerakonna Tartumaa piirkonna juhatus esitas erakonna esimehe kandidaatideks Edgar Savisaare, Yana Toomi ja Peeter Ernitsa.

title: Tartumaa esitas Keskerakonna juhiks Savisaare, Toomi ja Ernitsa

maintext:
Koostöölepingu Venemaa võimuerakonnaga Ühtne Venemaa sõlmis Keskerakond 2004. aastal ning ei ole sellest seni taganenud. Toome ära valiku lepinguga seotud aruteludest ja vaidlustest 12 aasta jooksul.
Juhtkiri: stagnatsioon Eesti poliitikas
Eile avaldati TNS Emori koostatud uuringu tulemused erakondade toetuse kohta. Erakondade pingereas on kaks esimest omavahel kohad vahetanud: septembriga võrreldes tegi Keskerakond läbi tõusu ja tõukas Reformierakonna, kelle toetus jäi samaks, teiseks. Põhimõtteliselt ei paista Eesti elanike poliitilisi eelistusi kõigutavat ei see, et mõlemad erakonnad on juba pikemalt oma eksisteerimisaja sügavaimas kriisis, ega see, et vaid oma sisemiste probleemidega tegelevad erakonnad jäävad oma olulise funktsiooni, tulevikuvisiooni formuleerimisega selgelt hätta.


description: Muusikutest õed Ilvesed ansamblist The Ilves Sisters avastasid Tallinnas vahetult enne kontserdile sõitmist, et nende väikebussist on lisaks bändi tehnikale varastatud hinnalised esinemisriided väärtuses 12 000 eurot.

title: Vargad viisid väikebussist õdede Ilveste hinnalised esinemisrõivad

maintext:
«Klassikatähtedest» tuntud tšellomängija Silvia Ilves avastas reedel, 30. oktoobril sõidukile järele minnes, et sellesse on sisse murtud. «Igal pool vedelesid killud, tekitatud oli tõeline kaos,» ütles ta Postimehele.
Õed olid just minemas Laitse Graniitvillasse esinema.
Alles soetatud väikebuss Renault Trafic seisis Suur-Patarei tänava maa-aluses turvatud parklas Põhja-Tallinnas. Sõiduki tagumise ukse klaas oli puruks löödud ning muu seas oli varastatud suur kõlar, kosmeetikakohver ja kingapaar.
Õdede Ilveste Renault Trafic, kust vargus toime pandi. / Silvia Ilves
Varastatud esemetest kõige hinnalisemaks on aga eksklusiivsed Soomest tellitud jahirõivaste komplektid, mida õed esinemisel kandsid.
«Usun, et Eestis kellelgi teisel neid rõivaid ei ole ja ehk just tänu sellele leiame sissemurdjad,» märkis Ilves. «Saime need eritellimusel Soomest ja isegi kui mõnel jahimehel midagi sarnast on, siis vaevalt et nii väikeses suuruses.»
Sõidukist varastati kokku kuus riidekomplekti, mille koguväärtuseks on 12 000 eurot.
Mõned asjad jäid aga alles, muu hulgas elektriklaver, mis oli aknast välja tirimiseks ilmselt liiga suur. «Parklas tekitatud kaost nähes tundus, et keegi võis tulla ja neil jäi töö pooleli,» märkis Ilves.
Millal vargus täpselt toimus, pole veel teada. Sõiduki viis Ilves parklasse 27. oktoobri hilisõhtul ning vahepeal talle vargusest ei teatatud.
Parklasse pääsemiseks tuleb kõigepealt puldiga avada metallvärav ja seejärel veel üks uks. Eraldi töötajat seal ei ole, küll on üks turvakaamera. Parkla omanik on juhtunust teadlik ja tuleb Tallinnasse, et asjasse selgust saada.
«Ma ei kujuta üldse ette, mis seal juhtuda võis ja kuidas keegi ei märganud,» lisas Ilves.
Levivad aga jutud, et kunagi parklas töötanud ehitajad tegid uksi avavatest võtmetest koopiad ja on neid aastate jooksul kuritarvitanud.
Politsei alustas varguse uurimiseks menetlust.


description: Esmaspäeval presidendi ametisse astuva Kersti Kaljulaidi kantselei juhatajaks saab Tiit Riisalo, välisnõunikuks Külliki Sillaste-Elling, majandusnõunikuks Heido Vitsur ja vabakonna nõunikuks Urmo Kübar.

title: Kaljulaid on leidnud oma meeskonda kantseleijuhi ja kolm nõunikku

maintext:
«Ütlesin enda valituks osutumise eel, et minu meeskond saab olema laiapõhjaline ja sõltumatu. Siin saab olema inimesi erinevatelt elualadelt, erineva tausta, kogemuse ja oskustega. Inimeste maailmavaade ei saa olema tööle asumise eelduseks, aga kindlasti mitte ka takistuseks,» teatas Kaljulaid pressiesindaja vahendusel ja lisas, et edaspidi võib tema kabinetist leida arvamuste paljusust.
Tiit Riisalo. / Liis Treimann
Presidendi kantselei tulevane juht Tiit Riisalo on töötanud eri ametikohtadel avalikus, era- ja kolmandas sektoris. Muu hulgas on ta töötanud välisministeeriumis, olnud veterinaar- ja toiduameti peadirektori kohusetäitja, ASi GO Travel juhatuse liige, Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu esimees ning Isamaa ja Res Publica Liidu peasekretär. Samuti on ta aktiivne kaitseliitlane ja merepäästja.
«Tänapäeva tippjuhilt eeldatakse väga erinevaid kompetentse ja omadusi – eestvedamist, avatud suhtlemist, analüütilisust, teadlikust tegutsemiskeskkonnast, otsustavust ning innovaatilist lähenemist. Usun, et mul on need oskused heas tasakaalus ja piisavalt arenenud ning minu hariduslik taust ja senine töö- ja elukogemus võimaldavad edukalt kanda riigile olulise institutsiooni juhile langevat vastutust,» ütles Riisalo ja lisas, et astub sõltumatuse tagamiseks IRList välja.
Presidendi välisnõunikuks asuv Sillaste-Elling on diplomaat ja välispoliitika ekspert, kes praegu töötab välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantslerina. Varem on ta töötanud eri ametikohtadel välisministeeriumis, Eesti saatkonnas Londonis ja Washingtonis ning välispoliitika nõunikuna peaministri büroos.
Presidendi tulevane majandusnõunik Heido Vitsur on majandusteadlane ja -analüütik, kes töötab LHV pangas. Varem on ta töötanud Arengufondis, majandusministeeriumis ja Tallinna linnavalitsuses ning olnud peaministrite Mart Siimanni ja Tiit Vähi nõunik. Samuti on ta kuulunud riigikogu seitsmendasse koosseisu ja olnud 1992. aastal majandusminister.
Vabakonna nõunikuks saav Urmo Kübar on kodanikuühiskonna ekspert, kes on 10 aastat töötanud Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidus.


description: Narva haigla töötajate välja saadetud teatised tekitavad nende saajatele üksjagu peavalu – näiteks nii politsei- ja piirivalveamet kui tööinspektsioon tõdevad, et kirjavigu on neis küll ja veel.

title: PPA on hädas: Narva haigla saadab järjepidevalt vigaseid teateid

maintext:
Nimelt saatis PPA Ida talituse spetsialist tööinspektsioonile murekirja, milles juhib tähelepanu probleemile, et SA Narva Haigla väljastab järjepidevalt väga tõsiste kirjavigadega tööõnnetuste teatisi.
Ta tõi näitena 15. septembril politseile laekunud teate selle kohta, kuidas Narva piiripunkti töötaja murdis kukkudes ninaluu. «Järjest võib üles lugeda kirjavigu: Natva, niinaluu, ees- ja perekonnanimi on vahetuses jne,» tõi ta välja.
«See dokument on ju aluseks tööõnnetuse raporti vormistamisel, politseiametnike puhul, kes tööülesandeid täites saavad vigastada, jätkub protsess veel ühekordse hüvitise maksmise menetlemisega. Dokumente säilitatakse 75 aastat ja vajadusel «tõstetakse üles» näiteks töötajale kutsehaiguse määramisel. Kas sellised vigased dokumendid on kohtus üldse tõsiseltvõetavad?» pahandas PPA ametnik.
Ta märkis, et on Narva haigla erakorralise meditsiini osakonna juhatajale juba varem helistanud ja juhtinud dokumentide õigekirjale tähelepanu. «Kuid tundub, et tulemusteta,» nentis ta.
«Ma ei saa öelda, et probleemi ei ole,» tõdes Narva haigla erakorralise meditsiini kliiniku juhataja Pille Letjuka. Tema sõnul tegeleb haigla probleemi lahendamisega ning töötajate eesti keele oskuse tõstmisega.
Näiteks on haiglatöötajatele tasuta kursused, kus neile eesti keelt õpetatakse. Samuti on tööle võetud eesti keelt valdavad sekretärid, kes aitavad dokumente vormistada.
Ehkki PPA näite puhul tundub, et küsimus pole üksnes keeleoskuses, vaid justkui ka lohakuses, on Letjuka sõnul raske hinnata, kumb kui palju rolli on mänginud. «Aga ma ei usu, et lohakusvead, põhiliselt on vead ikka keeleoskuse puudumise tõttu,» ütles ta Postimehele.
Tööinspektsioon vastas PPA-le, et neil ei ole pädevust kontrollida arstiteatiste õigekirja või vastavust eesti keele reeglitele. «Kuid mööname, et oleme märganud SA Narva Haigla teatistega seotud probleemi,» kirjutas ameti peadirektori asetäitja, kes edastas murekirja omakorda keeleinspektsioonile.
Keeleinspektsioonist öeldi Postimehele, et nad on asunud asjaga tegelema, kuid enne seisukoha võtmist tahavad nad vaadata peale vigase keelekasutusega dokumentidele endile.


description: Valitsus kinnitas veeseaduse muudatuse eelnõu, mille järgi tõstetakse üleminekuajaga kuu võrra varasemaks vedelsõnniku laotamise keeldu, mis on vajalik veekeskkonna põllumajandusreostuse eest kaitsmiseks.

title: Sõnnikulaotamise piirang hakkab kehtima varem

maintext:
«Euroopa Komisjon algatas rikkumismenetluse nitraadidirektiivi nõuete ebapiisava ülevõtmise kohta ning ühe korra on veeseadust selle tõttu juba täiendatud, kuid Euroopa Komisjon ei jäänud nende muudatustega siiski rahule. Seepärast tuleb veeseadust veelgi täiendada,» põhjendas keskkonnaminister Marko Pomerants senisest rangemate veekaitsemeetmete vajalikkust.
Seadusemuudatuse olulisim punkt on see, et vedelsõnniku laotamise ajalised piirangud hakkavad kehtima sügisperioodil seni kehtestatust varem. Algselt oli planeeritud, et vedelsõnniku laotamise ajalised piirangud jõustuvad aastast 2023, kuid käesoleva eelnõu järgi kehtestatakse uued piirangud juba järgmisest aastast.
Kui praegu lubatakse sõnnikut laotada põllule kuni 1. detsembrini, siis muudatuse järgi ei tohi 2018. aastal vedelsõnnikut laotada 15. novembrist kuni 20. märtsini ning 2019. aasta sügisel ei tohi vedelsõnnikut laotada enam 1. novembrist.
«Kuivõrd ilm läheb külmaks ning taimede kasv aeglustub ja peatub juba oktoobrist, siis sõnnik, mis sel ajal põllule veetakse, uhutakse sealt sügisvihmade ja sulava lumega veekogudesse. Ehk väetamise eesmärk ei saa täidetud, see-eest reostuvad veekogud,» selgitas Pomerants keeluaja varasemaks nihutamise põhjust.
Vedelsõnniku paisklaotamine on järgmisest sügisest keelatud alates 20. septembrist, seda seetõttu, et sellise sõnnikulaotamise viisi puhul on keskkonnareostuse risk kõige suurem.
Teise muudatusena tuleb edaspidi põlluraamatusse kanda ka koristatud saagi kogused. Seda märgivad põllumajandustootjad ka juba praegu üles, kuid praegu ei ole see kohustuslik. See on vajalik selleks, et põllumees saaks hinnata kultuuri külvieelselt koostatud väetamisplaanis planeeritud väetiste koguste kasutamise efektiivsust.
Kolmanda olulise muudatusena peavad need, kes kasutavad 100 ja rohkem hektarit haritavat maad ning kasutavad lämmastikku sisaldavaid väetisi, koostama väetamisplaani. Nõue on seotud nitraadidirektiivi nõudega, mille kohaselt tuleb taimi väetada saagi saamiseks piisava väetise kogusega ning vältida üleväetamist.


description: Toomas Hendrik Ilves otsustas mitte hakata kasutama endale kuuluvat Ärma talu presidendiameti lõppemise järel turismitaluna ning ta maksis riigile tagasi 19 000 eurot ehk kümnendiku saadud toetusest.

title: Ilves maksis Ärma talule antud toetusest kümnendiku riigile tagasi

maintext:
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist.
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt, mistõttu esitas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus OÜle Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi. Nimetatud otsuses arvestati ka asjaoluga, et OÜle Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
«Oleme tagasinõude esitamisel lähtunud varasemast EASi juhatuse otsusest ning arvestanud asjaolusid, mille alusel Ärma talu kasutamine turismiobjektina aastatel 2007-2016 oli piiratud,» sõnas EASi juhatuse esimees Hanno Tomberg. «Tänaseks ei ole ilmnenud täiendavaid punkte, mis tingiks otsuse muutmise.»
OÜ Ermamaa sai 2006. aastal EASi vahendusel Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 392 eurot toetust, mis oli mõeldud Viljandimaal asuva Ärma turismitalu arendamiseks. Toetusega saadud vara õnnestus OÜl Ermamaa kasutada turismi eesmärgil 17 kuud pärast toetuse otsuse tegemist.
Toetuse saaja esitas 6. novembril 2007 EASile taotluse, millega soovis muuta äriplaani ja peatada ajutiselt külalistemajas majutus- ja turismiteenuse osutamine. EASi juhatuse otsusega peatati projekti sihipärase kasutamise kohustus kuni presidendi ametiaja lõpuni. Lisaks soovis president Toomas Hendrik Ilves võtta kogu objekti presidendi ametiajaks üürile.
Toetuse saaja palus nimetatud tingimusliku kokkuleppe pikendamist 5. novembril 2011, misjärel tegi EASi juhatus 30. märtsil 2012 otsuse, et hiljemalt 1. jaanuarist 2017, kui presidendi ametiaeg on lõppenud, jätkub algse äriplaani elluviimine kuni 31. juulini 2020 või kui seda ei järgita, esitab EAS toetuse saajale tagasinõude. OÜ Ermamaa osanik ja ametlik esindaja Toomas Hendrik Ilves esitas 10. oktoobril 2016 EAS-ile avalduse, milles ta kinnitas soovi mitte jätkata Ermamaa äriplaani järgimist.
Ilves tasus tagasinõutud summa 12. oktoobril.


description: Riigikogu korruptsioonivastase komisjoni opositsioonipoliitikud soovivad Ärma talu toetuse asjaolude väljaselgitamiseks ära kuulata toona Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) juhiks olnud Maria Alajõe, endise majandusminister Juhan Partsi ja ettevõtlusminister Liisa Oviiri.

title: Korruptsioonikomisjon uurib Ärma taluga seoses mõjuvõimuga kauplemist

maintext:
«Mingit tohutut uurimisakti ei tule, tahame vaid meie võimaluste piires tegutseda ja kindlaks teha, kas antud juhtumis ei olnud mõjuvõimuga kauplemist presidendi kantselei poolt," ütles komisjoni esimees vabaerakondlane Artur Talvik rahvusringhäälingu uudisteportaalile ja lisas, et selliseid küsimusi pole veel esitatud.
2012. aastal, kui Ärma talule tehti tingimusliku tagastamisnõue oli Parts majandusminister, kellele EAS allus, praegu on sihtasutus Liisa Oviiri haldusalas.
Talvik rõhutas, et nemad ei hakka süüdlasi otsima, kuna tegemist on ikkagi ennetava, mitte uurimiskomisjoniga. «Tegelema selle looga, kuna avalikkuse huvi on väga suur ja mitmed riigikogu liikmed on vähemal või suuremal määral sellesse kaasatud,» sõnas Talvik.
Alajõe, Partsi ja Oviiriga on komisjonil kavas vestelda 7. novembril toimuval istungil.
Enne lahutust president Toomas Hendrik Ilvesest kuulus Ärma talu haldav OÜ Ermamaa ainuisikuliselt Evelin Ilvesele, kellel aitas EAS-iga asju ajada presidendi toonane kantseleiülem Siim Raie. Ilves, kes lahutuse tulemusel sai OÜ Ermamaa varad ehk oma kodutalu endale, ei soovinud seal aga oma eksabikaasa äriplaani enam ellu viia.


description: Tartumaal Luunja vallas juhtus täna õhtul traagiline liiklusõnnetus, kui sõidutee ääres liikunud jalgrattur sai löögi sõiduautolt ja hukkus.

title: Fotod: Tartumaal hukkus sõidukilt löögi saanud jalgrattaga sõitnud sünnipäevaline

maintext:
Luunja vallas Sääsekõrva külas juhtunud liiklusõnnetusest teatati häirekeskusele kella 18.30 paiku. Esialgseil andmeil liikus sõiduauto Peugeot mööda Luunja-Kavastu-Koosa teed Kavastu poole, kui juhtus kokkupõrge valgustamata sõidutee ääres liikunud jalgratturiga. Liiklusõnnetuse tagajärjel hukkus jalgrattur sündmuskohal, teatas Lõuna prefektuur.
Politsei tuvastas, et sõiduautot juhtis 20-aastane naine, kes oli kaine ja vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigusega. Ratturi kainuse selgitab välja ekspertiis.
Lõuna prefektuuri operatiivjuhi Indrek Koemetsa sõnul oli jalgrattur tumedates riietes ja tal puudus kiiver. Esialgsetel andmetel puudusid jalgrattal nõuetekohased tuled. «Tänasele niigi traagilisele õhtule lisab kurbust tõik, et hukkunul oli täna sünnipäev. Teadaolevalt oli ta just oma kodu juures sõbra poole teele asunud ja ehkki ratta külge oli kinnitatud erinevaid helkureid, siis ei olnud sellel ees ega taga kohustuslikku valget ja punast tuld. Kutsun üles kõiki korraks järele mõtlema, kas meil on sugulasi, sõpru ja tuttavaid, kes pimedal ajal rattaga liigelda võivad ja kas nende kaherattalise küljes on nõutud valgusallikad.»
Koemets lisas, et sügisõhtud on pimedad ja kui teedel puudub valgustus ja valgustamata sõiduteel liikuvad kergliiklejad ei ole end abivahenditega märgatavaks teinud, siis ei pruugi autojuhid neid näha. Eriti ohtlik on see asulavälistel teedel, kus kiirused on suuremad ja kokkupõrke tagajärjed tihtipeale raskemad. «Seepärast on oluline, et tee ääres liikuvad kergliiklejad muudaksid end nähtavaks, kas helkureid või helkurvesti kandes ning hoolitseks selle eest, et nende sõiduvahend nähtav oleks. Valgustamata ja kehvema nähtavusega teelõikudel tuleb ka autojuhtidel olla eriti hoolikas ja valida pigem aeglasem sõidukiirus, et ootamatuste korral õigeaegselt reageerida,» sõnas Koemets.
Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud selgitatakse välja alustatud kriminaalmenetluse käigus, mida viib läbi politsei- ja piirivalveamet ning juhib Lõuna ringkonnaprokuratuur.
Tänavu on Eestis liiklusõnnetuste käigus hukkunud 54 inimest


description: President Kersti Kaljulaidi sõnul tuleks kehtestada Venemaale Süüria sündmuste tõttu lisasanktsioonid juhul, kui rahvusvaheline üldsus leiab, et need avaldavad mõju.

title: Kaljulaid: kui lisasanktsioonidel on mõju, tuleb neid Venemaa suhtes rakendada

maintext:
Kaljulaid ütles täna Helsingis koos Soome riigipea Sauli Niinistöga antud ühisel pressikonverentsil ajakirjaniku küsimusele vastates, et sanktsioonidel peab olema mõju ning kui need avaldavad mõju kasvõi pikaajalises vaates, peaks nende kehtestamist kaaluma.
Eesti riigipea sõnul pole saladus, et Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonid on avaldanud mõju ka Eesti ja Soome kaubavahetusele Venemaaga ning sanktsioonide mõju majandusele on jätkuv. «Samas, tuleb arvestada, et me räägime reaalsetest inimeludest Süürias ja Ida-Ukrainas,» rääkis Kaljulaid.
Soome president tõdes, et Süürias on viimastel päevadel läinud olukord pingeliseks ning Venemaa käitumine on probleem. Ta avaldas aramust, et Venemaaga peab dialoogi jätkama.
Kaljulaid ja Niinistö ei näe Eestil ja Soomel erinevusi suhtumises Venemaasse
Nii Kaljulaid kui ka Niinistö leiavad, et kuigi Eesti ja Soome suhtluses Venemaaga on erinevusi, on mõlema riigi arvamus Venemaa käitumise suhtes sarnane.
«Me ei kasuta Venemaaga suhtlemisel küll sarnaseid meetodeid, kuid me edastame Venemaale samu sõnumeid. Meie seisukohad on Venemaa suhtes sarnased,» ütles Kaljulaid.
Ka Sauli Niinistö kinnitas, et ta ei näe Eesti ja Soome suhtumises Venemaasse sisulisi erinevusi. «Erinevus on selles, et me peame Venemaaga dialoogi ja kohtume idanaabri juhtidega,» sõnas Soome president.
Kas Eesti ja Soome läheks sõjaolukorras teineteisele appi?
Vastates ajakirjaniku küsimusele, kas Eesti ja Soome läheks võimalikus sõjaolukorras teineteisele appi, ütlesid mõlemad presidendid, et riigid peavad suutma eelkõige ise ennast kaitsta.
«Tasub meenutada, et kuigi Eesti on NATO liige, ootab allianss oma liikmesriikidelt võimet ennast sõjaolukorras esmaselt ise kaitsta, alles sellele järgneb NATO kollektiivkaitse. Me ei saa olla ainult julgeoleku tarbijad me peame ka ise suutma luua rahvusvahelist julgeolekut,» ütles Kaljulaid.
Niinistö lausus, et Soome ei ole NATO liige ja kõik Soome inimesed teavad, et NATO julgeolekugarantiid Soomele ei laiene. «Soomel on tugev kaitsevägi ja me oleme valmis vastama ükskõik, millisele vaenlasele, kes üritab tungida vägivallaga meie territooriumile. Eesti on NATO liige ja Eestile laienevad alliansi julgeolekugarantiid. Meie teame, et peame ennast sõjaolukorras ise kaitsma,» rääkis Niinistö.
Tallinna ja Helsingi vaheline raudteetunnel ei ole utoopia
Rääkides võimaliku raudteetunneli rajamisest Tallinna ja Helsingi vahele, ütles Kaljulaid, et selle projekti eeltingimus on Rail Balticu raudtee valmimine, mis ühendab Balti riigid Saksamaa pealinna Berliiniga. Ta nentis, et paarkümmend aastat tagasi ei uskunud keegi, et Tallinna ja Helsingi vahel võiks toimida sedavõrd tihe laevaühendus, nagu praegu. Seega ei tasu Eesti riigipea sõnul ka raudteetunnelit utoopiaks pidada.
Sauli Niinistö nentis, et kuni raudteetunnelit pole, rahuldab Eesti ja Soome elanikke ka suurepärane laevaühendus, mis Tallinna ja Helsingi vahel toimib. «Ka Eesti presidendil oli täna hommikul võimalus ilusas päikesepaistes seda hästitoimivat laevaühendust nautida,» lausus Soome president.
President Kersti Kaljulaid alustas täna riigipeana oma esimest välisvisiiti Soome, kus ta kohtus president Sauli Niinistö ja parlamendi spiikri Maria Lohelaga. Soomest suundub riigipea visiidile Riiga, et kohtuda Läti presidendi Raimonds Vējonise ja parlamendi spiikri Ināra Mūrniecega.
26. oktoobril sõidab Kaljulaid Leetu, kus ta kohtub Vilniuses president Dalia Grybauskaitėga.
«Tihe regionaalne koostöö Põhjamaade ja Balti riikide vahel on Euroopa ees seisvate väljakutsete valguses üha olulisem. Meie kõige suuremad liitlased on meie lähimad riigid,» põhjendas riigipea esimesi visiite naaberriikidesse.


description: Reformierakonna juhatusse kuuluv riigikogu liige Keit Pentus-Rosimannus soovitab partei auesimehel, presidendivalimiste käigus pettunud Siim Kallasel uuele parteile mõtlemise asemel panustada oma kogemuste ja ideedega Reformierakonna tugevdamisse.

title: Pentus-Rosimannus soovitab Kallasel pea püsti hoida

maintext:
Pentus-Rosimannus ütles Postimehele, et inimlikult on Kallase pettumine mõistetav, sest puudu jäi 30 toetajat ja võib tunduda, et seda oli väga vähe. Inimlikuks reaktsiooniks võiks tema sõnul liigitada ka Kallase soovi otsida ebaõnnestumise põhjust eelkõige teistes.
«Aga inimesena, kes hääletas nii riigikogu teises ja kolmandas kui ka valimiskogu teises voorus Siim Kallase poolt, oodanuksin Kallaselt toetuse eest erakonna suunal pigem tänusõnu,» ütles ta.
Pentus-Rosimannus lisas, et soovitaks hoida Kallasel pea püsti, sest tulemus oli väärikas, ning panustada oma kogemuste ja ideedega Reformierakonna tugevdamisse.
Kallas rääkis täna Äripäevas avaldatud intervjuus, et pettus selles, kuidas president lõpuks ametisse pandi, ega välistanud ka võimalust moodustada uus partei. Edasiste otsuste tegemisel on tema sõnul võtmekohaks see, kuidas Reformierakond edasi liigub ja kas tunnistatakse suuri lahkhelisid erakonna sees või mitte.


description: Reformierakonna juhatus kohtub täna erakonna auesimehe Siim Kallasega, kes soovib arutada parteis tekkinud lahkarvamusi.

title: Galerii: Reformierakonna juhatus kohtub Siim Kallasega

maintext:
«Päevakorras on võimalus küsida Siim Kallaselt tema Äripäeva artiklis öeldud väidete ja tema edasiste plaanide kohta,» on Reformierakonna pressiesindaja teatanud. Samuti arutab erakonna juhatus pressiesindaja sõnul ettepanekuid omavalitsuste tulubaasi muutmiseks. Mitmed reformierakondlased ongi nimetanud omavalitsuste rahastamise arutelu tänase koosoleku põhiteemaks.
Lahkarvamuste arutamiseks tegi Reformierakonna juhatusele ettepaneku Kallas pärast seda, kui Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat oli teda Äripäevale antud intervjuu järel teravalt kritiseerinud.
Nebokat ütles üle-eelmise nädala lõpus, et mõistab inimlikult, et Kallas on kibestunud, et ei saanud presidendiks. «Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös. Savisaarega oleme koostöö välistanud 2007. aastast. Pronksiöödel tegi tema oma valiku ja see ei olnud Eesti-meelne,» märkis Nebokat ja lisas, et ometigi ihaldab keegi pidevalt sõprust Kremli-meelsuse esindajaga, nimetades seda rahulolematuseks erakonna juhtimisega.
Kallas teatas vastuseks, et ei ole pettunud selles, et ei saanud presidendiks, vaid selles, kuidas president lõpuks ametisse pandi, ning nimetas tema süüdistamist Kremli-meelsuses ebatavaliseks. «Kas see oli mõeldud naljana? Kui ei, siis on tegemist erakordselt tõsise süüdistusega,» ütles ta ja lisas, et süüdistatav peab saama ennast kaitsta.
«Ka presidendivalimiste aspektid väärivad erakonnasisest arutelu. Sellest lähtuvalt teen ettepaneku arutada süüdistust minu Kremli-meelsuses ja muid lahkarvamusi erakonna juhatuses minu osavõtul niipea, kui võimalik,» teatas Kallas.
Nebokat on hiljem täpsustanud, et nimetas Kremli-meelseks Edgar Savisaart.


description: 2019. aastal peetava juubelilaulupeo ja tantsupeo lähteideede ja juhtide konkursile laekus esmaspäeval olnud tähtajaks kokku kaheksa tööd, millest viis esitati laulupeo ja kolm tantsupeo konkursile.

title: Laulupeo ja tantsupeo ideede ning juhtide konkursile laekus 8 tööd

maintext:
«Töid hindavad laiapõhjalised konkursikomisjonid, kuhu kuuluvad laulu- ja tantsupeo protsessiga seotud inimesed - heliloojad, dirigendid, tantsujuhid ja korraldajad,» ütles Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA pressiesindaja Sten Weidebaum reedel BNSile.
Weidebaumi sõnul hinnatakse laulu- ja tantsupeo lähteideede ja juhtide konkursside tulemusi eraldi ja mõlemaid mitmes voorus, toimuvad vestlused kandidaatidega ning XXVII laulu- ja XX tantsupeo juhid ja lähteideed kuulutatakse välja eeldatavasti käesoleva aasta lõpuks.
Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA koostöös Eesti Kooriühingu ning Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsiga kuulutas tänavu mais välja avaliku konkursi 2019. aastal toimuva juubelilaulupeo muusikalise juhi ja tantsupeo pealavastaja ning kunstiliste lähteideede leidmiseks.
2019. aasta XXVII üldlaulupeoga tähistatakse 150 aasta möödumist esimesest laulupeost, mis toimus aastal 1869. aastal Tartus.
XXVII laulu- ja XX tantsupidu toimuvad 5.-7. juulil 2019 Tallinna lauluväljakul ja Kalevi staadionil.


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikme Toomas Vitsuti arvates võib Edgar Savisaar loobuda Yana Toomi kasuks kandideerimast erakonna esimehe kohale.

title: Vitsuti hinnangul võib Savisaar loobuda Toomi kasuks kandideerimast

maintext:
«Savisaar on täna erakonnas formaalne liider. Kongress on teda küll valinud, aga tal puudub erakonnas initsiatiiv ja puudub ka enamuse toetus ja ta saab sellest väga hästi aru,» vahendas ERRi uudisteportaal Vitsuti sõnu «Aktuaalsele kaamerale».
Tema sõnul on mitteformaalne liider suure toetusega Jüri Ratas ja see määrabki tema kinnitusel Savisaare võimaliku käitumise kongressil.
«Jüri Ratasel on tänaseks juba veenev ülekaal. Savisaar ei lähe kindla peale kaotama. Mina julgen ennustada, et kongressil ta peab suure tõenäosusega dramaatilise kõne ja soovitab toetada Yana Toomi,» arvas Vitsut.
Toom kirjutas eile sotsiaalvõrgustikus Facebook, et ta ei ole mitte ainult Keskerakonna liige, vaid ka Edgar Savisaare välja kujundatud ideoloogia veendunud pooldaja. «Seega olen valmis mulle üles näidatud usaldust õigustama.»
Keskerakondlasest eurosaadiku esitas Keskerakonna esimehe kandidaadiks partei Haabersti piirkond.


description: Tallinnas koguneb täna Keskerakonna volikogu, mis arutab poliitilist olukorda, erakonna garantiikirjaskandaali ja presidendivalimiste kampaaniat ning valib volikogule uue esimehe.

title: Galerii: Tallinnas koguneb Keskerakonna volikogu

maintext:
Kell 11 algaval volikogu istungil teeb esmalt ettekande erakonna esimees Edgar Savisaar, kes räägib poliitilisest olukorrast, ning seejärel annab partei juhatusse kuuluv Taavi Aas ülevaate OÜga Midfield sõlmitud garantiikirjadest ja Harju maakohtu määrusest, millega on erakonna Toompea-kinnistutele seatud arbitraažikohtus peetava vaidluse ajaks enam kui 800 000-eurone hüpoteek.
Presidendivalimiste kampaaniast teevad kokkuvõtte valimistel kandideerinud Mailis Reps ja peasekretäri kohuseid täitev Jaak Aab, teatas Keskerakonna pressiesindaja. Partei volikogu kahe aasta tegevusest annab ülevaate volikogu senine juht Kalev Kallo.
Kallo asemele valib Keskerakonna volikogu täna uue esimehe, kelleks kandideerivad riigikogu liikmed Kersti Sarapuu ja Peeter Ernits. Rivaalitsevad leerid jagasid koosoleku algul oma kandidaadi toetuseks ka lendlehti.
Savisaar kirjutas Ernitsa toetuseks, et tunneb Ernitsat ammusest ajast ning ta on alati olnud otsekohene, tasakaalukas ja väga hea suhtleja. Tema sõnul on Ernits näidanud oma võimekust Tartumaa piirkonda juhtides. «Keegi ei uskunud, et ta alustava tulijana seesuguse vastutusrikka tööga hakkama saab, aga sai!» märkis Savisaar. «Peetri poolt hääletades annad hääle erakonna ühtsuse säilimise poolt. Peetri poolt hääletades näitad, et eelistad erakonda, kus räägitakse omavahel, erakonnale, kus kasutatakse hoolimatuid jõuvõtteid.»
Brošüür, mida jagati Sarapuu toetuseks, kandis pealkirja «Valime Keskerakonna volikogule erakonda ühendava juhi».
Samuti valib volikogu endale täna aseesimehed ning arutab Keskerakonna erakorralise kongressi korraldamist ja selle päevakorda. Juhatuse ettepaneku kohaselt peaks kongress toimuma 5. novembril Paides.


description: Riigikogu esimees Eiki Nestor arutas kohtumisel Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) presidendi Guido Raimondiga inimõiguste kohtu ülekoormatusega seotud küsimusi ning rahvusparlamentide rolli inimõiguste tagamisel, teatas parlamendi pressiteenistus.

title: Nestor kohtus Euroopa Inimõiguste kohtu presidendiga

maintext:
Samuti tuli kohtumisel jutuks inimõiguste kohtu poolt arutatud kohtuasi Delfi AS, mis puudutas portaali vastutust internetikommentaaride eest ning Venemaal jõustunud seadusemuudatus, mis lubab sealsel konstitutsioonikohtul kuulutada rahvusvahelise kohtu poolt tehtud otsuse täitmine võimatuks, kui see otsus on vastuolus Venemaa põhiseadusega.
Nestor ja Raimondi rääkisid kohtumisel ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 16. protokolli ratifitseerimisest Eesti poolt, mis võimaldaks Riigikohtul küsida Euroopa Inimõiguste kohtult nõuandvat eelnevat arvamust.
Raimondi kohtus täna ka Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidiga ning osaleb homme Tartu Õigusteadlaste Päeval.


description: Justiitsministeerium on valmis saanud plaani, kuidas vähendada Eestis korduvkuritegevust.

title: Reinsalu plaan paadunud kurjategijate ohjeldamiseks: teistkordne raske kuritegu viib eluks ajaks vangi

maintext:
Paadunud kurjategijate liistuletõmbamine on justiitsminister Urmas Reinsalu südameasjaks olnud juba tükk aega. Kevadel pidas ta parlamendi ees kõne, kus rõhutas, et kriminaalpoliitika eriti tähtsaks eesmärgiks lähemas tulevikus peab olema korduvkuritegevuse vähendamine ja riigi tugevam kehtestamine paadunud kurjategijate suhtes.
Loe veel: Reinsalu tahab paadunud kurjategijad liistule tõmmata
Nüüd on Reinsalu jõudnud eesmärgi sõnastamisest reaalsete ettepanekuteni. Tõsi, tegemist on veel vaid ettepanekutega avalikuks diskussiooniks ning ministeerium kogub nende osas arvamusi enne eelnõu väljatöötamiskavatsuseni jõudmist.
Kogu plaan ongi suunatud just ohtlike kalduvuskurjategijate ohjeldamiseks. Tegemist on kurjategijatega, kes on olnud – ja tõenäoliselt on edaspidigi – raskelt vägivaldsed, ehk on tapnud tahtlikult inimese, tekitanud raske tervisekahju või pannud toime raske seksuaalkuriteo.
Justiitsministeeriumi kolm võluvitsa korduvkuritegevuse vähendamiseks:
- Eluaegse vangistuse tingimuste reform
Reformiga tahetakse karmistada korduvalt tapnud, vägistanud või raskeid tervisekahjustusi tekitanud kurjategijate karistusi. Ministeerium pakub välja järgmised muudatused:
Vähemalt teist korda tapmises süüdimõistmise korral kehtestatakse kohustuslik eluaegne vangistus.
Luuakse võimalus mõista eluaegne vangistus ka raske tervisekahjustuse, vägistamise või muu lapsevastase seksuaalse enesemääramise vastase kuriteo toime pannud inimesele. Seda juhul, kui sama inimene on varem toime pannud tapmise, mõrva, raske tervisekahjustuse või lapsevastase seksuaalse enesemääramise vastase kuriteo.
Eluaegsest vangistusest käitumiskontrolli alla vabastamine muudetakse ühiskonnale turvaliseks. See tähendab, et kui eluaegset vanglakaristust kandev isik on vangistuse vältel piisavalt pingutanud, et elada edaspidi õiguskuulekalt ja oma teod heastada, siis saab ta võimaluse asuda 20-aastase vangistuse järel avavanglasse või ta võib 25-aastase vangistuse järel vabaneda elektroonilise valvega käitumiskontrolli alla. Mõlemal juhul rakendatakse talle kõiki vajalikke sotsiaalse toetuse ja järelevalve meetmeid.
- Paremad karistus- ja mõjutusmeetmed
Teise meetmega tahab ministeerium tõhustada korduvalt vägivallatsenud, kogukondi ja peresid hirmu all hoidvate isikute karistus- ja mõjutusmeetmeid
Kui kohus soovib vägivallakuriteo eest karistatud isikut vangistusest tingimisi vabastada, tuleb talle mõista karistus, mis pööratakse vähemalt osaliselt täitmisele.
Selleks et karistus- ja mõjutusmeetmed vanglas ja kriminaalhoolduses oleksid tõhusad ja vähendaksid uue kuriteo toimepanemise riski, tuleb ministeeriumi hinnangul rohkem kasutada kohtueelseid ettekandeid ja riskihindamist, agressiivsuse vähendamise programme, alkoholikontrolli ja alkoholismiravi, elektroonilist valvet, lähenemiskeeldu ning ajast ja kohast olenevaid viibimiskeelde.
Senisest enam tuleb tähelepanu pöörata kannatanute õigustele ning kurjategija vastutusele oma tegude tagajärgede hüvitamise eest. Selleks luuakse kohtule kohustus kuulata (ohvri soovi korral) ära ohvri arvamus ning pooltele ntakse võimalus leppida ja tagada kriminaalmenetluse ajal kannatanute huvid.
- Laialdasem käitumiskontroll
Justiitsministeeriumi andmeil vabaneb ligi 70 protsenti inimestest vanglast ilma igasuguse järelevalve või toeta, paljudel puudub elu- ja töökoht ning oskused iseseisvalt ja õiguskuulekalt hakkama saada.
Loe lisaks: Reinsalu hinnangul on karistusjärgses käitumiskontrollis asjad paigast ära
Ministeeriumi pakub olukorra parendamiseks välja:
Karistusjärgse käitumiskontrolli sihtrühma muudetakse ja tagatakse teatud juhtudel selle kohustuslik rakendamine. Karistusjärgse käitumiskontrolli peamiseks sihtrühmaks saavad pikema karistusega, korduvalt vanglas karistust kandnud ja vägivallategusid toime pannud isikud.
Muudetakse ka karistusjärgse käitumiskontrolli sisu: see muutub senisest tavalisest käitumiskontrollist mõjutusvahendiks, mis vastab vabanenu vajadustele ja riskidele. Ministeeriumi hinnangul peab karistusjärgne käitumiskontroll olema intensiivne, kaasama eri osalisi ja toetama õiguskuulekat elu.
Integreeritakse uimasti- ja alkoholisõltlaste ning seksuaalkurjategijate kompleksravi vajavate isikute ravivõimalusi vangistuse ja käitumiskontrolliga, et suurendada ravi rolli uute kuritegude ennetamisel.
Parandatakse vanglast vabanemise ettevalmistamist vangistuses: vabanemist ette valmistav programi, avavangla ja lühiajaliste väljasõitude kontrollitud kasutamise suurendamine, töö- ja haridusvõimaluste laiendamine ning kinnipeetava isikliku vastutuse suurendamine oma elu korraldamise ees.
Omavalitus hakkab vanglast vabanejatele majutuse pakkumise eest tegelikult vastutama: majutuskoht ja tingimused peavad olema teada enne vabanemist.
Lisaks neile kolmele suurele meetmele tahab Reinsalu ette võtta Eestis kuriteo toime pannud välismaalased. Ministeeriumi plaan näeb nimelt ette, et senisest enam tuleb tähelepanu pöörata välismaalasest kurjategija väljasaatmisele.


description: President Kersti Kaljulaid ütles teisipäevasel kohtumisel Poola parlamendi ülemkoja esimehe Stanisław Karczewskiga, et Poola on Eestile oluline partner ja mõlemal riigil on Euroopa tulevikust sarnane arusaam.

title: Kaljulaid: Eestil ja Poolal on Euroopa tulevikust sarnane arusaam

maintext:
Kaljulaid ütles presidendi kantselei teatel, et rahvusvahelises ja regionaalses koostöös on Eestil ja Poolal ühised lähtekohad ning Euroopa Liidu (EL) liikmesriikidena on riikidel sarnane arusaam Euroopa tulevikust.
Kadriorus peetud kohtumisel räägiti Ühendkuningriigi referendumi mõjust ELi tulevikule, liikmesriikide võimalustest rändekriisi leevendamisel, Rail Balticu projektist, Ukraina-Vene konfliktist ning suhetest Venemaaga.
«Eestil ja Poolal on sarnane arusaam muutunud julgeolekuolukorrast ning meil on väga hea koostöö NATOs,» sõnas Kaljulaid. «Jagame ühesugust tunnetust NATO tugevdatud heidutusmeetmete vajalikkusest.»
Majandussuhetest rääkides nentis Kaljulaid, et Eesti näeb tulevikus kindlasti ettevõtlusalase koostöö tihenemist Poolaga.
Riigipea teeb järgmisel nädalal oma neljanda välisvisiidi Poola, kus ta kohtub 3. novembril Poola presidendi Andrzej Dudaga.


authors:
Alar Kilp
Politoloog
Tartu Ülikool
Nele-Mai Olup

description: Kersti Kaljulaid tegi riigikogus ametisseastumisel peetud kõnega oma «kohustusliku kava» ära, mainides põletavamaid sise- ja välisriiklikke väljakutseid, kutsudes üles märkama häid saavutusi ning meid kõiki koos tegema «enda elu paremaks» ja edendama Eestit, leiab Tartu Ülikooli politoloog Alar Kilp.

title: Kilp: Kaljulaid tegi avakõnega "kohustusliku kava" ära

maintext:
Ametisse astumise kõne on ehk ühekordne, ent žanrilt üsna sarnane teistele rituaalsetele kõnedele, mida president regulaarselt riigikogulastele ja rahvale esitab. President võib küll valida, millistest jagatud ühistest väärustest, edulugudest või väljakutsetest ta räägib, ent teatava regulaarse sagedusega peab ta niikuinii rääkima demokraatiast, kodanikeühiskonnast, vabadusest ja julgeolekust.
Nii vaadatuna tegi Kaljulaid avakõnega kindlasti oma «kohustusliku kava» kenasti ära, mainides põletavamaid sise- ja välisriiklikke väljakutseid (demograafia, palgalõhe, vabasurmad, turvalisus, julgeolek, ääremaastumine), kutsudes üles märkama häid saavutusi (kultuuris, tervishoius, hariduses) ning meid kõiki koos tegema «enda elu paremaks» ja edendama Eestit.
Toomas Hendrik Ilvese kümne aasta taguse, 2006. aastal peetud avakõnega võrreldes on aga ka mitmeid erinevusi. Esiteks ei maini Kaljulaid etnilis-keelelisi vähemusi, Ilves aga toonitas korduvalt, et «meist» rääkides peab ta silmas kõiki Eestis elavaid inimesi sõltumata nende rahvusest ja päritolust. Nii võib öelda, et Kaljulaidi kõne on eestlusekesksem.
Teiseks paistab silma ka Kaljulaidi elitaarsem käsitlus kodanike ja esindajate suhetest. Kui Ilves ütles omal ajal, et «õigus otsustada, mida riik teeb, antakse valitsejaile nii kauaks, kui kodanikud sellega nõus on» ning tema kõne oli rõhutatult kodanikekeskne, siis Kaljulaid omistab poliitilisele (valitud) eliidile suurema rolli kui Ilves. Kaljulaid räägib 21. sajandi juhtimisviisidest ja sellest, et riigikogulaste «hoiakutest, sulgumisest ja tegevusest» sõltub, kas rahvas tunneb end kõrgeima võimu kandjana.
Kolmandaks toonitab Kaljulaid ehk enam koostöö sotsiaalset mõõdet, presidendi vastutust olla «seal, kus on raske», toetada neid, «kes võivad muidu kõrvale jääda».
Samas on ka sarnasusi, mõlemad taunisid konkurentsi (Kaljulaid) või olelusvõitlust (Ilves), mõlemad andsid mõista, et näha tuleb ka, kuidas läheb rahval (näiteks enesetappudest rääkis oma avakõnes ka Ilves), et riik peab hoolima oma kodanikest ning et Eesti on selline, milliseks me ise teda kujundame.
Kokkuvõtteks tulen tagasi selle juurde, millest alustasin. President peab riiklikult olulistel aegadel meile rituaalseid kõnesid. Et ükski sedalaadi kõne ei ole programmiline dokument ega pea esitama ammendavat nimekirja olulistest saavutustest, väljakutsetest või presidendi enda rõhuasetustest, ei saa sellest järeldada, et presidendile ei oleks olulised teemad ja küsimused, mida kõnes ei mainitud. Ka see, mida ja kuidas Ilves mainis teisiti kümme aastat tagasi, võib tuleneda muutunud ajast ja olustikust.


description: Täna keskpäeval hoidsid päästjad süttimast Tallinna kesklinnas välisministeeriumi hoone kõrval sinise suitsuga täitunud sõiduauto. Vaata videot ja galeriid!

title: Päästjad hoidsid ära sinise suitsuga täitunud auto süttimise

maintext:
«Ehmatus oli ikka väga suur,» tunnistas sõidukit juhtinud naine Postimehele, «tundsin veidi maad eemal tossuhaisu ning mõtlesin, et see tuleb diislibussidest. Siis nägin tohutut sinist suitsu ja otsustasin, et jätan auto seisma. Lülitasin sisse ohutuled ja helistasin päästesse.»
«Kahjuks me ei ole tuvastanud, kust põleng või suits alguse sai. Lülitasime auto aku välja, et likvideerida süttimisoht,» sõnas päästemeeskonna liige.
Autojuhil jätkus päästemeeskonnale vaid kiidusõnu: «Väga tahan kiita päästemeeskonda! Väga super - kohe tulid välja ja aitasid. Naisterahvas, kes kõne vastu võttis, ütles mulle, et minge autost eemale ja kohe kui päästjaid näete, lehvitage neile.»
«Minuti-kahega olid mehed kohal, tegid oma tööd ja hing on rahul,» lisas ta.
Päästjate sõnul toimis naisterahvas õigesti, kui väljus kõigepealt autost ning alles seejärel helistas numbril 112.


description: Keskerakonna praegusel esimehel Edgar Savisaarel on jäänud veel viis päeva aega, et kinnitada, kas ta kandideerib kahe nädala pärast Jüri Ratase vastu Keskerakonna esimehe kohale. Viimased arengud viitavad pigem sellele, et 5. novembril kandideerivad erakonna juhiks Ratas ja Yana Toom.

title: Yana Toom Keskerakonna juhi valimistest: seekord olen valmis lõpuni minema

maintext:
Europarlamendi saadikul ja Keskerakonna aseesimehel Toomil on tavapärasest veel kiiremad ajad. Selle nädala teisel poolel esitasid mitu Keskerakonna piirkonda tema kandidatuuri partei juhi kohale. Toom teatas, et see on talle suur au ning ta on valmis seda usaldust õigustama.
Neljapäeval andis Toomile omapoolse õnnistuse ka Savisaar, kes Tallinna Televisioonis märkis, et tervitab tema kandideerimist: «See on ju väga tore. Yana Toom on väga tugev kandidaat. Mina olen Yana poolt.»
Savisaar jättis siiski lahtiseks, kas ta ka ise kandideerib. Tema kandidatuur on küll esitatud, kuid veteranpoliitik pole seni andnud nõusolekut ametlikult kandideerida. Kandideerimisnimekiri läheb lukku reedel, 28. oktoobril, seega peab Savisaar järgmise viie päeva jooksul oma otsuse välja ütlema.
Pühapäeval korraldas Toom Tallinnas Rahvusraamatukogus kohtumise valijatega, kus osales 250 peamiselt venekeelset vanemaealist inimest. Meeleolukal ja kirglikul üritusel, kus Europarlamendi liige vastas inimeste küsimustele ja Eduard Toman laulis vene romansse vaheldumisi Raimond Valgre loominguga, avaldasid venekeelsed pensionärid Toomile toetust kandideerimisel erakonna juhi kohale.
Kuigi üritust finantseeris europarlamendi ALDE fraktsioon ja seetõttu rõhutas Toom korduvalt, et ta ei saa ega taha sel üritusel rääkida Keskerakonnast, ei lasknud valijad end sel teemal vaigistada.
«Kas teile ei tundu, et on aeg vahetada Savisaar välja!» haaras mikrofoni vanem mees. «Neli aastat tagasi suvepäevadel olin tema suur toetaja, kuid 25 aastat võimul püsimist võivad väsitada, haigused kipuvad kallale. On saabunud aeg anda partei teile, austatud Yana Toom.»
Saal aplodeeris.
Toom kinnitas, et ta kandideerib 5. novembril erakonna kongressil.
Postimehele märkis Toom, et erinevalt eelmisest kongressist, kus ta samuti kandideeris, aga oma kandidatuuri Savisaare kasuks taandas, võtab ta seekord kandideerimist täie tõsidusega.
«Seekord on mul valmisolek minna lõpuni,» ütles Toom. Ta nentis, et ei tea, mida Savisaar plaanib ja kas Savisaar kandideerib, kuid kinnitas, et ei lähe kongressile plaaniga end taandada.
Keskerakondlane Peeter Ernits, Savisaare üks tulisemaid toetajaid ja isiklikke sõpru nentis Postimehele, et seda, kas Savisaar kandideerib või taandab oma kandidatuuri, teab vaid Savisaar ise. Kuid lisas, et pole välistatud, et Savisaar end kongressil Toomi kasuks taandab. Ernitsa sõnul selgub kõik tõenäoliselt alles kongressi päeval 5. novembril.
Ernits märkis, et Savisaar ei ole üldiselt seda tüüpi inimene, kes annaks võitluseta alla. «Kuid liidritele on omane ka teatud ettenägelikkus. Mingil hetkel võib tugev ja ettenägelik liider ka tagasi tõmbuda, et mitte tormata vastu ust. Savisaar on täie mõistuse juures ja suudab näha kaugele ette.»
Ernits lisas, et nii Toom kui Savisaar on tugevad liidrid. «Kindel on see, et Savisaar ja Toom ei lähe üksteise vastu. See on 99 protsenti kindel.»
Yana Toom ütles pühapäeval Rahvusraamatukogus vastuseks inimeste küsimustele, kuidas ta hindab oma võimalusi saada Keskerakonna juhiks, et tema ei ole inimene, kes tegeleks prognooside tegemisega, vaid inimene, kes püstitab eesmärgi ja teeb siis selle nimel tööd.
Graafik on Toomil lähiajal tihe. Ürituselt Rahvusraamatukogus kiirustas Toom edasi Lasnamäele valijatega kohtuma. Kongressini on jäänud kaks nädalat, kuid suure osa järgmisest nädalast peab europarlamendi saadik olema Strasbourgis. Eestis veedetav aeg on suuresti planeeritud piirkondadega kohtumisteks.


description: AS-i Eesti Meedia endine juht Mart Kadastik teatas, et andis oma autoriõiguste rikkumise pärast kohtusse hagi Ema & Isa OÜ ning Apollo Holding OÜ vastu.

title: Mart Kadastik läheb Juku-Kalle Raidi raamatu vastu kohtusse

maintext:
«Juku-Kalle Raid andis eelmisel nädalal välja brošüüri, kuhu on kogutud mitmed minu 80. aastatel kirjutatud artiklid, aga ka Indrek Tarandi, Mihhail Lotmani jt. autorite meedias ilmunud tekstid. Neid materjale seob dissidentide teema, mida käsitlen ka oma elutööraamatus «Nüüd ma siis kirjutan». Mõistan Juku-Kalle Raidi, kes tahab oma vaatenurka esitada, aga ma ei mõista, miks ta peab KGB lahtisest uksest pettuse abil sisse hiilima,» teatas Kadastik. Ta jätkas, et iga müügile tulev raamat tuleb kanda ISBN registrisse.
«Juku-Kalle Raid on ISBN koodi taotledes esitanud valeandmeid, märkides oma raamatu autoriks minu nime. Sellega rikkus ta minu isiku- ja autoriõigusi. Minu artikleid - sõltumata sellest, kas need meeldivad või mitte – ei ole kellelgi õigust ilma minu nõusolekuta oma raamatus avaldada. Õigusvastane on ka selle raamatu kujundamine ja esitamine viisil, mis loob mulje, nagu oleksin mina kõnealuse brošüüri koostanud,» selgitas Kadastik oma kaebuse põhjust.
Kadastik lisas, et kahjunõude määr sõltub sellest, millist valmidust ilmutavad asjaosalised õigusrikkumise lõpetamisel ja tehtu heastamisel.
Ajakirjanik Juku-Kalle Raid teatas möödunud nädalal oma Facebooki leheküljel, et tema kirjastus Ema & Isa annab välja raamatu «Paradokside puntras». Raamat sisaldab artikleid, mida Mart Kadastik avaldas 1980. aastatel ajakirjanduses Jaak Kalju pseudonüümi all.
Raid sõnas, et Kadastik kirjutas Jaak Kalju nime all vabu inimesi, nagu Lagle Parek, Heiki Ahonen, Solženitsõn ja Enn Tarto vaenavaid artikleid ajalehtedes Edasi ja Kodumaa. Wikipedia andmetel on Kadastik kinnitanud, et ta pole andnud KGB-le informatsiooni, küll aga on ta ajakirjanikutöös kasutanud KGB andmeid.
Raid põhjendas raamatu «Probleemide puntras» ilmumist asjaoluga, et Kadastiku annab välja raamatu «Nüüd ma siis kirjutan», milles keskendub ajalehe Postimees ja meediaettevõtte Eesti Meedia ülesehitamisele. Raidi sõnul ei pööra Kadastik raamatus aga piisavalt tähelepanu oma tegevusele 1980. aastatel, seega annab ta artiklikogumiku välja «ajaloolise tõe huvides».


description: Eile avati Rõuge vallas Ööbikuoru külas uus Ööbikupesa vaatetorn, mis süttis õhtuhämaruses tuledesse.

title: Galerii ja droonivideo: vastavatud Ööbikupesa vaatetorn õhtupimeduses

maintext:
*Drooniakaader Baltic Broadcasting, piloot Karel Saarna.
Torni kõrgus on 30 meetrit ning selle ehitus läks maksma 222 000 eurot. Metallist torni ehitasid valmis Via Betoon Eesti OÜ ning alltöövõtjana Roadservice OÜ.
Tartu Postimees kirjutas eelmisel nädalal, et esimese vaatetorni laskis vald Ööbikuoru külastuskeskuse tagusele platsile ehitada aastal 2004. Paraku tuli 24-meetrine torn kümmekond aastat hiljem maha lammutada, sest selle palgid pehkisid ära ning rajatis muutus varisemisohtlikuks. Sellest ajast alates on vald otsinud võimalusi ehitada sama koha peale midagi püsivamat.
«Kohe algusest peale oli selline mõte, et teeks midagi erilist,» rääkis Rõuge vallavanem Tiit Toots. Mõte ehitada Ööbikuoru kõrvale Ööbikupesa küpses volikogus, kui üks volikogu liige visandas torni ja selle otsa linnupesa kujutise. Selline lähenemine paistis paljudele uudne ja enneolematu ning ideest lähtuvalt korraldati arhitektuurikonkurss.
Esitati kaheksa visiooni. Sõelale jäi arhitekt Karmo Tõra töö, sest tema täiendas esialgset kavandit veel teise pesa ehk vaateplatvormiga torni ülemise kolmandiku piirimail. Kavandit arutati mitu korda nii vallamajas kui ka kohalike elanikega ning torn kiideti heaks.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Eesti naaberriigis levib laste seas raske haigus
Kõrge palavik, lööve ja lahti tulevad küüned – selline viirus on Lätis lastevanemate seas tekitanud paanika. Kuigi viirus levib ka Eestis siis info selle leviku kohta puudub, kuna selle levikut ei registreerita.


description: Valitsuse poolt Euroopa kontrollikoja Eesti esindajaks nimetatud Juhan Parts ütles kunagi majandusministrina tehtud otsuste kohta, et alati ei õnnestu elus kõik, kuid riske tuleb võtta ja vahel tuleb seda teha ka riigil, et midagi saavutada, vahendas ETV saade «Pealtnägija».

title: Parts vastab kriitikale: alati ei õnnestu elus kõik, kuid riske tuleb võtta

maintext:
Juhan Parts, kas sellega on nüüd Teie poliitiline karjäär läbi?
Millega?
Sellega, et Te lähete Euroopasse ära.
Kõigepealt seisab Euroopas ees tõsine pingutus, et saada vastatud kõigile küsimustele ning Europarlament ja valitsusjuhid peavad selle otsustama.
Ise te olete teinud panuse, et minek on?
Ma tegin sisemise otsuse aasta-poolteist tagasi, siis, kui see ettepanek tehti. Ja see aasta on olnud päris kummaline.
Kui IRL feilis viimastel valimistel?
Tegi keskpärase tulemuse, ma ei ütleks, et feilis. Ootused olid kõrgemad, aga lasime silma alt ära kuskilt külje pealt tulevad konkurendid.
Miks Te ikkagi tahate Euroopa Kontrollikotta?
See on hea küsimus, ma püüan sellele mitteformaalsel moel vastata. See algab sellest, misasi see on, see institutsioon ja mis võimalusi ta pakub. Kuidas tagasihoidlikult öelda, see on tarkade inimeste organisatsioon ja see töö iseenesest on rohkem sügavuti minek.
Tahate ära mõnusamale kohale?
Härra Kärmas, see on Teie mõttemaailm. Küllap ikka kõige mõnusam koht on Eesti. Aeg-ajalt tuleb teha elus ka muid asju. Teatud sügavuti minek, räägime väga kõlavalt Euroopast, aga palju me teda tegelikult tunneme.
Mis see tähendab, see sügavuti minek?
Me räägime, et Eesti kuulub Euroopa kultuuriruumi, et meil on kristlikud juured, mis on tõde. Me häbeneme aeg-ajalt seda ja lähme kaasa moodsate trendidega, mis ei kesta kaua. Aga peame ise ennast tundma õppima, mõtlema läbi oma juured, et minna tulevikus edasi. Seesama käib tegelikult kogu Euroopa ja teiste Euroopa rahvaste kohta.
Lähete Euroopat ja ennast eurooplasena tundma õppima?
Kui mõtleme Eesti tuleviku peale Eesti riigis, siis see teekond, mis meid ootab, on väga pikk ja nagu muuseas ütleme, et oleme integreerunud. Selleks, et olla partner, sõber, liitlane, peame rohkem tajuma elemente rahvaste elus, mida tegelikult iga päev ajakirjandusest ei loe.
See hüvastijätt, mis on olnud Eesti avalikkuses, on olnud halastamatu - opositsioon räägib, et see diil on amoraalne, tagatipuks räägib suurärimees Marcel Vihmann, et selline kahjur nagu Parts tulebki ära saata, et ta ei saaks rohkem kahju teha. Kuidas vastate?
Nimetame seda inforünnakuks. Tänapäeva avalikus meedias käivad asjad umbes nii, et kui kümme korda kordad valet, võib see laiale massile muutuda tõeks. Tuleb vaadata, mis on tõde ja kus on asju, mida kritiseerida. Pole võimalik, et 25 aasta jooksul pole midagi kritiseerida. Kui vaatame Eesti ettevõtjate poolt, kes minu suhtes teravalt sõna võtavad, siis vaadake, mis on nende ühine nimetaja. Räägime turumajandusest ja kujutame Äripäevaliku lihtsa käsitlusena ette, et hoidke eemale. Aga tegelikult on palju asju, kui on äri seotud riigi eelarve reaga, siis õigusriik käitub selliste ettevõtjatega hoopis teisiti. See on kultuuri küsimus, tsivilisatsiooni küsimus.
Need on kibestunud ettevõtjad, kes tahavad kätte maksta?
Ma arvan, et nad pole kibestunud. Vaidlused on paljuski päädinud sellega, kus maksumaksjate huvide kaitse ja ühe konkreetse ettevõtja ärihuvi on vastuolus. See ei ole hetk, see on loomulik seis. Elame ajas, kus riik peab end sellisel kujul kehtestama, olgu need parvlaevad, olgu see elektrijaam, olgu punased või oranžid porgandid.
Kõige vastuolulisem investeering tehti Auvere elektrijaama. Oli see hea asi?
See oli väga hea asi. Kallis Mihkel Kärmas, millest me räägime? Kust me Eesti Vabariigis elektrit saame? Me tegime selle otsuse, andsime ettevõttele võimaluse kasumlikult investeerida selleks, et see vanaraud Narvas kuidagi asendada uute tootmisvõimsustega.
Eesti Energia ise ütles, et härra minister, see on halb idee, ärme tee seda, see ei hakka majanduslikel alustel tööle.
Ärge võtke Eesti Energia juhte kuldsuudena. Valitsus ütles toona Eesti Energiale, et väga hea, teil on äriplaan, me oleme nõus, koostöös Euroopa Komisjoniga, anname tasuta CO2 kvoote ja teie tootlus on kuskil kaheksa protsenti. Miks tootlus madalam on? Elektri hind on all. Räägime investeeringutest 40 aastaks vähemalt. Aga mis on alternatiiv? Tuulikud? Päikesepaneelid? Kas teate, palju see maksab?
Riigikontroll ütles, et meil polnud seda vaja, see ei hakka tööle.
See on täielik jama, see on numbrite väänamine. Kui vaatasite selle aasta jaanuari, saame oma elektritarbimise 1960. aasta kateldest. Ükski raud ei pea vastu, see on ime, et Narvas need jaamad töötavad. Võitlesime hullupööra, et saaks pikendada nende jaamade käitlust. Öelge mingi alternatiiv. Töötasime läbi tuumajaama, gaasil põhineva elektrijaama. Kui keegi võtab numbrid välja ja ütleb, et kuna täna on elektri hind selline... Mida ta ohib seal, ta on Eesti Energia juhatuse esimees, tema asi on pakkuda lahendusi, mitte käia ja ohkida nagu mingi jobu.
Aasta kuni kolme pärast peame andma vastuse, kuskohast järgmise jaama saame, kui viimased välja kukuvad. Tuleb teist hakata ehitama. Ainuke risk on, et maailma energeetikas toimub tehnoloogiline revolutsioon.
Te räägite, et ajalehed kirjutavad, kõik kritiseerivad, Parts tegi suure investeeringu. See oli absoluutselt vajalik riiklik investeering järgmiseks kolmeks põlvkonnaks. Mida me möliseme, mida me valetame oma rahvale?
Paljud pole sellega tänaseni nõus, näiteks Tarmo Olgo Riigikontrollist.
Tarmo Olgo peab aru saama, et ta ei saa võtta seda infot, mida tuuakse talle kallutatult. Nagu ka ajalehetoimetused. Seda otsust langetasid Juhan Parts, Andrus Ansip ja veel väga vastutustundlikud inimesed väga põhjalikult. Meil oleks olnud võimalik lükata need paberid kõrvale ja jätkata. Kas tahate sellist poliitikat, et me lihtsalt lükkame asjad kõrvale? Valimised on 2011. aastal, mõttetu on sellega tegeleda, keegi aitäh ei ütle, eks. Tooge siis siia inimesed, kes vastu vaidlevad. Mõned ärimehed, kes jäävad oma turuosast ilma, aga see turuosa ei planeeri mitte millelgi muul kui maksumaksja täiendavale toetusele.
See konkreetne tehing, hange, mis tehti, isegi Teie enda advokaadid ütlesid, et see polnud okei. Kas Alstöm ajas asju korrektselt?
Me oleme vabade inimeste ühiskond, kus iga inimene vastutab enda eest. Kas Eesti Energia juhtkond tegi parima hanke? Ka mind vaevas see tükk aega. Kui vaatasin, kuhu nad jõudsid Jordaanias, siis selle näite varal, kus samasugune ühik oli palju kallim, oleks võimalusi säästlikumaks lahenduseks. Ma ei usu, et see Eesti Energia juhtkond, kes minu ajal töötas, oleks mingil kujul korruptiivne. Nende väärtus ja organisatsiooni kultuur oli vägagi paigas.
Parvlaevad, mis praegu kõigil hambus on. Jälle läbipaistmatu konkurss, tehke siis inimestele puust ja punaseks.
See on seesama asi, eramonopol lihtsalt muutub ahneks ja võib lõputult kirjutada maksumaksjale arveid. Fine. Võin isegi sellest aru saada. Kui vaatame numbreid, tuleb uus hange aastal 2016, et tõsta seda kaks korda ja nüüd vaatame, kuhu see raha läheb. Kui võrdleme riigi poolt tasuvusaega, 30 aastat, raha hinda, mis on praktiliselt 0, 1 või 2 protsenti ja tootluse-ootuse määra, mis on riigi ettevõtte puhul viis protsenti - okei, seitse protsenti - täitsa hea. Kokkuvõte on, et laevadesse investeerimine annab võidu. Kolm aastat tagasi olid otsused tehtud, tolleaegne valitsus läks laiali ja siis hakkas mudeli ümbertegemine.
Palju Leedo siis meie pealt teenis?
Leedole ei saa näpuga näidata. Leedo kasutas võimalust, et riik on olnud nõrk ja 1990. aastatel, kui see monstrum laiali läks, on kujunenud selline eramonopoli seis.
Jäi mulje, et Leedole jäid sidrunid andmata ja hakati kurjalt ära võtma ta käest, jõuga.
Urve Palo tuli valitsusse, ütles, et lähme Partsi plaaniga edasi. Plaan oli see, et riik paneb raha laevadesse ja võidab võrreldes Leedo pakkumisega kümne aastaga 60-80 miljonit eurot. Opereerimine kiluvõileibadeni välja las jääb eraettevõtjale. See oli mudel. Äkki pandi see kokku. Ma ei tea, võib-olla ka sidrunid on väljamõeldis. Kokkupanemise tulemusena tekkis monstrumpakkumine. Oleks me õigesti struktureerinud selle tehingu, oleks konkurssi olnud piisavalt, Leedo ise oleks olnud üks võitja.
Plaan oli hea, aga teostus vussiti ära pärast Teid?
Mudel muudeti ära pärast mind, see oli kolm aastat tagasi. See jutt mida, Leedo räägib. See on jällegi see Eesti ajakirjandus, visatakse mingi ekspert ette, et laevaehitus võtab aega sada aastat. Nalja teete. Ma olen Lõuna-Korea ja Soome laevaehitustehastes käinud, kaks aastat ja on need laevad valmis. Miks need praegu viibivad, on iseküsimus. Mudeli muutus, mis tehti 2014. aastal, tähendas seda, et riik pidi mõtlema varulaeva peale, muidu oleks varulaeva peale pidanud mõtlema operaator, poleks olnud vaja osta seda vanarauda. Leedo on ka riigimees. Tehti need pakkumised ja need hanked. Siin tunnustan Urve Palot, 60 miljonit oli Tallinna Sadama pakkumine odavam järgmiseks kümneks aastaks Leedo pakkumisest. Oletame, et laevaehitajad ei suuda täita. Kas poleks olnud mõistlikum öelda, et Leedo, pikendame sinu lepingut kuus kuud. Samadel tingimustel, maksame mingi valuraha. Milleks neid Regulaid, milleks kiiret ülevõtmist. Kui kuue kuu pärast oleks trahvid laevaehitajatelt sisse mõistnud, oleks kõik korras. Rahunege maha. Praegu on üleminekuaeg, kevadeks on kõik korras.
Estonian Air, kas läks rahva raha raisku või ei läinud?
Kuulge, paar olulist fakti. Estonian Air oli pankrotis välisomaniku tegevuse tõttu. Meie ees oli valik, kas lähme päästma või ei. Mida kõik rääkisid, oli see, et seda tuleb teha, maksku, mis maksab. Eksperdid ütlesid, et üks euro sellisesse ettevõttesse annab Eesti majandusele tagasi 3-4 eurot. See oli makropilt. Kas see ettevõte oleks pidanud suutma end viia kasumisse ja poleks olnud riigiabi probleemi? See on õige küsimus. Kas kasvuplaan oli liiga agressiivne ja muud elemendid, selle üle võib arutada.
Need kümned miljonid, mis seal põlesid, kaudselt tulid meile tagasi?
Mida tänane Ekspress kirjutab jäähokireklaamist, see on loll jutt. Nad pidid ju Soome turult saama täiendavaid reisijaid, aga miks nad pidid? Sest SASi tõttu oli Estonian Air sõlminud kolme uue lennuki ostmise lepingu ja see oli uskumatult kallis. Oli vaja tagasi maksta 100 miljoni dollariline lennukileping. See oli ülesanne, mida viie lennukiga firma iialgi ei tee. Kui Ansipi valitsus ütles, et jah, lähme seda päästma, siis järelikult peab olema äriplaan, mis aitab sel ettevõttel edasi liikuda. Mis on mul hinge peal. Ma ei tea, võib-olla oleks meil koostöös Euroopa Komisjoniga õnnestunud saavutada positiivne riigiabi otsus.
Kõik need olid õiged ja hädavajalikud otsused, mille väärtust me täna ei mõista?
Avalikkuse etteheited on õiged. Eesti rahvas ei ole nii tuim, see on õige reaktsioon. Me peame aga tegelikult saama asjadest aru ja suutma seda ka ühiskonnas arutada. Peame saama aru, et elus ei õnnestu alati kõik. Tuleb võtta riske ja vahel peab ka riik riske võtma.
Olete pettunud selles, et inimesed ei hinda Teie riigimehelikke otsuseid?
Ma ei ole pettunud. Mis võiks olla hea tava, võiks kritiseeritavale subjektile või objektile anda piisavalt sõna. See on Eesti avaliku väitluse probleem, et me paneme selja tagant ja siis hakkab see oma elu elama.


description: Justiitsministeerium on loobunud plaanist muuta vanglad suitsuvabaks järgmisest kuust. Uus tähtaeg on seatud tuleva aasta sügiseks.

title: Ministeerium tuli suitsetajatele vastu: vanglad ei muutugi novembrist suitsuvabaks

maintext:
Mullu suvel sai avalikuks sotsiaal- ja justiitsministeeriumite ambitsioonikas plaan muuta vanglad täielikult suitsuvabaks. Suitsetamisest ei pidanuks loobuma üksnes vangid, vaid ka vangla töötajad. Paika pandi ka kuupäev, mil kinnipeetavad pidid hakkama tervislikuma eluga harjuma ja igapäevasest sigaretist loobuma – 1. november 2016.
Julge plaan sattus kohe ka kriitika alla. Teiste seas võttis sõna õiguskantsler Ülle Madise, kes leidis, et suitsetamine on põhiõigus.
«Retooriliselt võiks küsida, miks alustada sedalaadi eksperimente just sellises keskkonnas, kui seda on vangla, ja kas suitsetamise täielik keelamine oleks proportsionaalne ka väljaspool vanglat ja üldisemalt,» oli õiguskantsler toona kriitiline.
Selleks, et kinnipeetavaid suureks muudatuseks ette valmistada, käivitas justitisministeerium tänavu kevadel «tervislike eluviiside motivatsiooniprogrammi». Programm nägi muuhulgas ette, et vangid, kes ei suitseta, saavad kauem sportida, rohkem puuvilju süüa ning ristsõnu ja sudokusid lahendada.
Hiljuti sai Postimees aga vihje, et ministeerium olevat motivatsiooniprogrammile kriipu peale tõmmanud. Justiitsministeerium lükkab selle info ümber.
«Programmi kui sellist ei lõpetatud, vaid selle motivatsioonivahendeid muudetakse aeg-ajalt,» ütles Postimehele justiitsministeeriumi pressiesindaja Maria-Elisa Tuulik. Näiteks tõi ta muude motivaatoritena välja võimaluse lugeda suitsetamisest loobumise raamatuid, vaadata televiisorit kauem ning osta kauplusest rohkem asju. «Neid vahendeid aeg-ajalt vahetatakse vastavalt võimalusele ja otstarbekusele,» lisas Tuulik.
Küll aga selgus, et kriips on peal plaanil muuta vanglad suitsuvabaks 1. novembrist, nagu ministrite tandem Rannar Vassiljev-Urmas Reinsalu 2015. aastal lootis. Suitsetamine keelatakse vanglate territooriumil plaanitust ligi aasta hiljem.
Tuuliku kinnitusel jõustub justiitsministri määrus suitsetamise keelamiseks 2017. aasta 1. oktoobril. «Määruse jõustumise tähtaega pikendati, et anda suitsetajatele rohkem aega vangla kaasabil enda järk-järguliseks võõrutamiseks suitsetamisest,» põhjendas justiitsministeeriumi esindaja.
Loe lisaks: