authors:
Kanal
Oht Eesti Iseseisvusele.

description: Kahe viimase aasta jooksul on Vene lennukid rikkunud Eesti õhupiiri rohkem kui kümnel korral. Lisaks neile kordadele provotseerisid käesoleva aasta 11. aprillil kaks Venemaa õhujõudude taktikalist pommitajat Läänemerel rahvusvahelistes vetes asuva USA mereväe fregatti. Tundub, et Venemaad ei huvita, kas ärritatakse eestlasi või maailma suurimat sõjajõudu - Ameerika Ühendriike. Radar käis oktoobri lõpus Poolas Varssavi julgeolekufoorumil, et uurida maailma parematelt spetsialistidelt, millist ohtu Venemaa tegelikult kujutab.27. oktoober, Poola pealinn Varssavi. Käimas on NATO julgeolekufoorum. Delegaadina on kohal Rahvusvahelise Kaitseuuringute keskuse juht Jüri Luik. Ta tunnistab, et tänapäeval räägitakse põhiliselt Venemaast.“Eestlased, lätlased, leedukad, poolakad, tšehhid ja teised rääkisid neile aastaid, juba üheksakümnendatel, et vaadake ette, Venemaal ei lähe asjad õiges suunas. Aga Lääs ei tahtnud kuulata,” ütleb The Economisti toimetaja Edward Lucas.“Ja fakt on s

title: Jüri Luik "Radaris": Oht on isegi suurem kui külma sõja ajal

maintext:
Kahe viimase aasta jooksul on Vene lennukid rikkunud Eesti õhupiiri rohkem kui kümnel korral. Lisaks neile kordadele provotseerisid käesoleva aasta 11. aprillil kaks Venemaa õhujõudude taktikalist pommitajat Läänemerel rahvusvahelistes vetes asuva USA mereväe fregatti. Tundub, et Venemaad ei huvita, kas ärritatakse eestlasi või maailma suurimat sõjajõudu - Ameerika Ühendriike. Radar käis oktoobri lõpus Poolas Varssavi julgeolekufoorumil, et uurida maailma parematelt spetsialistidelt, millist ohtu Venemaa tegelikult kujutab.
27. oktoober, Poola pealinn Varssavi. Käimas on NATO julgeolekufoorum. Delegaadina on kohal Rahvusvahelise Kaitseuuringute keskuse juht Jüri Luik. Ta tunnistab, et tänapäeval räägitakse põhiliselt Venemaast.
“Eestlased, lätlased, leedukad, poolakad, tšehhid ja teised rääkisid neile aastaid, juba üheksakümnendatel, et vaadake ette, Venemaal ei lähe asjad õiges suunas. Aga Lääs ei tahtnud kuulata,” ütleb The Economisti toimetaja Edward Lucas.
“Ja fakt on see, et mõnel teemal on oht isegi suurem kui Külma sõja ajal,” lisab Jüri Luik.
Küsimusele, kas tegu on külma või jaheda sõjaga, vastab Eesti kaitseminister Hannes Hanso, et olukorda võib nimetada, kuidas tahes.
“Kaitseministrina ma tean, et see, mida Venemaa täna teeb, ükskõik mis nime me sellele anname, ei ole aktsepteeritav. Rahvusvahelise õiguse kõik rikkumised, naaberriikide jõuga või nende osade annekteerimine ja nii edasi ja nii edasi kuni selleni välja, mida Venemaa teeb täna Balkanil näiteks. Montenegro, kindlasti valimiste mõjutamine. Demokraatlikult otsustatud NATO liitumise saboteerimine näiteks. Kust selline õigus: mingi riik arvab, et tal on, et nemad võivad nagu otsustada, vaadata maailmakaarti ja otsustada, mis otsuseid teevad teised riigid,” räägib Hanso.
“Vene välispoliitika oluline instrument ei ole mitte vestlus või dialoog, asja arutamine, vaid pigem ikkagi kõikvõimalikud sõjalised meetodid ja jõu näitamine,” ütleb Jüri Luik.
Venemaa käitumine on Eesti kaitseväge väga palju mõjutanud
Samal ajal, kui Varssavis räägitakse jahedast sõjast, on Tapa linnast saanud Eesti kõige tähtsam militaarkeskus. Radarit võõrustab keskuse kõige tähtsam mees, 1. jalaväebrigaadi ülem kolonelleitnant Palm.
Brigaadiülem Palm on Eesti suurima sõjaväeüksuse juht. 1992. aastast end armeele pühendanud mehe alluvusse kuuluvas brigaadis on enamik ajateenistuses väljaõpetatud üksusi. Lisaks juhib ta ka elukutselistest sõjaväelastest koosnevat Scoutspataljoni ja Tapal olevaid liitlasvägesid. Ehk kokkuvõtvalt on kolonelleitnant Palm see mees, kes peaks oma alluvatega võtma võimaliku Venemaa agressiooni korral Eesti ehk Euroopa Liidu ehk NATO kõige idapoolsemal piiril esimese löögi enda peale.
“Et kui ütelda - lastakse see vile ja esimest jalaväebrigaadi on riigil vaja, siis me kutsume oma reservväelased, kes täna teevad oma igapäevast tööd, siia sisse tagasi ja anname nendele varustuse, relvastuse ja siis nendega läheme sõtta. Piisavalt kiiresti, aga võiks alati kiiremini,” selgitab Veiko-Vello Palm. “Kui sa oled sellise riigi naabruses, mis nö teeb ise reegleid ja otsustab neid reegleid muuta ja on agressiivne oma naabrite suhtes. Ükskõik mis põhjustel, aga ta on agressiivne oma naabrite suhtes, ega see julgeolekut eriti ei tõsta.”
Küsimusele, kuidas Venemaa käitumine meid on mõjutanud, vastab Palm pikalt.
“See on tegelikult Eesti kaitseväge väga palju mõjutanud. Ma julgen öelda, et kuskil 10-15 aastat tagasi me tegime enam-vähem sama asja kõrvalt vaadates, aga ma usun, et see suhtumine oli pigem selline, et noh, aega on. Et me ehitame süsteemi, et meil on aega seda süsteemi üles ehitada ja meil on võimalus teha seda süsteemi nö aukudega. Me küll koolitame üksuse, aga nendel ei ole laskemoona, küll me kunagi tulevikus ostame, kui raha tuleb. Parem koolitame, teeme ühe üksuse veel, ostame nendele ka natukene mingeid asju ka, aga kellelgi ei ole päris kõike. Ja nüüd see 2008 ja loomulikult 2014 näitasid, et sellistest üksustest ei ole mitte midagi kasu.”
Brigaadijuht Palm viitab Venemaa sissetungile Gruusiasse ja kuus aastat hiljem Ukrainasse.
“Ma arvan, et see oli selline põhimõtteline muutus. Et me oleme rohkem fokusseeritud, me tahame näha reaalset käega katsutavaid tulemusi, me tahame seda kohe nüüd. Ei ole kasu mingist väga suurepärasest mõttest, mis teostub 10 aasta pärast, aga täna oled sa nagu põhimõtteliselt paljas, ilma püksata,” sõnab Palm.
Kui lugeda Vabariigi sünnipäeva armeeparaadi internetikommentaare, siis ilgutakse Eesti sõjatehnika kallal mõnuga. Kas Eesti armee vaevleb sõjamasinate puuduses?
“Ma arvan, et tegelikult meie suurimad puudujäägid ei olegi praegu, täna, nüüd ja hetkel isegi mitte sõjatehnikas ja selles relvastuses ja varustuses, vaid pigem koostöövõimes liitlastega. Kuigi NATO on seda aastaid ja aastaid teinud, siis viimaste aegade, ütleme lahinguvälja juhtimise süsteemid, lahing on läinud nii kiireks ja dünaamiliseks, et oleks väga hea teada, kus inimesed on, kus üksused on. Et me suudaksime paremini infot vahetada liitlastega, paremini aru saada, kus keegi lahinguväljal on,” selgitab kolonelleitnant Palm.
Kolonelleitnant Palmi mõtet laiendab kaitseminister Hannes Hanso. Kaitsepoliitikas on samuti küsimus, kus keegi on, sest nagu mainis loo alguses The Economisti hinnatud kolumnist Edward Lucas, siis tuleb Euroopas siiani paljudele üllatuseks, kui mitu korda on Venemaa jämedalt rikkunud 1997. aastal allkirjastatud NATO-Venemaa raamlepet.
“Väga tähtis, et me püsiks nendes küsimustes ühel lehel ja see on ka meie välis- ja julgeolekupoliitika üks kõige suuremaid väljakutseid tegelikult. Hoida meie partnereid, liitlasi, sõpru nagu ühtses pildis kogu aeg, et me saaks asjadest ühte moodi aru,” räägib kaitseminister Hannes Hanso.
Lõviosa kordadest on Venemaa oma hambaid näidanud Läänemere piirkonnas
“Eks see ole ka üks neist kohtadest, kus NATO ja Venemaa siis teiselt poolt kõige otsesemalt kokku puutuvad. Ja muidugi, mis puudutab Balti merd, siis tuleb arvestada seda, et Külma sõja ajal Balti merd nimetati Varssavi pakti sisemereks, ehk siis Venemaa on väga harjunud, et kõik, mis Balti mere ääres on, kuulub tema mõjupiirkonda, rääkimata Balti riikidest,” räägib Luik.
Eesti riigikaitsekomisjoni NATO raportis öeldakse, et Venemaa on eriti pärast 2008. aastat arendanud välja võime paigutada kiiresti NATO piiridele üle 100 000 sõjaväelase ilma USA-d ja Euroopat sellest teavitatakse. Kuidas reageerivad sellele aga läänemereriigid?
Hoolimata pingestunud sõjalisest olukorrast, on piirkonna riikide kaitsekulutused reeglina langenud. See on nüüd koht, kus me saame endale õlale patsutada, sest kolm balti riiki - Eesti, Läti ja Leedu on ühed vähesed, kes oma kaitsekulutusi pidevalt suurendanud. Kuna raha on vähe, siis seda enam peame toetuma NATOle.
USA president Barack Obama on ühes oma kõnes rõhutanud: “Pika Nõukogude okupatsiooni ajal kirjutas suur Eesti poetess Marie Under: "Kes annab abi? Kohe, praegu, nüüd!" NATO liitlased, kaasa arvatud Ameerika Ühendriikide relvajõud. Kohe, praegu, nüüd!”
“Kui ma oleksin läinud 5-6 aastat tagasi NATOsse kaine peaga ja öelnud kõikidele oma kolleegidele, et kuulge, saatke meile siia liitlaste üksused, pataljonid tankide ja kõige muu sellega - mind oleks välja naerdud,” on Hanso kindel.
Hetkel on Tapal nii Eesti ajateenijad kui USA liitlased. Koos sajaviiekümne Ameerika õhudessantväelastega on Tapa linnakus ka paarkümmend sloveenlast.
NATO-l on Venemaaga tegelikult kokkulepe, et ei paiguta oma vägesid Venemaa piiridele. Hoolimata sellest, et Venemaa ise kokkulepetele vilistab, hoiab NATO sellest ka kinni. Et liitlased meil olla saaks, nimetatakse nende kohalolu rotatsiooni põhimõttel toimuvaks NATO õppuseks. Rotatsiooni käigus saabub järgmise aasta aprillis Eestisse 1100-pealine Briti lahingugrupp, kuhu kuulub ka prantslasi. Üksus toob endaga kaasa ka tankid, mida on reklaamitud välja kui maailma kõige raskemaid.
“Meie sõjavägi on kaasaegne, lahinguvalmis ja nagu inimesed ütlevad, siis ka viisakas, kuid ähvardav. Meil on piisavalt jõudu, tahet ja julgust, et kaitsta oma vabadust,” on ühes oma kõnes rääkinud aga Venemaa president Vladimir Putin.
25. detsembril 2014 kinnitas Putin Venemaa sõjalise doktriini, milles määratleb ühemõtteliselt, et "Venemaa suurim vaenlane on Lääs tervikuna ja eriti NATO". Putin endal süüd ei oska näha ja kõik, mida teeb lääs, on Venemaa suveräänsuse ohtuseadmine ja provotseerimine.
Venemaa peab aru saama, et Eesti ei ole üksi
“Kõigeks selleks, mida me teeme, on andnud põhjust Venemaa väga ettearvamatu ja agressiivse käitumisega, mida kõik riigid saavad aru, et see ei ole aktsepteeritav ja sellest ka need käigud. Et nimetada seda kuidagi Venemaa provotseerimiseks, on täiesti mõttetu. Seda kõike ei oleks juhtunud, kui Venemaa ei oleks teinud neid asju, mida nad on teinud,” on Hanso kindel.
“See pole lihtsalt lambist tulnud idee paigutada näiteks NATO pataljonid Balti riikidesse. NATO jaoks on see tegelikult väga suur ja raske samm ja täiesti revolutsiooniline arusaam NATO mõtlemises,” räägib Luik.
Jüri Luik ei tee lihtsalt suuri sõnu. Esimesed kümme aastat, kui olime NATO liige, siis ei olnud liitlastest siin rohkem jälgi kui neli lennukit Balti õhuturbe missiooni koosseisus. Alles kümme aastat hiljem, kui Venemaa oli juba Gruusias laamendanud ja annekteerinud Krimmi, jõudis alliansile kohale, et Eestisse kui Venemaa ja NATO piiririiki, tuleb paigutada kasvõi ajutised väed.
“Et ka meie liitlased siin Eestis, nad ei kaitse siin Eestit, britid ei tule siia Eestit kaitsma. Vaid nad kaitsevad iseennast siin,” räägib Luik.
“Üks võtmeprobleeme on see, et Putin arvab, et meie tahame teda rünnata ja seetõttu valmistub vastulöögiks. Ehkki ilmselgelt meie seda ei soovi,” räägib analüütik ja Venemaa ekspert Mark Galeotti.
“Venemaa peab aru saama, et me ei ole siin üksi. Meil on järgmise aasta aprillist britid, prantslased - kaks tuumariiki. No ei ole eriti ratsionaalne tulla siia jaurama, eks,” ütleb kaitseminister Hanso.
Donald Trumpi ei tasuks karta
Uue külma sõja lugu ette valmistades ei osanud me arvestada, et Ameerika presidendiks saab Donald Trump. Pärast valituks osutumist on Trump näidanud end vaoshoitumana kui varem. Kuid veel juulis-augustis rääkis ta, et Ameerika võib kaaluda NATOst lahkumist, kui ülejäänud alliansi liikmesriigid ei panusta NATOsse rahaliselt, nagu kokku on lepitud.
“See kartus, et Trump tuleb ja lepib näiteks Vladimir Putiniga kokku mõjusfäärides ja nii edasi, seda lihtsalt ei ole võimalik ellu viia, arvestades, et Ameerika Ühendriikides lisaks presidendile, isegi kui me ette kujutaksime, et selline teema võiks isegi tõsine olla, on olemas ju kongress, on olemas administratsioon jne,” räägib riigikaitsekomisjoni esimees Marko Mihkelson. “Mina selle pärast nii väga ei muretseks. Mul on selline tunne, et ega tal väga palju võimalusi Ameerika Ühendriikide rahvusvahelises poliitikas, välispoliitikas, esile kutsuda ei ole.”
Mihkelson lisab, et on üpris rahustav ka kuulda näiteks Ühendriikide kaitseministeeriumi ja välisministeeriumi praeguseid seisukohti, et neid kohustusi, mis on juba võetud, näiteks ka Ühendriikide väeüksuste saatmine siis Poola ja roteeruvalt ka meie riikidesse, Balti riikidesse, et need viiakse ellu.
Selleks, et saaksime NATO vägesid vastu võtta, laieneb Tallinnast 79 kilomeetri kaugusel asuv Tapa sõjaväelinnak kiiremini kui buumiaegsed uuselamurajoonid.
“Siia otse meie ette tuleb nüüd veel üks kasarmu, vasakule söökla, tahapoole kaks kasarmut juurde. See kõik saab valmis järgmise aasta lõpuks ja siis meil on kokku 2500 magamiskohta ja 3500 söömiskohta,” näitab kolonelleitnant Palm.
Rahustavatele kommentaaridele tõmbab külma duši peale 2016. aasta riigikaitsekomisjoni raport "NATO heidutus Läänemere piirkonnas". Seal on tsiteeritud NATO Euroopa vägede ülemjuhatajat, kindral Phil Breedlove´i, kes ütleb: "Isegi kui luure oleks täiuslik, muudab juba Euroopa ja eriti Balti riikide geograafia Venemaa sissetungile reageerimise uskumatult raskeks:" Ja päike läheb veelgi rohkem pilve taha. Sealsamas on järgmises lõigus mustvalgelt kirjas Ameerika eduadmiral James Stavridise lause: "Mis tahes katse Balti riike tagasi vallutada oleks kohutav ja tooks tõenäoliselt kaasa järsu sündmuste eskaleerumise."
“Ongi keeruline tegelikult Eesti, Läti ja Leedu kaitsmine, arvestades Venemaa sõjajõudu, kui see peaks rakenduma täiel ja maksimaalsel viisil. Ongi väga raske kaitsta. Meie esmane ülesanne on ründevõimaluse ärahoidmine,” räägib Mihkelson.
Aga kui diplomaatia on lahendus, siis ütleb talupojamõistus, et äkki räägiks Venemaaga asjad selgeks, selle asemel, et võidu meestega NATO-Venemaa piiri polsterdada.
Kaitseminister Hannes Hanso tunnistab, et ta ei ole oma Vene kolleege vist isegi näinud.
“Peale Krimmi, peale Ukrainat, ei ole meil mitte mingisugust sõjalist koostööd. Ja kui me seda dialoogi või arutelusid või kohtumisi peame NATO formaadis näiteks, siis me tahame, et päevakorral oleks päris punktid. Ukraina näiteks. Aga mida on mul Vene kolleegiga rääkida? Ausalt öelda ei ole millestki rääkida. Kui palju sõpru on Venemaal päriselt järgi jäänud? Aga päriselt ka, nad on ennast täiesti nurka mänginud, nad on kõik oma sõbrad tegelikult kaotanud,” põrutab Hanso.
Sõpru küll pole, aga kuidas on siiski Venemaal rahadega? Ametlikult ei ole teada, mis on Venemaa kaitsekulutuste eelarve. Niisiis peame küsima Venemaa sõjalise jõukuse kohta ekspertidelt.
“Peame aru saama sellest, et Venemaa on mitmeski mõttes väga-väga nõrk riik. Sealne majandus on varemeis ja tänapäeval väiksem kui Hispaanial. Venemaa sõjalist võimekust ei saa ignoreerida, aga seegi on vaid vari sellest, mis ta kunagi oli. Lähtutakse väga lihtsustatud arusaamast, et sõjaline võimekus võrdub riigi tugevusega. Nii kulutatakse sõjaväele palju raha, rohkem kui tegelikult suudetakse endale lubada. Jah, sõjavägi on viidud teatud tasemele, aga ma arvan, et isegi Putin peab kaaluma militaarkulutustes teatud kärbete tegemist,” räägib Mark Galeotti.
Edward Lucas arvab aga, et Venemaa võimekust ja nutikust ei tohiks ka alahinnata: “Teisalt võib Venemaa teha asju palju efektiivsemalt, kui Nõukogude Liit seda suutis. Mitte ainult raha mõistes, vaid ka propagandasõjas, spionaažis ja muudes trikkides, mida nad kasutavad. Ja meil pole lihtne nendega toime tulla.”
Teeme viimase ringi ja küsime otse meestelt, kes teavad ja vastutavad: „Kas Eestit ähvardab sõjaoht Venemaa poolt?“
“Mina ütlen seda, et Eesti kaitsevägi ega mina isiklikult ei näe täna, nüüd ja praegu otsest sõjalist ohtu,” on kindel kolonelleitnant Palm.
“Venemaa võib olla omab globaalseid ambitsioone aga kindlasti tal pole sellist diplomaatilist, majanduslikku või ka sõjalist haaret, mida me nägime Nõukogude Liidu ajal ja külma sõja ajal,” lisab Hanso.
Raadio Vaba Euroopa Venemaa ekspert Brian Whitmore sõnab: “Ma olen piisavalt vana, et mäletada 1970ndaid, kui arvasime, et Lääs jääb Venemaast, Nõukogude Liidust maha. Tundus, et me oleme kaotamas, ühiskonnas varitses samasugune ärevus ja ebamugavustunne kui praegu. Tundus, et Nõukogude Liit võidab. Nüüd me teame, kuidas see film 10-20 aastat hiljem lõppes. Ja mul on põhjust uskuda, et seekord läheb täpselt samamoodi.”
Vaata kogu "Radari" lugu siit!


title: VALMISTUDES ISADEPÄEVAKS: röhitsev issi ja õnnelik laps

maintext:
Enamus täiskasvanuid solvuks, kui keegi neile näkku röhitseks, aga mitte beebi, kellele see hoopis nalja teeb.
videol on näha, kuidas väike Noah armastab, kui ta isa Anthony röhitseb, vahendab Metro.
Lapsele teeb see nii palju nalja, et ta vaatab ootavalt isale otsa, et too taas röhatuse esile kutsuks.
Kõlab kummaliselt? Vaata videost, kuid ebameeldiv muutub millekski armsaks!

fasttext_language: et


authors:
Teet Malsroos
Hale Värk

description: “Ei, viimane on mittehapupiimane,” lõkerdab Daniel Levi naerda, kui on kaheksa minutit pärast tähtaega ära toonud oma Eesti Laulu loo. “Läks, jah, kuidagi nii, et ajastus vedas alt.” Taksoga telemajja kihutanud Daniel jäi liiklusummikusse.

title: Daniel Levi jäi ummikusse ja jõudis Eesti Laulule 8 minutit pärast tähtaega: ajastus vedast alt, aga lõpp hea, kõik hea!

maintext:
Rasmus võitis aastal 2012 staarisaate ja andis auhinnaks saadud plaadi välja oma bändiga Facelift Deer. Tänaseks on Facelift Deer aga minevik. “Oleme üksteisega loominguliselt ikka seotud, lihtsalt bändi enam pole,” ütleb Rasmus, kes tõi konkursile keerulisest armastusest rääkiva soololoo. “Kuna kõrgkoolid on üle maailma laiali ja inimesed läksid erinevatesse koolidesse, on meil loominguline puhkus. Mina otsustasin aga jääda meelekindlaks ja teha oma asja edasi.” Eesti Laulul otsustas Rasmus osaleda seetõttu, et tegu võib olla hea hüppelauaga soolokarjääris. “Tegu ei ole projektipõhise asjaga, et tulen vaatan, kuidas Eesti Laulul läheb ja saan korra rambivalgusesse. See on suure projekti algus,” lubab ta.
Sarnaselt Rasmusele on päris oma asjaga võistlustules ka ansambli Ziggy Wild lauljatar Laura Prits. “Tulen kahe looga ja tegu on päris teistsuguse stiiliga, kui ma seni olen teinud,” ütleb ta ja lisab, et uued lood on talle endalegi väga põnevad. Noortebändi võistluse võitja Ziggy Wild on Laura sõnul hetkel loomingulisel puhkusel. “Meil on bändis toimumas liikmete vahetus, bassimees vahetub, kuid rokiveri voolab minu soontes endiselt.” Laura ütleb, et tal tekkis lihtsalt võimalus teha midagi teistsugust. Siiski ei julge ta veel midagi neist lugudest rääkida. “Kui see tuleb ilmavalgele, siis tuleb,” ütleb ta, et kõik on alles üsna katsetamise ja proovimise faasis. “Eks näis, mis tulevik toob.” Küll paljastab ta aga, et üks lugu räägib armastusest ja teine parimatest sõpradest. “Teine lugu on minu jaoks väga eriline. Selle sündimise ajal juhtus tohutult palju ja loodan, et isegi kui see edasi ei saa, siis saan seda inimestega ikka jagada. Sel lool on väga sügav taust.”
Tundub, et ERRi oma töötajad ei teagi, et selline suursündmus telemaja koridorides toimub, sest nii mõnigi vaatab trepist üles või alla kõndides suurte silmadega, mis toimub. Muidugi visatakse oma maja inimeste kulul ka nalja: “Noh, tulid lugu tooma, jah?” Eesti Laulul on tagasi ka Priit Pajusaar, kes möödunud aastal üle seitsme aasta taas eurolaulumöllus osales. Pool tundi enne tähtaega loo kasti pannud mees ütleb, et pole see nii viimasel hetkel midagi. “Kunagi sai ikka tõesti tuldud viimasel hetkel nii, et sõitsime läbi Tallinna kiirusega, mis polnud lubatud, et õigeks ajaks kohale jõuda.” Priidu sõnul täna mingit kiirustamist ega hingeldamist polnud.
(Teet Malsroos)
Heliloomingukorüfee Pajusaar ütleb, et loomulikult teeb ta ise kaasa loos, mis ta ära tõi, kuid sellega informatsioon ka lõppeb. Mees ei paljasta, kes tema kirjutatud lugu tänavu esitab. “Küll see info õigel ajal avaldub.” Siiski on ta kindel, et kui laul isegi poolfinaali ei pääse, näeb see ilmavalgust igatahes. “Olen veendunud, et ta on niivõrd hea lugu küll. Selge see, et kui on sadu laule, ei saa eeldada, et tingimata 20 sekka saad. Kui ei saa, ei juhtu ka midagi.” Priit sõnab, et tuli taas Eesti Laulule seetõttu, et see võistlus, ja ka Eurovision, on teda taas kõnetama hakanud. “Eurovisioni muusikaline tase on läinud hoomatavalt paremaks võrreldes selle jaga, kui viimane kord “Leto Svetiga” 2008. aastal osaletud sai.”
Paarkümmend minutit enne kella kukkumist täidavad telemaja ajakirjanikud ja meeskonnaliikmed, laulutoojatest järjekordi ei moodustu. Kohale tuleb ka muusik Silver Sepp, kelle võistluslugu “Kui äkitselt muutuvad ilmad” sündis eelmisel aastal detsembrikuus, kui äkitselt õues väga külmaks läks. “Tunni ajaga läks temperatuur üle kümne kraadi allapoole, see oli väga inspireeriv.” Sõnad on kirjutanud Silveri abikaasa Kristiina Ehin. Kristiina ja Silver on varemgi koos laule teinud, kuid mitte Eesti Laulul osalenud. Viimasel hetkel jõudis lugu kasti aga täiesti lihtsal põhjusel – see ei saanud lihtsalt varem valmis. “Olime eile 16 tundi jutti stuudios, kella neljani öösel ja täna hommikul täitsin ma veel ankeete.”
(Teet Malsroos)
(Teet Malsroos)
Silveri järel näitavad nägu Kalle Sepp ja Mikk Tammepõld, kes toovad ära ühise loo – muusika on Miku poolt ja sõnad kahe mehe koostöös. Kuidas käib kahekesi sõnade kirjutamine? “Inimesed saavad kokku ja kirjutavad kahekesi koos sõnad,” ütleb Mikk täiesti iseenesestmõistetavalt. Siiski paljastavad mehed, et tavaliselt läheb nii, et üks mõtleb välja rea, teine täiustab seda ning nii lugu sünnib. “See on väga äge lugu, seal on natuke poppi, diskot ja rokki ka,” lubab Kalle Sepp. Mikk on varem autorina Eesti Laulul osalenud – aastal 2015 oli ta Luisa Värgi loo “Minu päike” muusika autor ning sõnad olid tehtud Luisaga kahasse. Kalle on võistlusel uustulnuk. “Rumal oleks kogu seda meediakajastust kasutamata jätta,” tunnistab Kalle, et ülipopulaarne näosaade andis osalemiseks ka tibakese tõuke. “Usun, et on õige aeg konkursile üks hea lugu tuua.”
(Teet Malsroos)
Kümme minutit enne tähtaja kukkumist on telemaja täiesti rahulik. Tundub, et päris viimasel hetkel ei tulegi keegi. Kuid siiski – ühel hetkel kihutab tuulispasana majja Rauno Pella, kes jõuab täpselt 15.00. Ta räägib, et lõikas lugu veel täna hommikul lühemaks, et see reglemendi järgi võistlusele mahuks, 15 minutit enne tähtaega trükkis ta alles laulusõnu sisse, telemajja sõites tõlkis neid taksos ja jõudis viimasel sekundil kohale. Kui ajakirjanikud arvasid, et viimane on nähtud, tuli veel üks üllatus. “Daniel Levi helistas, et ta jääb hiljaks, on ummikus,” teatab peaprodutsent Mart Normet.
(Teet Malsroos)
Kaheksa minutit pärast kella kolme Daniel tulebki. Paneb loo ära ja tahab kohe minema kihutada, ütleb, et takso ootab. Kuid ei, ajakirjanikud on teda oodanud ning mõned intervjuud tuleb tal siiski anda. “Läks, jah, kuidagi nii, et ajastus vedas alt,” ütleb Daniel. “Ma loodan, et see ikka oli väärt siia tulemist. Lugu on tõesti hea ja ma olen ülipõnevil, et see varsti juba kõigi teie kõrvu jõuab!” Daniel ütleb, et tal vedas väga, et Mart Normeti number tal telefonis oli. “Helistasin, ütlesin, et jään paar minutit hiljaks ja Mart ütles, et ootab mu ära. Väga armas temast.” Mõned osalejad on tunnistanud, et tulevad viimasel hetkel just seepärast, et see on ju tasuta reklaam. “Ütlen ausalt, et ma olen natuke edev inimene, aga mitte nii edev, et seepärast loo viimasel minutil tooksin,” naerab Daniel. “Meil läks tõesti produktsiooniga natuke kauem, kui arvasime. Lõpp hea, kõik hea.”
(Teet Malsroos)
Kaks aastat tagasi jäi Daniel Levi oma looga “Burning Lights” Eesti Laulu finaalis teiseks. Kas see tiivustas teda tagasi tulema? “Ega see koht polegi kõige olulisem. Meil on lihtsalt ülihea laul ja tahame, et inimesed seda kuuleksid. Meie unistus ja ambitsioon on kirjutada järjest paremaid lugusid. Arvame, et see lugu on parim, mis siiani teinud oleme.” Mees ei paljasta veel, millest lugu räägib. “Ma ei hakka ära rikkuma ja lasen laulul rääkida enda eest, kui ta ükskord välja tuleb. Seda ma võin öelda, et see on meie poolt teistmoodi katsetus. Oleme väga põnevil ja ma arvan, et teile väga meeldib see.”


authors:
Kapten Taavi Karotamm
Erakogu

description: Lauljatar Grete Paia sai Liibanoni ÜRO sõjaväebaasi külastades proovida peale sõduritele esinemise ka näiteks miinide otsimist ja teha kaasa viietunnise patrulli, sellest osa jalgsi. "Läbisime patrulli malelaua asetuses 30kraadises kuumuses, seljas kaheksakilosed kuulivestid. Igaühel pidi järgmisega olema vähemalt viis meetrit vahet," kirjeldab Grete ainulaadset kogemust.

title: Grete Paia: patrullisin sõduritega Liibanoni kuumuses, raske kuulivest seljas


authors:
Tiina Kõrtsini
Hale Mehike

title: Rõivas: uute maksude asemel vajab Eesti pikaajalist visiooni

maintext:
Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase hinnangul asendub Eestile edu toonud maksusüsteemi lihtsus uue valitsusega keerulise astmelise tulumaksu, maksutõusude ning rea uute maksudega. Majanduse arengut toetavat visiooni uue valitsuse kokkuleppes ei ole.
“Astmeline tulumaks ning pangamaks pärsivad otseselt tulevast majanduskasvu ning seavad klaaslae inimeste sissetulekutele. Keskpikas vaates seab uus valitsus Eesti inimesed palgalõksu, sest kõrgemapalgaliste töökohtade konkurentsis Eesti positsioon halveneb tuntavalt. See kõik on tagasilöök senisele Eestile edu toonud kursile,” sõnas Rõivas.


title: Ivo Linna pääses "Eesti laulu" poolfinaali: võistluslugu kirjutati spetsiaalselt mulle

maintext:
Kuigi Iff ütles alles tänavu, et ei läheks mingil juhul Eurovisionile, muutis ta meelt.
"Esimesed emotsioonid on väga head. Meie töö on ju selline, et kui midagi õnnestub, siis see teeb loomulikult rõõmu!" kommenteerib Ivo Linna, kes pääses looga "Suur loterii" konkursi "Eesti laul 2017" poolfinaali.
Ivo Linna pääses "Eesti laulu" poolfinaali. (Teet Malsroos)
Ivo Linna sõnul tundub, et selle looga läks kõik õiget rada mööda ja eriti hea meel on tal selle üle, et loo autorite Rainer Michelsoni ja Urmas Jaarmani töö sai tunnustatud ning et nad just talle selle laulda andsid. Michelsoni ja Jaarmaniga ristus Ivo tee juba aastaid tagasi.
"Salvestasime seitse-kaheksa aastat tagasi ansambliga Supernova ka plaadi." Ta ütleb, et loo mõistmiseks tuleb seda ise kuulata. "Rainer ja Urmas ütlesid, et mõtlesid loo teksti ja viisi kirjutades minu peale. Seal on vihjeid minu vanadele lugudele, minu hoiakutele ja sellest loost kõlab vastu armas nostalgia."


title: Punane kukk röövis perelt maja, kuhu loodeti jõulu ajal sisse kolida

maintext:
Eile kell 4.50 sai häirekeskus teate, et Käru vallas Nurme tänaval põleb kahekorruseline puitmaja. Hoones olnud naine on saanud raskelt kannatada. Maja läks tuleroaks kõigist pingutustest hoolimata.
Kärus Nurme tänaval naabermajas elav naine magas õndsa und, kui veidi enne kella viit tema uksele koputati.
"Mina magasin, aga mu elukaaslane on varajane. Tema askeldas juba sauna kõrvalruumis ja nägi, et üks naine on meie ukse taga. Naine ütles viimse jõuga: palun kähku-kähku abi. Mu elukaaslane kutsus päästjad ja kiirabi kohe välja."
Naise seisukord polnud kiita.


title: VIDEOD JA FOTOD | Liis Lass: "See Britney video on mul lihtsalt siiani mälus, teised aga mitte."

maintext:
"Mu vend kinkis mulle kunagi 10. sünnipäevaks kõrvetatud CDplaadi, kus oli Britney Spearsi loo "Baby One More Time" video, kuid tollal ma Britney´t ei fännanud, ta polnud ka veel kuulus," muigab näitleja Liis Lass, kes sellesama looga Britney-punupatside lehvides näosaate lavale astus. Nägi välja ja kõlas täpselt samamoodi nagu blond tüdruk sest vanast videost. Ning võitis kuuenda saate.
"Ega see laul olnudki mu jaoks esimest korda kuulates mingiks eriliseks sündmuseks, aga video küll," lausub Liis. "Need värvid, need kostüümid! Tollal olid Eestis vaesed ajad ning selliseid asju, mida tolles videos näha sai, meil siin mitte kellelegi ei olnud." 10aastase Liisi jaoks kehastas too videolugu tõelist välismaad, mis tundus kauge ja kättesaamatuna, ehk isegi pisut ebareaalsena.
"Nii et Britney puhul tuli mul otsus, missugust videot laval teha, väga kergelt. Arvan, et lapsepõlves jäävad ikka mingid asjad väga eredalt meelde ja just see Britney video on mul lihtsalt siiani mälus, teised aga mitte."


authors:
Aldo Luud
Tahaks Südamest

title: TALV JÄÄB OOTELE! Õues valitseb veel mõnda aega täiesti tavaline sügisilm

maintext:
Riigi Ilmateenistuse andmetel jätkuvad sel nädalal soojemad ilmad ja käreda pakase asemel tervitab meid välja astudes tavaline sügisilm. Kohati võib sadada vihma ja veidi lörtsi.
Teisipäeval tugevneb idapoolse kõrgrõhkkonna mõju. Taevas muutub laiguti selgemaks ja vihmahooge võib vaid üksikuid olla. Kuna Skandinaavia kohale ulatuv madalrõhkkond hoiab õhurõhuvälja pingelise, siis on lõuna- ja kagutuul ikka võrdlemisi tugev, puhanguid 14 m/s. Õhutemperatuur on öösel -1..+4,saartel kuni +6, päeval +2..+7°C.
Kolmapäeva öö on kõrgrõhkkonna mõjul laialdaselt selge taeva ja sajuta ning mõõduka lõunatuulega. Päeval laieneb madalrõhkkonna serv üle Läänemere ja saju võimalus suureneb. Tuul pöördub edelasse ja on mõõdukalt tugev. Õhutemperatuur on öösel -1..+4, päeval +3..+8°C.
Neljapäeval katab Eestit madalrõhkkonna lõunapoolne serv. Kohati sajab vihma, päeval võib sekka ka lörtsi tulla. Öö tuleb mõõduka edelatuulega, hommikul tugevneb ning päeval pöördub läände ja loodesse, ulatub puhanguti 15 m/s, õhtul nõrgeneb järk-järgult. Õhutemperatuur on +2..+7°C, pärastlõunal langeb.
Reedel liigub üle Eesti väike kõrgrõhuhari ja ilm on suurema sajuta. Tuul puhub läänekaarest ja on mõõdukas, õhtu poole pöördub edelasse ja tugevneb uuesti, survestajaks Skandinaavia põhjaaladele jõudev uus madalrõhkkond. Õhutemperatuur on öösel -3..+2, päeval 0..+5°C.
Laupäeval liigub madalrõhkkond Põhja-Skandinaaviast Soome ja selle lõunaserva mööda liiguvad üle Eesti sajupilved, vihma sekka võib ka lörtsi tulla. Edelatuul on tugev puhanguid 14, rannikul 18 m/s, õhtul pöördub läände. Õhutemperatuur on öösel -1..+4, päeval +3..+6°C.
Pühapäeval suundub madalrõhkkond edasi Venemaale ja selle järel pöördub Eestis tuul loodesse. Samal ajal tugevneb Skandinaavia kohal kõrgrõhkkond ja kahe rõhuala vastaseis survestab õhurõhuvälja ning jätkub tuule tugevnemine, päeva peale on puhanguid 15, rannikul 20 m/s. Õhtul võib veel tugevam olla, täpsustusi teeme järgnevate päevade prognoosides. Aeg-ajalt sajab vihma ja lörtsi, õhtu poole enam lund. Õhutemperatuur on öösel 0..+4°C, päeva jooksul langeb.
Esmaspäeval püsib madalrõhkkond Venemaal ja Skandinaavia kohal kõrgrõhkkond ning nende kahe rõhuala piirimail lõõtsub meil ikka tugev loodetuul. Aeg-ajalt sajab lund ja lörtsi. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, rannikul kuni +2, päeval -2..+2°C.


authors:
Teet Malroos
Ähh
No Nii Ilus Wä

title: Nõiasaates publiku seas istunud Kati Toots tegi selgeltnägijatele silmad ette

maintext:
"Eesti selgeltnägijate tuleproovi" finaalis publiku seas istunud Kati Toots võiks samuti tegelda nõidumise või selgeltnägemisega, sest tegi mitmele osalejale silmad ette.
Kui saates osalejatele anti võimalust arvata, milline ese on žürii ees olevates mustades kastides, küsiti arvamust ka publiku seast. Koos tütrega imetrikke vaatama tulnud Kati Toots pakkus selge sõnaga: "Ma arvan, et seal on ese, mis kuulub Ilonale."
Nii oligi, sest Ilona asetas kasti enda sõrmuse. "Sõrmus elab minuga 25 aastat. See on minu talisman ja kaitsja," rääkis Ilona ise ja kiitis ühtlasi ka neid osalejaid, kes pakkusid, et tegu on ümara esemega.


description: Prokuratuur süüdistab autos joobnuna sõitnu kallal aluseta jõudu kasutanud 36aastast Jõgeva politseijaoskonna patrullpolitseinikku Sergeid võimuliialduses. Politseinik on kohtu ees.

title: Politseinik süüdi võimuliialduses?


authors: Afp Scanpix

title: Bob Dylan ei sõida Nobeli auhinda vastu võtma

maintext:
Nobeli kirjandusauhinna laureaadiks kuulutatud Bob Dylan andis Rootsi Akadeemiale teada, et ei osale Stockholmis detsembrikuus auhinnatseremoonial. Sõnakehva lavaimago poolest tuntud 75aastasel USA muusikul on teisi kohustusi.
Ehkki Bob Dylan kuulutati 13. oktoobril oma laulusõnade ja luule eest Nobeli kirjandusauhinna laureaadiks, on ta tõrkunud avalikult selle au eest tänu avaldamast, kirjutab The Guardian.
VASTUST TEAB VAID TUUL: Värske kirjandusnobelist Bob Dylan teatas, et ta ei saa Stockholmis peetavale auhinnatseremooniale sõita. Ta ei täpsustanud, mis kohustused teda takistavad. (AFP / Scanpix)
Rootsi Akadeemia alaline sekretär Sara Danius rääkis mõni päev pärast laureaadi nime teatavaks tegemist, et auhinnakomiteel pole õnnestunud Dylaniga ühendust saada. Üks Nobeli komitee liige nimetas Ameerika folgilegendi tema vaikimise pärast ülbeks.
Dylani kodulehele ilmus viis päeva pärast võitu põgus märge, et tegu on nobelistiga, kuid järgmisel päeval oli see kadunud. Oletati, et artist ei pruugigi auhinna üleandmisele ilmuda.


title: ET JÕULUD EI JÄÄKS PIDAMATA: surmavalt haige isa tähistas varakult jõule, et tema pojale jääks mälestus

maintext:
41-aastane mees kardab, et ta eluküünal kustub enne jõule, mistõttu ei saa ta pojaga nende esimesi jõule ühiselt koos veeta, vahendab Metro.
Surmavalt haige Jay Clark teab, et iga hetk koos pojaga võib jääda viimaseks. Seetõttu otsustas nende pere, et jõulud peetakse neil tänavu varem.
Lapsuke ei näinud mitte esimest korda ainult jõuluvana, kuid sai kogemuse ka esimese lumega.
Isa loodab, et ühised fotod sellest kõigest on need, mis aitavad ta pojal tulevikus meenutada ka isa.
Jay koos abikaasa Caroline`iga kulutas 24 501 eurot viljakusravile, kuid asi ei õnnestunud. Ootamatult avastas paarike möödunud aasta mais, et Caroline on rase.
Kahjuks tõi Jay tervis perele uued mured. Ometigi proovib pereisa jätta pojale võimalikult palju meeldivaid mälestusi.
Nii on ta kirjutanud pojale kõik kaardid sünnipäevadeks ja jõuludeks - seda kuni poisi 18-aastaseks saamiseni.


authors:
Tallinnfilm
Filmiahiiv
Teet Malsroos

title: Nukitsamees staaritses mis kole, Mõhk ja Tölpa panid kohaliku napsivenna minestama

maintext:
Osalised jutustavad lugusid 35 aasta eest vändatud muusikalise koguperefilmi "Nukitsamees" võtteplatsilt.
"Keegi ei saa eitada, et meil Kibuspuuga oli maailma raskeim grimm. Panime seda peale iga võttepäeva hommikul neli tundi, maha saime selle pisut kiiremini," meenutab Tõnu Kark, kes mängis "Nukitsamehes" koos Urmas Kibuspuuga metsamoori poegi Mõhku ja Tölpat. "Loomulikult polnud meist kumbki nii peen, et oleks lõunatunnil sööma minnes grimmi maha võtnud." Nii panid nad ühe Karksi-Nuia kohaliku uskuma, et ta näeb tonte.
PARAS PUJÄÄN: Nukitsamehe rolli jaoks punutud sarved pähe saanud Egert Soll oli võrukael, kes ei kuulanud vahel isegi võtetele kaasa tulnud ema sõna. Siis tuli Tallinnast kohale kutsuda isa, kes suutis ainsana poisile päitsed pähe panna. Elu paiskas Egerti aga näitlemisest kaugele ja filmis osalemist ta meenutada ei soovi. (Tallinnfilm / filmiahiiv)
"Et söögiajani oli veel aega, istusime Urmasega pargipingile oodet võtma. Korraga tuli otsejoones meie kõrvale üks viimase veerandi peal alkohoolik ja korkis oma õllepudeli lahti.
Kui esimene kõva kulin juba hinge all oli, lõi ta erutusvärinaga oma silmad lahti, nägi meie nägusid, raputas pead ja pani kibekiiresti silmad kinni tagasi," kirjeldab Tõnu Kark ehk Mõhk episoodi, mis teda endiselt naerma ajab.


title: KERGEMAD PÜHAD: 6 lihtsat viisi, kuidas jõuludeks liigsed kilod kaotada

maintext:
Et mitte viimastel nädalatel alustada kiirdieetide ja millegi väga pöörasega, siis tasuks teha oma toitumises paar muudatust juba praegu, vahenda Mirror.
Kaugel pole nädalad, mil peod ajavad teineteist taga. Ometigi on veel üle kuu aega, et oma kaalu paremas suunas kõigutada.
On erinevat sorti rasvu. Kala on rasvane, aga neid rasvu su keha vajab - see tekitab ka pikemaks ajaks täiskõhutunde.
2. Lõpeta mahla joomine
Mahlad ja smuutid on vedelikud, mistõttu ei pruugi sa reaalselt märgata, et palju sa nendega kaloreid lisaks tarbid.
3. Viska toidusedelist välja magusad süsivesikud
Loobu näiteks šokolaadist, kookidest ja saiast.
4. Vähenda alkoholi
Proovi nädalas mõned päevad üldse ilma alkoholita olla. See annab su maksale ka puhkust.
Alkohol sisaldab palju kaloreid. Juues alkoholi on väga tõenäoline, et hiljem järgneb kirglik söömine.
5. Ära söö midagi einete vahele
Pole soovitatav süüa mitu väikest einet.
6. Mõõda oma vöökohta


authors:
Teet Malsroos
Parim Päästmise Variant

title: Juhtkiri | Kuidas päästa päästeametit?

maintext:
Kui praegu on päästjate piisavalt kiire kohalejõudmisega hädas eelkõige väikesaared ja ääremaad, siis tulevikus võib voolikuga tuld kustutajatest ja töökorras päästetehnikast otsustaval hetkel puudu olla mujalgi. Seda juhul, kui järgmise kümne aasta jooksul ei leita päästeteenistusele kuni 150 miljonit eurot lisaraha, nagu selgub siseministeeriumi tellitud uuringust.
Juba praegu kompab pikalt riigieelarve vaeslapse rollis olnud päästeamet oma võimekuse piire – puudu on kaheksa protsenti päästjaid ja olemasolevast päästetehnikast võetakse viimast. Iga uus koondamislaine või eelarvekärbe võib tähendada, et õnnetuspaigale või tulekahju kustutama ei jõua piisavalt palju, kiiresti ja vajaliku tehnikaga päästjaid. Lisaraha vajadusest pääseks täielikult vaid siis, kui päästjate ja päästesõidukite arv väheneb kolmandiku ning päästetehnika kasutusiga pikeneb poole võrra. Milline täpsemalt hakkab selline säästupäästmine välja nägema, ei taha vast keegi omal nahal kogeda. Ainus, millest päästeamet loobuda ei saa, on aga keskmise palga kasvuga võrdne palgatõus, sest siis ei leiaks enam asendajaid peagi pensionile jäävatele päästjatelegi.
Riigile oleks muidugi odavam, kui igaüks kustutaks oma tulekahju ise. Vabatahtlikke ongi meil juba ligi 600 päästjat rohkem kui professionaalseid. Ent vabatahtlikegi osakaalu suurendamine ei eelda ainult seda, et meil on inimesi, kellel on aega, tahtmist ja eeldusi osalemaks päästetöödel, vaid et neil on hea päästetehnika ja selle kasutamise koolitus. Seegi nõuab raha ja suurem on ka risk, et vähemkogenud vabatahtlik päästja võib ise päästmist vajada.
Kui kallis on meile turvalisus, on küsimus, millega tuleb senisest enam rinda pista ka riigireformi vedajatel ja mitte ainult tavakodanikul, kellel jääb tulevikus valida kustutusvooliku haaramise, võimaliku maksutõusu või kehvema päästeteenuse vahel. Praegugi hoiab päästeamet üle 100 ametikoha täitmata, juhuks kui riiklikud kärpekäärid peaksid taas oma osa nõudma. Kas see peaks ikka nii olema?


maintext:
Ajakirjalt People maailma seksikaima mehe tiitli pälvinud filmitäht Dwayne Johnson ehk The Rock usub, et talle tõid kõrge tunnustuse loomulik olek ja huumorimeel.
44aastane Ameerika näitleja ja wrestling’u-kuulsus võttis teatepulga üle mulluselt võitjalt David Beckhamilt, kuid seksikaima mehe tiitel ei muuda tema sõnul ta elus suurt midagi.
The Rock: "Seksikaks teeb enesega rahulolu!" (Vida Press)
"See tähendab lihtsalt seda, et tõusen ikkagi kell neli öösel, teen kõvasti trenni, hoolitsen oma laste eest, sõidan kastiautoga ja räägin roppe/nohiklikke nalju... see on muidugi väga seksikas," ironiseeris koos kauase elukaaslasega Lauren Hashianiga 11kuust tütart Jasmine’i kasvatav The Rock Instagramis. Eksabikaasa Dany Garciaga on tal 15aastane tütar Simone.
People’i kaaneloos jäi musklimees hätta, püüdes leida seletust küsimusele, miks nii paljud teda seksikaks peavad. "Sellise küsimusega satun plindrisse," tunnistas ta.


title: FOTOD JA VIDEOD | Ivo Linnat teinud Kalle Sepp: "Laulsin praegu originaalhelistikus ja see läbi pisarate ära pigistada - no kuidagi veel tuli!"

maintext:
Noore Ivo Linnana lugu "Aeg ei peatu“ esitanud Kalle Sepp tegi punktijagamisel puhta töö "Võtsin just noore Ivo Linna ja tema Apelsini aja ette," ütleb artist Kalle Sepp, kes saate "Su nägu kõlab tuttavalt" laval rabas nii publikut kui ka konkurente, kui noorepoolset Ivo Linnat kehastas. "Enne proove käis peast läbi ka teisi mõtteid, Rock Hotell, näiteks. Aga lõpuks jäi ikkagi "Aeg ei peatu". Sellega on nii, et kui madalamalt laulda, siis kuskilt ma ei võlu välja Ivo Linna häält. Laulsin praegu originaalhelistikus ja see ära pigistada – no kuidagi veel tuli. Seda ei ole üldse lihtne laulda." Hiigelpikad kraenurgad, lehvivad juuksed, ajastuvunts ja ehtsad vintage kingad. Täpselt säärase minevikust välja astunud mehena Kalle eile õhtul lavale purjetas. Ning jäljendas Ivo Linna häält kui kulda. "Olnuks lugu mõnes teises helistikus, ega siis tulnuks see mul välja ka," tunnistab Kalle, kelle etteastest kordagi ei paistnud, et häält läbi pisarate kuuldavvale tooks. "Nojah, aga see on ju mu töö! Loodan, et Iffile, vabandust, Ivo Linnale – ega ta ju mu sõps ole, meeldis, kui ma selle looga nüüd midagigi pihta sain. Loodan, et ikka sain."
Numbri harjutamise aegu ei küsinud Kalle nõu ei Ivo Linnalt, küll aga ka näitleja Raivo E. Tammelt, kes mängib tänagi veel Linnat lavastuses "Mina olen Ivo Linna" ning valdab viimse komakohani Eesti esiartisti hääletämbrit ning kõneintonatsiooni. "Raivo õpetas mulle kuidas ma Ivo Linnana rääkima peaksin," sõnab Kalle ning esitab lava taga paari fraasi jao Linna intonatsiooniga kõnelemist. Tõsi, paistab, et see hakkab Kallele pisitase juba kätte tulema. "Ning ta õpetas mulle ka pisut Linna šnitte, kuid need ei ole mul siiani kõik päris käpas. Peaksin Linna rääkimismaneere ka veel pisut harjutama, teles veed proovida ei julgenud." Tegi tühjaks sõprade-sugulaste riidekapid Veel enne looga "Aeg ei peatu" lavaleminekut sai Kalle abi ka Justamendi mehelt Jaan Elgulalt, kes õpetas, kuidas Iff publikule kummardab. "Elgula ütles, et Linna tavaliselt kummardab ning vaatab paremale," kirjeldab Kalle, kuidas Elgula talle näitliku õppetunni andis. "See oli nii super!" poetab Kalle vuntsi silitades. Kui Kalle asus koos Villiko Kruusega lavanumbrit ette valmistama, võtsid nad ette loo "Aeg ei peatu" Neitsitornid filmitud video. "Lugu on aastast 1977, aga 1978. aastal võttis selle Tõnu Aare sõnul üles kesktelevisioon," räägib Kalle. "Sellest videost võtsime üle nii vaate alla Tallinna vanalinnale kui ka väikese kõnnaku trepist alla. Ning bändi kostüümid! Kui kihvt mul oli neid kostüüme organiseerida!" Selleks, et lavanumbri aegu paistaks kõik välja nii, kuis aastal 1978 kombeks, korraldas Kalle rüüstereke nii sõprade kui ka lähedaste rõivavarude kallale. Väga tulemusliku. "Laval oli näiteks üks Mati Palmi pintsak, sain selle laenuks Mati riidekapist!," muheleb Kalle. "Ka oli laval mu onu üks pintsak ning mõni kuub ka Eesti tantsuagentuuri kostüümilaost. Lisaks veel kaks triiksärki, mõnusate pikkade kraenurkadega, mu ema-isa riidekapist. Kuid särk, mida ise kandsin, on Merle Talviku õmmeldud. Tema tegigi sellele hiigelsuure krae peale, aitäh talle nende kilomeetripikkuste karenurkade eest!" Pintsaku, mida Kalle laval ise kandis, tuhnis ta välja Humana kollekstioonist. "See oli tõesti nii tore," kiidab Kalle, et kostüümide kombineerimine pakkus talle ääretut lusti. "Mu kingad aga on isa pulmakingad," demonstreerib ta uhkelt oma vintage jalanõusid. "Vaata, täiesti õige kontsaga! Ses videod olid Linnal täpselt samad kingad!" Pillid sai laenuks ansamblilt Apelsin Mitte üksnes originaalrõivad, vaid ka pillid, millel tantsijad mängimist imiteerisid, kuulusid museaalide sekka. "Meil oli Apelsini originaalbasskitarr ning vanakooli mikri, millega laulda sain, tuli telest," jutustab Kalle. "Tõnu Aare pakkus kasutada ka originaalkitarri, aga ma ei tahtnud seda võtta. Mine tea, äkki juhtub selle väärtusliku asjaga midagi. Tõin hoopis oma kitarri lavale kaasa, mis poel täpselt sama, aga kuju poolest sarnane. Värv, noh, peaaegu sama." Kalle lisab, et Ivo Linna tegemine oli kogu näosaate ajal tema kõige detailsemaks lihvitud number. "Ma nautisin täiega seda ettevalmistusperioodi, kogu seda protsessi," tõdeb ta. Tõtt öelda võiks Kalle edaspidi vabalt Linna asendajat teha, sest laulumaneer ja esinemisśnitid on tal nüüdseks enamalt jaolt selged ning kui Linnal peaks kogemata ühele õhtule kaks kontserti sattuma, võiks ta vabalt artist Sepalt abi paluda. Et too täidaks lava ära. Kalle puhkeb naerma. "See tuleb selgeks teha, et Eestis on ainult üks Ivo Linna ja mina ei hakka Ivo Linnat enam rohkem tegema," lubab Kalle Sepp naerdes, et teda pole mõtet laatadele või pulmadesse asendus-Iffiks kutsuda. "Ivo Linna, Apelsin ja Rock Hotell - see on minu jaoks püha maa ja seda ma rohkem ei puutu! Kui ma nüüd mõnele šnitile sain kobamisi pihta, on see väga hea, aga las see nüüd ollagi nii!"


title: KINGIIDEE | Ülimahukas akupank laeb nii nutitelefoni kui tahvelarvutit

maintext:
Pole vahet, kus Sa oled, võid alati loota Forever akupangale. Hiigelsuure 16 tuhande mAh (16000mAh) mahtuvusega akupangaga võib laadida keskmise suurusega nutitelefoni kuni seitse korda ja keskmise suurusega tahvelarvutit kuni neli korda.
Akupank on varustatud kahe USB-väljundiga. See võimaldab laadida samal ajal nii tahvelarvutit kui nutitelefoni või kahte nutitelefoni samaaegselt. Akupanga hiigelsuur mahutavus garanteerib mitme seadme samaaegse laadimise. Akupanga laetuse taset (energia hulka) näitab vastav indikaator.
Akupank Forever on õhuke (paksus alla 2cm) ja portatiivne. See mahub lahedalt selja- või käekotti ja on alati kasutusvalmis. Nutitelefoni või tahvelarvuti laadimiseks vajalik kaabel on komplektis (microUSB). LED-lamp võimaldab akupanka kasutada taskulambina.
Akupank Forever 16000mAh jääb kukkudes terveks, kuna on paigutatud tugevasse metallkorpusse. Paremaks käsitsemiseks on metallkorpus kaetud nahaimitatsiooniga musta plastikuga. Akupanga servad on tugeva metalläärisega, luues üldmulje nagu oleks tegemist mobiiltelefoniga.
Akupanka Forever 16000mAh saab osta ITshop kauplustest või ITshop e-poest SIIT!


authors:
Iandagnall Computing
Alamy

description: Sotsiaalmeedia kontot juba omades, oleme huvitatud ka sellest, et meil oleks jälgijaid.

title: Kuidas enda Instragrami profiili populaarsemaks muuta?

maintext:
Kas eelistad lisada pilte, mis on pastelsed või hoopis tumedamaid? Palju sa teadsid, et ühe stiili valimine aitab su profiilil parem välja näha?
Jää oma brändi juurde.
Vali enda bränd, mille teemal enda profiilile postitada soovid. Nagu ka värvivalikutega, aitab see sul jälgijaid juurde saada, sest keskendud nii millelegi kindlale.
Mõtle enne postitamist vähemalt kaks korda.
Üks suvaline foto sinu päevast võib tunduda küll tore idee, kuid kas sellel on ka fotoväärtust? Enne Instragrami foto üles panekut mõtle paar korda, et kas see on tõesti nii ilus, et teda tuleks avalikkusele esitleda.
Jälgi valgustust.
Kas teadsid, et ilusa foto saladuseks on ka õige valgustuse olemasolu?
Tea mille jaoks sa kontot omad.
Küsi enda käest, kas sinu profiil on loodud ettevõtte tarbeks või kasutad sa seda isiklikus võtmes? Ükskõik kui armsaid fotosid sa endast ka ei lisaks, siis isiklik elu ja tööelu ei tohiks käia käsikäes.
Erinevad shootid.
Pane tähele, et sa ei postitaks vaid lähis-või kaugvõtteid. Ainult ühtemoodi pildistades muutub su profiil samuti igavaks.
Kontrast.
Ka kontrastiga mängimine võib muuta sinu fotode värve veelgi ilusamaks, mistõttu muutub su profiili üldpilt samuti paremaks.
Tee korrektuure.


title: Krimiteated neljapäeval: Tartumaal põles jäätmekäitluskeskus!

maintext:
Täna hommikul kell 5.50 teatati, et Tartus Ravila tänaval AS Epler & Lorenz jäätmekäitlustehases on tulekahju. Põlengu avastasid kaks tööl olnud inimest, kes süttinud jäätmemahuteid pulberkustutitega kustutama asusid. Kohale jõudnud päästjad sisenesid suitsu täis angaari ning piirasid tulekahju leviku kella 6.20.
Tulekahju kustutati lõplikult kella 6.59. Tartumaa vanemoperatiivkorrapidaja Kalev Näär kiitis tulekahju avastanud ning esmaste kustutustöödega alustanud töömehi. „Töötajad summutasid iseseisvalt leeke ühe ratastel veetava 100 kilose ja paari väiksema pulberkustutiga, mis tegi meie edasise töö juba oluliselt lihtsamaks,“ rääkis Näär.
„Tehase territooriumil on hirmuäratavalt palju ohtlikku põlevmaterjali ja seal tekkiva tulekahju raskete tagajärgede ärahoidmiseks on põlengu kiire avastamine ning esmane oskuslik tegutsemine määrava tähtsusega.“
Päästjad kontrollisid angaari katusekonstruktsioone korduvalt termokaameratega ja õnneks tuli hoone osadele levinud ei olnud. Küll aga sai hoone seest tahmakahjustusi ja jäätmepurustusseadmed kuumakahjustusi. Seal hulgas muutus üks jäätmepurusti töökõlbmatuks. Päästekeskuse menetlusinspektor selgitas, et tulekahju tekkis värvi- ja muid kemikaalijääke sisaldavate anumate purustusprotsessi käigus, mil toimus välja voolanud vedelike isesüttimine või sattus jääkide hulka mõni säde.
TALLINN:
Eile teatati, et Loitsu tänava korteris tekkis peretüli käigus füüsiline konflikt 47-aastase naise ja 28-aastase naise vahel . Mõlemad osapooled olid alkoholi tarvitanud. 47-aastane aastane naine peeti kahtlustatavana kinni ja viidi kainenema.
SAAREMAA:


description: Valitsus toetas tänasel istungil seadusemuudatuse ettepanekuid, mis leevendavad hooajalist tööjõupuudust ja soodustavad välisspetsialistide Eestisse toomist. „Tänased valitsuse otsused parandavad meie ettevõtluskeskkonda ning on oodatud uudis Eesti ettevõtjatele, kes kurdavad järjest teravamalt töökäte puudust, seda eriti hooajatöödel,“ lausus peaminister Taavi Rõivas.Esiteks kinnitas valitsus üle juba varasemat seisukohta võõrtööjõule kehtiva palgakriteeriumi muutmiseks, mida Eesti ettevõtjad on juba pikemat aega taotlenud ja oodanud. Väga lihtsustatult öeldes – kui kehtiva seaduse järgi peab Eestis elamisloaga töötavale välismaalasele maksta 1,24 kordset Eesti keskmist palka, siis muudatustega langetatakse see ühe keskmise palga tasemele.

title: Valitsus toetab välistööjõu palkamise soodustamist Eestis

maintext:
Valitsus toetas tänasel istungil seadusemuudatuse ettepanekuid, mis leevendavad hooajalist tööjõupuudust ja soodustavad välisspetsialistide Eestisse toomist.
„Tänased valitsuse otsused parandavad meie ettevõtluskeskkonda ning on oodatud uudis Eesti ettevõtjatele, kes kurdavad järjest teravamalt töökäte puudust, seda eriti hooajatöödel,“ lausus peaminister Taavi Rõivas.
Esiteks kinnitas valitsus üle juba varasemat seisukohta võõrtööjõule kehtiva palgakriteeriumi muutmiseks, mida Eesti ettevõtjad on juba pikemat aega taotlenud ja oodanud. Väga lihtsustatult öeldes – kui kehtiva seaduse järgi peab Eestis elamisloaga töötavale välismaalasele maksta 1,24 kordset Eesti keskmist palka, siis muudatustega langetatakse see ühe keskmise palga tasemele.
Teise ja olulise põhimõttena otsustas valitsus arvata palgakriteeriumi nõude alt välja välismaised hooajatöötajad, et tööandjad saaksid palgata hooajalist lisatööjõudu valdkondades ja ajal, kui tööjõupuudus on eriti suur.
„See on kindlasti tuntav leevendus meie turismi- ja põllumajandussektorile, kus välismaalt appi palgatud töötajale hakkavad kehtima samad tingimused, mis Eesti elanikele,“ lausus Rõivas.
Kolmanda suurema muudatusena toetas valitsus ettepanekut arvestada sisserände piirarvu alt välja need välismaalased, kes taotlevad Eesti elamisluba ettevõtluseks suurinvestorina. See teeb Eesti suurinvestoritele atraktiivsemaks sihtkohaks ja arendab Eesti majandust. Suurinvestor on ettevõtja, kes suunab Eesti majandusse vähemalt üks miljon eurot.


authors: Reuters Scanpix

title: Interfax: Ukraina sõdur palus Venemaalt poliitilist varjupaika

maintext:
Venemaa piirivalvurid pidasid Rostovi oblastis piiril kinni Ukraina sõjaväelase, kes palus Venemaalt poliitilist varjupaika, teatas Interfaxile rajooni korrakaitseorgani allikas.
Piiril peeti kinni Ukraina sõjajõudude reamees Jevgeni Sergijenko. Ta ütles, et ei kavatsenud end varjata, ületas piiri sihilikult, et alistuda Vene piirivalvuritele, edastas allikas.
Sergijenko teatas, et otsustas põgeneda pärast seda, kui sai teada, et tema väeosa kavatsetakse saata Donetskisse eesliinile. Mees ütles, et ei tahtnud omade vastu sõdida ja seepärast otsustas paluda Venemaalt poliitilist varjupaika. Interfax teatas, et tal puudub seni juhtumi osas ametlik kommentaar.


title: JÄRGMINE PEATUS | Miks pole Omaanis pilvelõhkujaid, miks naised end katavad ja ramadaan eestlanna kogemuse läbi

maintext:
Tänase saate külaliseks on Maris Pihle, kes elas Araabia poolsaare kaguosas asuvas Omaanis kaks aastat.
Kuigi võiks eeldada, et heledanahalisel naisel on moslemiriigis Omaanis keeruline, siis Maris lükkab selle väite ümber. Vastupidi, tema sõnul on see kõige parem koht, kus võiks välismaalasest naisterahvas üksi elada.
Samuti räägib Maris moslemite paastukuust pühast ramadaanist, mille ta ka kaasa tegi – terve kuu jooksul ei tohtinud päikesetõusust kuni loojanguni süüa ega juua. Oli see pööraselt keeruline või lihtsalt distsipliini küsimus?
Jutuks tuleb seegi, miks pole Omaanis pilvelõhkujaid, miks elavad omaanlased villades ja kas naistel on enda katmine kohustuslik.
Saatejuht on Liina Metsküla.
Tule ja jälgi meid Soundcoudis või Facebookis:


description: Abielus või mitte, asjad, mida üksteise eest varjatakse jäävad ikka. Mis on need kõige levinumad asjad, mida kaasad kipuvad üksteise eest varjama?

title: Saladused, mida abikaasad üksteise eest varjavad!


authors:
Reuters
Scanpix
Dr. Mõngel
Pihkva Oblast

description: Parlament: Kasahstani pealinn Astana saagu Nursultaniks või Nazarbajeviks.

title: Nazarbajevi isikukultus võtab enneolematuid mõõtmeid

maintext:
Kasahstan valmistub 16. detsembril tähistama iseseisvumise 25. aastapäeva. Kogu selle aja on riiki valitsenud Nursultan Nazarbajev, kes Kasahstani kompartei keskkomitee esimese sekretärina valiti esimest korda presidendiks juba 24. aprillil 1990.
Nursultan Nazarbajev juhib Kasahstani karmi käega alates 1989. aastast ja mida aeg edasi, seda enam teda ülistatakse. Sel nädalal jõuti nii kaugele, et parlamendi mõlema koja ühisistungil kiideti heaks ettepanek anda Kasahstani pealinnale Astanale presidendi nimi.
Mullu 26. aprillil võitis Nazarbajev juba viiendad presidendivalimised järjest. Tema poolt hääletas 97,75% valimas käinutest. Opositsioon kandidaati välja ei pannud, sest ei näinud asjal mõtet.
Pärast valimistulemuste selgumist lubas Nursultan Nazarbajev suuresõnaliselt, et hakkab tööle topeltenergiaga ja viib Kasahstani maailma 30 arenenuma riigi sekka. Deutsche Welle kommenteeris Nazarbajevi valimisvõitu sõnadega: "Mitte midagi uut Kasahstanis."
Isikukultus areneb ennaktempos
Tuleb aga tõdeda, et üht-teist uut on ikka küll – ennaktempos areneb 76aastase Nursultan Nazarbajevi isikukultus.
15. novembril teatas Kasahstani keskpank, et 1. detsembril lastakse käibele rahatäht, mida kaunistab presidendi pilt. Ametlikult peetakse seda rahatähte, mille nominaalväärtus on 10 000 tenget, küll suveniiriks, kuid seda saab kasutada ametliku maksevahendina. Nazarbajevi pildiga rahatähe tiraaž on 100 000.
UUS RAHATÄHT: 1. detsembril laseb Kashstani keskpank käibele presidendi pildiga rahatähe. (Reuters / Scanpix)
Läinud nädalavahetusel said Kasahstani elanikud teada, et nende presidendil on geneetiline side Tšingis-khaaniga.
23. novembril peeti pealinnas Astanas Kasahstani parlamendi kahe koja erakorralist ühisistungit. Parlamendi alamkoja mažilisi saadik Kuanõš Sultanov luges ette resolutsiooniprojekti, milles oli ettepanek nimetada Kasahstani pealinn Astana ümber president Nursultan Nazarbajevi järgi.
"Ma arvan, et Astana on ära teeninud Kasahstani vabariigi esimese presidendi nime," rõhutas Sultanov. Ta pakkus välja, et Astanast võiks saada Nursultan.
Teine saadik, Zagila Balijeva tegi ettepaneku panna Astanale nimeks Nazarbajev.
Mažilisi saadik Pavel Kazantsev arvas, et lõpliku otsuse Astana ümbernimetamise kohta saab langetada lähema kuu jooksul.
Kasahstani konstitutsiooninõukogu juht Igor Rogov kinnitas, et Nazarbajevi teened riigi arendamisel tuleks sisse kirjutada ka konstitutsiooni preambulasse.
Resolutsiooniprojekti Astana ümbernimetamisest presidendi järgi toetasid kõik senati liikmed ning 104 mažilisi liiget 107st.
Tasub meenutada, et Astana ümbernimetamise ettepanek ei ole sugugi uus. Seda on pakutud 2008. ja 2013. aastal, kuid Nursultan Nazarbajev ei olnud nõus.
Seekord on aga šansid paremad. Nazarbajev on saanud vanemaks ja riik valmistub tähistama iseseisvuse väljakuulutamise 25. aastapäeva. Seetõttu on lähipäevil tõenäoliselt oodata töökollektiivide ja loomeintelligentsi avalikke pöördumisi, milles avaldatakse pealinna ümbernimetamisele toetust.
Tõenäosus ettepaneku läbiminekuks on 97,75% (Nazarbajevi toetajate hulk viimastel presidendivalimistel), ironiseeris ajaloolane ja poliitikaekspert Aidos Sarõm.
Nursultan või Nazarbajev oleks Astanale juba viies nimi. Varem on olnud need Akmolinsk, Tselinograd ja Akmola.
Praegu kannab Nazarbajevi nime Astanas 2010. aastal avatud ülikool ja mäetipp – 1998. aastal nimetati Komsomoli mäetipp Nazarbajevi mäetipuks.
President: olen täis jõudu ja energiat
Nursultan Nazarbajev kommenteeris agentuurile Bloomberg antud intervjuus kuulujutte, mille järgi ta plaanib võimu üle anda oma lastele.


title: Neid asju kandes näeb iga naine koheselt atraktiivsem välja!

maintext:
Mõned riided lihtsalt mõjuvad meestele eriti meelierutavalt ning muudavad iga naise nende silmis kordi atraktiivsemaks, kirjutab veebiportaal Who What Wear.
Kui sa tahad mõne mehe tähelepanu tõmmata, siis tasub sul oma garderoobi mõned asjad hankida, mille puhul on teaduslikult tõestatud, et nad muudavad naised meeste silmis atraktiivsemaks.
1. Kontsad. Uuringud näitavad, et kontskingi kandev naine on palju atraktiivsem kui naine, kes kannab madalaid jalanõusid. Samamoodi näitavad uuringud, et naistega, kes kannavad kontskingi, tahavad mehed koheselt tutvust teha.


title: Keskerakonna fraktsiooni uus esimees on Tarmo Tamm

maintext:
Seoses Kadri Simsoni lahkumisega Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe ning Mailis Repsi lahkumisega fraktsiooni aseesimehe positsioonilt korraldati täna keskfraktsioonis erakorralised juhatuse valimised.
Fraktsiooni uueks esimeheks valiti 19 poolthäält kogunud Tarmo Tamm. Aseesimeesteks valiti Erki Savisaar ning ka varasemalt aseesimehe positsiooni täitnud pikaajaline riigikogulane Valeri Korb.
„Fraktsiooni esimehe positsioon on ääretult suur vastutus ning võtan seda väga tõsiselt. Keskerakond on peaministri erakond ning me peame sellena käituma ka parlamendis. Olen kindel, et Keskerakond suudab jätkata ühtsena ning ühise eesmärgi nimel pingutades,“ rääkis äsja esimeheks valitud Tarmo Tamm.
Senised fraktsiooni juhatuse liikmed Kadri Simson ja Mailis Reps asuvad homsest uue valitsuse ministriteks.


description: Alkoralli Läti odavama märjukese järele saab ilmselt veelgi hoogu juurde, sest eelolevast laupäevast plaanitakse käima panna bussid Tallinna sadamast Valka ja Iklasse Alko1000 alkoholipoodidesse.

title: Alkorallile veel hoogu: Tallinnast pannakse sõitma bussid Valka ja Ikla alkoholipoodidesse


title: Porto Franco arendaja loodab ehituslepingu sõlmida uue aasta alguses

maintext:
Tallinna Admiraliteedi basseini piirkonda Porto Franco kaubandus- ja bürookeskust rajava Porto Franco juhi Aldo Daponi sõnul on keskuse ehitusleping plaanis sõlmida tuleva aasta alguses.
"Niivõrd suurte arendusprojektide puhul on loomulik, et ehitusel läbitakse erinevad etapid," ütles Dapon BNS-ile. "Hetkel jätkame ehitussüvendi rajamise töödega – rajatakse vundamendialuseid vaiu, kindlustatakse süvendit, just sai valmis ehitussüvendist vee väljapumpamise süsteem," lisas ta.
Paralleelselt käib Daponi sõnul suure hooga projekteerimine Eesti arhitektuuribüroo – AB Kadarik ja Tüür Arhitektid juhtimisel. Ehituse eriosi nagu kommunikatsioonid, küte, jahutus ja nii edasi, puudutavaid tehnilisi projekte valmistavad tema sõnul ette Innopolis Insenerid OÜ projekteerijad ning hoonekompleksi konstruktiivset osa Maru Ehitus AS konstruktorid.
"Kõik need tegevused on ülimalt olulised projekti edasiseks arendamiseks. Lähiajal kandub tegevuste raskuspunkt tagasi ehitusplatsile, siis on oma silmaga juba ka tulemust näha," märkis Dapon. "Loodame ehituslepingu sõlmida järgmise aasta alguses," sõnas ta.
Kuigi varem on Porto Franco sõlminud ehituse peatöövõtu lepingu Astlanda Ehitusega, jättis Dapon vastamata küsimusele, et kas ehitustöid hakkab tegema ikkagi Astlanda või soovitakse leping sõlmida mõne odavama ehitajaga. Varasema info kohaselt läheb keskuse arendamine maksma enam kui 100 miljonit eurot.
Porto Franco on 2018. aastaks Tallinna kesklinna, Admiraliteedi basseini äärsele alale rajatav mereäärse promenaadiga hoonekompleks. Suurema osa pindadest moodustavad kaubandus-, toitlustus- ning büroopinnad. Rajatav kompleks koosneb kolmest maa-alusest ning viiest maapealsest korrusest ning selle kogupind on umbes 150 000 ruutmeetrit.
Projekti suuromanik on Hillar Teder. Omapoolse kaasinvesteeringu on teinud teiste seas ka Lembit Lumbi OÜ Bonaares ning Heldur Meeritsa OÜ Amalfi.
Allikas: BNS


title: Üksikema: "Kui lähen tööle, pole last kuhugi panna, kui ei lähe, jääme koduta!"

maintext:
Mida teha, kui emapalk on lõppenud, aga lasteaias pole kohta?
"Kui lähen tööle, pole last kuhugi panna. Kui ei lähe, jääme peavarju ja toiduta," kirjeldab lasteaiakoha pärast muretsev üksikema oma valikuid. "See on nokk kinni, saba lahti, ja ajab marru, kui ükskõik on omavalitsusel ja Eesti riigil."
Kui Kaire (nimi muudetud) sai tänavu aasta alguses emaks, ei teadnud ta veel, et peab juba mõne aja pärast tulevikule mõtlema ja lapse üksinda üles kasvatama. "Nii see elu läks ja parata pole sinna enam midagi."
Kaire ütleb, et saab hakkama, kuid talle teeb muret, et poolteist aastat makstava emapalga lõppedes tuleb tööle naasta, aga last pole kuhugi panna "See kõik on väga ilus, mida räägitakse," viitab ta omavalitsuse ja haridusministeeriumi väidetele, et lasteaiakohti peaks piisavalt olema.


authors:
Ilmar Saabas
Ekspress Meedia
Eesti Kodanik

title: Soome leht: Tallink kaalub Helsingi-Riia alkokruiise

maintext:
Kui Eesti kergitab alkoholiaktsiise, siis laevafirma Tallink kaalub alkoholikruiiside korraldamist Helsingist Riiga.
Tallink uurib võimalusi, kuidas avada uus reis Soome ja Läti vahel. Firmast öeldi, et plaane reisi avamiseks veel ei ole, kuid juba uuritakse olukorda, kirjutas Ilta-Sanomat. Soome leht valgustab oma lugejaid, et Eesti valitsus kavatseb õllede aktsiise tõsta järgmisel suvel 65 protsenti ning hiljem kerkib maks veelgi. Seoses sellise maksutõusuga ennustatakse soomlaste alkoturismi kahanemist Tallinnasse.
Lätis, kus alkohol maksab märkimisväärselt vähem kui Eestis, on piiri lähistel asutatud hulgaliselt napsipoode.
"Need eestlased on nii rikkad, et enam soomlaste eurosid ei vaja, nemad võivad elada härradena,“ kommenteerib soomlanna uudist Ilta-Sanomate Facebooki lehel.


description: Guns N’Rosese kitarrist Slashi abielulahutus võttis ootamatu pöörde: muusik ei kavatse oma eksnaisele Perla Hudsonile 15 ühise aasta eest sentigi anda, väites, et nad polnudki ametlikult abielus.

title: Slash ei taha eksnaisele sentigi maksta


description: Näosaates Sergei Maasinit kehastanud Inga pabistas pükse kinni hoidvate haaknõelte pärast

title: TV3 VIDEO JA FOTOD | Inga Lunge: "Nautisin juba seda hetke, kui mulle kiilaka müts pähe pandi! See oli äge!"

maintext:
Grimmitegu oli küll pikka ja piinarikas, kuid Inga sõnul ka ütlemata huvitav. „Ma olen ise mõelnud, milline ma võiksin kiilakana olla,“ sõnab ta, et igatses kiilakakogemust juba pikemat aega. „Mulle täitsa meeldis. Ses mõttes on „su nägu kõlab tuttvalat“ näitlejale hea saade, sest saad proovida asju, mida sa tõenäoliselt muidu kunagi katsetada ei saaks. Iseendale on see saade kooli mõttes hästi hea.“
"Päris kihvt on hoopis teistmoodi välja näha kui tavaliselt,“ naerab näitleja Inga Lunge laginal. Et see, kes naerab, on tegelikult ilus Inga, on talle otsa vaadates päris raske uskuda. Juusteta peanupu ning grimmikunstniku joonistatud hambavahega Ingale, näosaate laval estraadiartist Sergei Maasinit kehastanule, pakub olukord igal juhul ohtralt nalja: "Nautisin juba seda hetke, kui mulle kiilaka müts pähe pandi! See oli äge!"
Et kiilasparuka kandmises midagi keerulist oleks, Inga ei arva. Parukas nagu parukas ikka. Pelegi kergepoolne. „Märksa hullem oli laval kanda Vaya Con Diose rasket parukat,“ ütleb ta. „Ning lavaproźedegi all polnud kiilaspeaga viibimises midagi hullu. Potsataja kostüüm oli märksa palavam. Kõik ülejäänud on selle karvase ja sooja rõiva kõrval puhas tilulilu!“
Ülemõõdulisi pükse hoidsid üleval haaknõelad
Kui Inga muigab, et kõik teised kostüümid on Potsataja järel olnud kerged kanda, siis tegelikult polnud Maasini ülikonnaga lood sugugi roosilised. „Mul on nii suured püksid ja tohutult suurte haaknõeltega tagant koomale tõmmatud,“ avaldab ta. „Kogu aeg kartsin, et mõni nõel lööb esinemise ajal lahti ja suskab tagumikku, aga õnneks seda ei juhtunud. Küll aga tuli mõni haaknõel plinn ja plinn lahti diivanil istudes.“ Tujukad haaknõelad, mis ülemõõdulisi pükse allalibisemise eest hoidsid, isetahtsi käituda võtsid, tahtsid uuesti ja uuesti kinnipanekut.
Inga lisab, et midagi pole teha, kui püksid kuidagiviisi jalga ei istu, seda enam, et näosaatega kaasnev töötempo on olnud nii kiire, et kehakaal vägisi alaneb. „Ma pole üldse mõelnud, et peaksin kaalus alla võtma, aga praegu on 4-5 kilo kolinal läinud ja lubasin endale, et hakkan ruttu sööma!“
Lavanumbri sai kokku miksitud erinevatest videotest
Kiilasparuka pähe sikutamiseks põhjust andnud lavanumbrile lauluga „Viktoria“ oli eellooks päev, mil Inga autot juhtides raadiot kuulas. „Tegelikult kuulsin raadiost hoopis mind teist Sergei Maasini lugu, mille pealkirja ma ei tea, aga kus Sergei laulab „on armastus kui kotkas taevas“,“ pajatab Inga. „See oli nii tore, et ei saanud enam edasi sõita ja pidin lausa auto seisma jätma. Sellel laulul polnud aga mingit videovastet.
Laulu „Viktoria“ kohta aga mingid asjad youtube’is ja tema enda tohutul kodulehel olid.“ Netist kokkukogutud kildudest Inga koos Villiko Kruusega lavaetteaste lahendaski. „et Viktoria“ video on Maasinil lihtsalt lavanumber , mille taustal on arvutigraafika, siis sealt oli vähe võtta,“ selgitab Inga. „Seega võtsime aluseks hoopis teise video, mille põhjal Villiko „Viktoriale“ lavastuse lõi.“
Pelgas publiku seas istunud Maasini reaktsiooni
Ehkki võiks arvata, et Maasini kehastamine oli Ingale siiani keerulisim lavaroll, pole asjalood siiski päris nii. „Väga keerulised on olnud need numbrid, kus olen pidanud psühholoogiliselt rolli sisse elama – Ülle Ulla ja veidi ka Anne Maasik,“ arutleb Inga. „.Pöörasevõitu oli aga Sergei Maasini tegemine küll. Igal juhul on Maasin on huvitav fenomen. Ta esitab oma laule silmade särades ja tohutu lustiga. See on nii äge ja positiivne!“ Särasilmselt esitas „Viktoriat“ ka Inga, vaatamata ohtlikele haaknõeltele ja teadmisele, et Sergei Maasin saalis publiku seas istub.
„Seda pabistasin küll, et tea nüüd, mis suhe tal minu paroodianumbriga tekib,“ kirjeldab Inga oma pisukest pelgu. „Olen rõõmus, et ta ise nii positiivselt minu numbrisse suhtus,“ lausub Inga särades. „Ühtepidi on see küll heategeveslik saade, kus kogutakse raha ühtedele ja teistele organisatsioonidele, aga teisalt on see ka saade, kus tuletatakse meelde artiste, kes on võib-olla juba meelest ära läinud. See on minu meelest näosaate lisaväärtus.“ Inga kõneleb omadest kogemustest, sest omal ajal parodeeriti näosaate laval ka Inga abikaasat Toomas Lunget. „See oli meie meelest suur asi ja Toomas polnud sugugi solvunud. Ta oli hoopis meelitatud, et teda on meelde tuletatud!“
Sergei Maasini repertuaari sattus „Viktoria“ tänu Filipp Kirkorovile
„Vaatasin, kuidas “Viktoriat“ laulis Filipp Kirkorv, kes pühendas selle laulu oma emale, kelle nimi on Viktoria,“ jutustab Sergei Maasin, kellele lugu meeldima hakkas ning nii said sellele loodud ka eestikeelsed sõnad. Need küll päris sama mõtet ei kanna, kui venekeelne variant. „Sain alles hiljem teada, et tegelikult laulis seda lugu originaalis duo Baccara,“ lisab Sergei. „Minu jaoks oli esimene suhtumine sesse laulu siiski selline, et see on Filipi lugu. Kui Filipiga seitse aastat tagasi Tallinna linnahallis kohtusin, siis tänasin teda „Viktoria“ pärast ja ütlesin ka, et tegin sellest eestikeelse variandi. Tema tänas mind siis vastu.“
Sergei repertuaaris on „Viktoria“ juba üle kümne aasta ning esimest korda kõlas see aastal 2005 raadios Elmar. Vaid aasta hiljem ilmus see lugu tal ka eestikeelsel plaadil „Ema sõna“. „Selle lauluga sain Eestimaal esineda väga palju, ütleme nii, et Mustveest Saaremaani,“ räägib ta. „Kõik külad ja rahvamajad olen selle looga läbi käinud.“


title: KINGIIDEE | Raasiku Õlletehas kutsub jõulude puhul külla

maintext:
On üldtuntud tõde, et inimese mälusüsteem salvestab paremini kõike seda, mis on seotud positiivsete emotsioonidega. Seega mälestus lähedaste ja sõprade seltsis veedetud meeldivatest hetkedest jääb kestma kauaks!
Raasiku Õlletehase rahvas kutsub Sind külla! Ootame kõiki – mitte ainult vahutava märjukese austajaid -, vaid ka Sind, kes Sa tunned huvi õlle valmistamise protsessi vastu. Sul avaneb suurepärane võimalus tutvuda kaasaegse käsitööõlletehasega ja mekkida otse kääritusmahutist meie värskeid jooke – kääritatud kalja või elavat õlut.
Vahva üritus meie juures säästaks Sind iga-aastasest peamurdmisest, kuidas jõulukuul sõpru ja lähedasi kingitusega üllatada. Ära muretse, nüüd hoolitseme selle eest meie!
Avatud on jõuluturg, kust leiad toredaid kingitusi alates käsitööst kuni jõulupraeni välja. Iseenesest mõista kehtivad jõuluhinnad ka kõigile meie jookidele. Oleme kokku pannud mitmeid erinevaid kinkekomplekte- seega palun varu sularaha!
Sinu lapsi rõõmustavad kaks pirakat ehtsat papagoid Fiona ja Shrek.
Ole kindlasti meiega!
Kohtumiseni Raasikul!
Heida pilk ka Raasiku Facebooki lehele!
Tähelepanu! Tegemist on alkoholiga. Alkohol võib kahjustada teie tervist.


authors:
Teet Malsroos
Kremli Vanake

maintext:
Tulevane maaeluminister Martin Repinski sõnas, et tema veebruarikuu väljaütlemine, mille kohaselt pooldab ta kodukohas Ida-Virumaal kanepi legaliseerimist, oli arusaamatus.
Martin Repinski muutis suhtumist kanepisse. (Teet Malsroos)
"Ma tegelikult veebruaris natuke ebaõnnestunult kommenteerisin seda Vecherka portaalile. Ma ei toeta kanepi legaliseerimist. Ma olen selle vastu," kinnitas Repinski eile Õhtulehele.
"Küsimus oli selles, kas ma tunnen, et kui oleks mingid asutused, kus kanep oleks legaalne, siis aitaks see võidelda ebaseaduslike narkootiliste ainete müügi vastu. Ma ütlesin siis, et tegelikult see on huvitav idee ja võib-olla isegi toetaksin."
Repinski märkis ka, et tal tekkis toona Vecherka ajakirjanikuga ilmselt väike möödarääkivus, sest nad vestlesid telefoni teel.


title: Seisukoht | Vastutus mereväe moodi

maintext:
Et sõjalaev võtab sõidul välismaalt kodusadamasse tühjalt sõitmise asemel kaasa ka natuke kaupa, on tegelikult väga keskkonnateadlik lähenemine. Pealegi kui jagada laeval olnud alkoholikogus meeskonna kõigi liikmete vahel ära, siis kas üldse ületati Euroopa Liidus lubatud kogust? Sigarettide arv oli küll suurem, aga kõiki neid küsimusi lahendagu kompetentsed organid, kas oli see nüüd üks vedu või juba sissetöötatud kaubatee.
Sellise kaubaveoga sõjalaevad tegelikult jätkavad varasemaid traditsioone. 90ndaist meenub, kuidas sõjalaeva kaptenile pandi süüks, et ta vedas sõjalaevaga oma aiamaale turvast ning tõi Saksamaalt õppustelt naastes sõjalaeva pardal Eestisse sõiduauto.
Erinevalt praegusest võttis president Meri sellelt kaptenilt pikemata ära kõik sõjaväelised auastmed. Tänapäeval on moes aga pehmotsemine. Alkoholi vedanud sõjalaeva kapten viidi üle vaid teisele kohale, mereväekooli, ilmselt noortele eeskujuks ja kogemuste jagamiseks. Ka mereväe juhataja Sten Sepperi vastutuse võtmine ja tagasiastumine osutus vaid peeneks kirbutsirkuseks, sest kaitseväest lahkumise asemel jätkab ta teenistust peastaabis. Muide kaitseväe andmetest ilmneb, et Sepper teenis ohvitserina juba kurikuulsal turvast vedanud sõjalaeval.
Vastutuse võtt tähendab tagasiastumist, et minna edasi. Mis elul viga, kui säilivad staaž, auastmed ja nendega kaasnevad hüved, ning kõike seda uue mugava tubase töö peal.


maintext:
Paljud lasteaia ja kooli toitlustajad on mures laste toitumisharjumuste pärast, sest sõna "kala" menüüs tähendab, et pooled lapsed ei söö sel päeval peale piima, leiva ja magustoidu mitte midagi. Milliste nippidega meelitada laps kala sööma?
Kuidas panna laps kala sööma? Peida kalamaitse ära! (Vida Press)
Möödunud nädalavahetusel korraldati toidumessil teabepäev "Kalapäev", kus peakokad Inga Paenurm ja Indrek Liiv jagasid soovitusi kalapäeva menüüde rikastamiseks. Põhjusi, miks paljud lapsed kala ei söö, on mitu.
"Lapsevanemad arvavad, et koolikokk ei oska süüa teha ega seda serveerida. Mina ei ole sellega nõus – koolikokad teevad väga hästi süüa! Probleem saab hoopis alguse kodust," arutles Paenurm teabepäeval.
Tihtipeale on just lapse toitumisharjumused seotud sellega, mida ta kodus sööb ja toob need tahtmised ka kooli kaasa.


description: USA presidendiks valitud Donald Trump nimetas oma administratsioonis ametisse kaks naist.

title: Donald Trump nimetas oma administratsiooni kaks naist


authors:
Teet Malsroos
Uus Koolimaja
Ei Tea

title: FOTOD | Keila linnas lammutati koolimaja, asemele tuleb moodne äri- ja eluhoonekompleks

maintext:
Keilas on juba mõnda aega käinud vana koolimaja lammutustööd. Aastaid tühjalt seisnud hoone asemele rajatakse kaasaegne äri- ja eluhoonete kompleks, lähedale on planeeritud bensiinijaam.
"Sinna on ammu, juba poolteist-kaks aastat tagasi, koostatud detailplaneering, kuna koolimaja kolis sealt hoonest välja uude asukohta," rääkis Keila linna linnaarhitekt Kaire Koitne.
(Teet Malsroos)
"Vana koolimaja varemeid polnud ju mõtet pidada," selgitas Koitne, miks praegu maja lammutatakse. "Pikka aega otsiti omanikku, kes hakkaks arendust looma, siis tehtigi detailplaneering. Puhtfüüsiliselt ei ole seal ehitustegevust toimunud vahepeal, küll aga on tehtud uuringuid."
Arhitekti sõnul on krundil potentsiaali. "See on maantee-äärne asukoht, sinna sobivad ärihooned hästi. Teisele poole külge, vastu Põhja tänavat, tulevad tulevikus korterelamud."
Enne uute hoonete valmimist saab Keila endale kolmanda tankla. "Esimene objekt, mida seal praegu projekteeritakse, on vana staadioni nurga peale Olerexi bensiinijaam. See võetakse korralikult linnamaana äripindade ja elamumaana kasutusse ja sellepärast lammutatakse vana eest ära."


title: ŠOKEERIVAD KAADRID: modell tatsas moelaval puhta paljalt!

maintext:
Imestunud publik haaras oma kaamerad ja mobiiltelefonid, et sündmust filmida.
Modellid on tavaliselt lavals esitlemas uusi rõivaid, ehteid või mingeid tooteid, kuid mitte oma ihu. Ometigi ilmus ühele moelavale paljas modell, kel peas kõigest müts, mis meenutas sülisuurt CD plaati.
Pole ka imestada, et see klipp laaditi Youtube.comi keskonda, kus seda on vaadatud juba ligi 170 000 korda.


title: SDE seab Tallinna linnapea kandidaadiks ilmselt Vakra

maintext:
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) tõenäolisemaks kandidaadiks Tallinna linnapeaks tuleva aasta kohalikel valimistel on riigikogu liige Rainer Vakra, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Vakra ütles teisipäeval ERR-ile, et juhib SDE Tallinna piirkonna esimehena pealinnas valimiste ettevalmistamist ning valmisolek asuda linnapea kohale on olemas. "Juhul kui see võimalus avaneb, siis ma lahkun riigikogust ja asun linnapea ametisse," lisas Vakra, kes on olnud varem Nõmme linnaosa vanem.
Vakra ütles, et SDE pole ametlikult linnapea kandidaati kinnitanud ja sellekohased arutelud ja otsused on veel ees, kuid valimisteks valmistumise eestvedajana on tema üks valikutest.
SDE eesmärk on Vakra sõnul valimiste järel jõuda nö otsustajate sekka, mitte jätkata opositsioonis.


description: ETV saate "Pealtnägija" külaliseks on täna esimest päeva ametis olev uus peaminister Jüri Ratas.

title: "Pealtnägijas" annab täna emotsionaalse intervjuu uus peaminister Jüri Ratas


authors:
Miks Kannab
Vaesed Naesed Nende Silmarõõm Ja Lootus

description: Õhetav ja ärevuses neiu ei oska Hiinas bussis oma pilku kuhugi suunata, sest talle tundub, et tema näo ees punnitab pükstes meheau...

title: KAS IKKA PUNNITAB: kuhu keerata pilk, kui mehe pükstes punnitab?

maintext:
Inglane eksib metsa ära. Satub üksiku maja peale, kus elab nägus noor neiu. Inglane palub öömaja, kinnitades, et neiul pole midagi vaja karta, kuna ta on d˛entelmen.
Magabki mees ilusti hommikuni, midagi amoraalset ette võtmata. Vaatab aknast välja ja näeb, et õu on kukkesid täis ja ainult mõned kanad. "Teil on nii palju kukkesid, preili." täheldab ta.
"Oh ei, kukki on ainult üks, teised on d˛entelmenid." vastab preili.


description: "Soovin järgmistele osalejatele külma närvi. Kommentaare ei tasuks üldse lugeda, sest nagu öeldakse, eestlase lemmiktoit on ikka teine eestlane," ütleb Linda, kes lahkus saatest "Kallis, sa oled kosunud" kõigest viis kilo kergemana.

title: Kaalusaate Linda: pooled vaatajad leidsid, et saates oli tõesti midagi nihu


title: SÄRAVAD EHTED - kuidas neid kaitsta ja mis on nende hooldamise valearusaamad?

maintext:
Kuigi me oma ehteid iga päev puhastama ei kipu, peaks tegelikult nende eest hoolt kandma iga päev. Parim viis puhastamiseks on soe vesi ja puuvillane lapp.
Juveelifirma Kuldkroon juhataja Kaupo Nõlvak toob välja, et ehete puhastamisel tuleb tähelepanu pöörata nende materjalile.
"Kuld on teatavasti mittereageeriv teiste ainetega ehk siis mitteoksüdeeruv ja seega piisab kullale sooja vee ja pehme lapiga puhastamisest. Hõbe seevastu oksüdeerub õhu käes aja jooksul ning tekkinud oksüüdikiht vajab kindlasti aeg-ajalt eemaldamist," selgitab Kaupo Nõlvak. Oksüüdikihi eemaldamiseks sobivad spetsiaalsed immutatud lapikesed või vedelikud, kus leotades kiht eemaldub.
"Kui on tegemist kattekihiga ehk need on kullatud, hõbetatud või rodeeritud, siis ei tohiks liiga tugevasti hõõruda. Liigne nühkimine lühendab kattekihi eluiga," sõnab ta. Kui ehe sisaldab vääriskive, võiks kasutada ka väikest pehmet harja, kuid parima lahendus siiski erivahendis loputamine.
Et ehted võivad märjaks saades kahjustuda, seda karta ei tasu – oluline on need pärast puuvillase lapiga korralikult ära kuivatada. "Näiteks pärlite puhul tuleb küll vältida kokkupuudet muu kui puhta veega ning ka veega hooldamise järel tuleks pärlid kindlasti kuivatada. Kahjulikult mõjuvad pärlitele näiteks merevesi või ka mõned soo- ja rabaveed, seetõttu tuleks ujumis- ja rannaüritusteks pärlid kindlasti koju jätta," annab Nõlvak head nõu.
undefined (Kuldkroon)
Rääkides kella hooldusest on esmatähtis jälgida selle kasutamist vastavalt funktsionaalsusele. "Ehk siis ei maksaks sportlike tegevuste juures kanda niinimetatud ülikonna-või ehtekella. Need ei ole mõeldud ujumiseks, saunatamiseks või muuks vaba aja sportlikuks tegevuseks," sõnab Nõlvak. Kella puhastamiseks tuleks eemaldada selle rihm ning seejärel puhastada korpus. Metallrihma hoolduseks tuleks see samuti eemaldada ning seejärel pehme harjaga harjata.
Kõige mugavam ja lihtsam on siiski minna kullassepa juurde, kus kogunenud mustus erilahusega kõrgsagedus-vannis metallrihma vahelt eemaldatakse.
Kella mehhanismi hooldus tuleks ette võtta vähemat iga kolme aasta järel, kuid see töö peaks jääma kellassepale.
Hoia ehteid eraldi karpides
Kuigi tihti kasutatakse kodus ehete puhastamiseks hambapastat, Nõlvak seda ei soovita. "Tegemist on siiski kergelt abrasiivse ainega ning poleeritud pinnale jäävad mikro-kriimud," selgitab Kaupo Nõlvak.
Ka ehete kulumise vältimisel tuleb pidada silmas mõningaid nippe – näiteks tasuks neid hoida spetsiaalsetes laegastes, kus igal ehtel oma väike pesa või sahtel. "Kui laegast ei raatsi soetada, tuleks alles hoida ehete karbid, milles nad on ostetud või kingitud. See võtab küll ruumi ning on ehk tülikas, kuid ehted on kenasti hoitud," soovitab Nõlvak.
Ta lisab, et pidevalt ehete samas karbis hoidmisel ning nende sisse-välja võtmisel hakkavad tekkima kriimustused, mida enam lihtsa puhastamisega ei eemalda. "Väärismetallid on teatavasti üsna pehmed," nendib ta.


description: President Toomas Hendrik Ilves andis täna Facebookis teada, et tema ja Ieva Ilvese perre sündis poeg Hans Hendrik. "Oleme väga rõõmsad, et meie perre sündis täna varahommikul Hans Hendrik Ilves. Ema ja laps on hea tervise juures ning jagavad meie rõõmu me perede ja lähemate sõpradega." Vaata südamlikku ja nostalgilist videomeenutust värskete vanemate armumisloost!

title: VIDEO: Vaata meenutust presidendipaari kõmulisest armumisloost!


authors:
Afp
Scanpix
Mis Teha El On Ameerikaprselakkuja

title: Slovakkia peaminister: Venemaa sanktsioonid on arutud!

maintext:
Slovakkia valitsusjuht Robert Fico arvustas karmilt Euroopa Liidu kehtestatud Venemaa vastaseid sanktsioone ja kiitis Donald Trumpi presidendikssaamist ning Visegrádi riike. "Esitasime sanktsioonide kehtestamisele selged vastuargumendid. Kellel on neist [=sanktsioonidest] kasu? Viimase ühe-kahe aastaga on Slovakkia ja Venemaa kaubavahetus vähenenud 30 protsenti. Kellele on see hea? Kellele kasulik? Kas sanktsioonide tõttu muutub Venemaa suhtumine Ukrainasse? Ei muutu. Ainus, mis loeb, on Minski kokkulepe. Sanktsioonid on arutud, kuid EL peab jääma ühtseks. Sellises olukorras võib öelda, et mulle ei meeldi, olen vastu, kuid ELi ühtsuse tõttu ei või hakata vastu enamusele," ütles Fico teisipäeval Bratislavas Komenský ülikooli õigusteaduskonnas peetud konverentsil "Visegrádi nelik ja ELi tulevik".
Visegrádi riikidest rääkides toonitas Fico: ELis kehtib üks seadusepügal, mis ei jäta väiksele riigile võimalust oma huve kaitsta, kuid teatud riikide ühtehoidmine on loomulik, ja jääbki selliseks. "Just seepärast on Visegrádi neliku tähtsus tohutu, nimelt esindab see mitte üksnes 5,5 miljonit slovakki, vaid ka tšehhe, ungarlasi ja poolakaid.
Kui loeme nad kokku, esindab Visegrádi nelik 65 miljonit inimest, kelle arvamust tuleb kuulda võtta. Ma ei oska kujutledagi, et Slovakkia saaks oma huvide eest seista kuidagi teisiti kui üksnes Visegrádi neliku raames," ütles Fico. Tund aega kestnud arutelul üliõpilastega tuli jutuks ka hiljuti USA presidendiks valitud Donald Trump. "Mis see meie asi on, keda valitakse presidendiks Ameerika Ühendriikides? See on asjaomase riigi valijate asi. Kui Donald Trumpi valimislubadused teoks tehakse, siis võivad ka USA ja Venemaa suhted saada uue sisu. Praegu on need erakordselt pingelised, see pole aga hea kellelegi. Vaja oleks palju suuremat tasakaalu," tõdes valitsusjuht. Fico hinnangul võib Trumpi presidendikssaamine tuua kaasa Euroopa tugevnemise, kirjutas Slovakkia ungarikeelne internetiväljaanne Hírek.


title: Mida hakata peale läbipaistva tüllkleidiga?

maintext:
Tüllist seelikud ja kleidid on praegu väga populaarsed, kuid mida hakata peale kleidiga, mis on läbipaistev? Kas see on mõeldud ainult koduse elu vürtsitamiseks või tulebki nüüd poolpaljalt tänavale minna?
Paljalt või pesu väel, peal läbipaistev tüllseelik, võib ju tänaval väga huvitav välja näha, kuid siiski ei ole pidanud moeloojad läbipaistvat tüllkleiti disainides seda silmas.
Bershka 17,99 €
Pigem peaks sellist kleiti kandma kõikide teiste kihtide peal. Ehk siis näiteks pannes selga teksad ja T-särgi, siis enne sinna mantli või jope otsa panemist tuleks peale panna hoopis tüllkleit. Veidi kaltsakas välimus, mis eranditult tekib, kui niimoodi ringi käia, käibki asja juurde ning on seejuures ääretult moekas. Iseasi muidugi on see, kas keegi Sinu suurest stiilitajust ka aru saab.
Kes tahab sellist kleiti aga vedi tagasihoidlikumal moel kanda, siis kõige lihtsam viis on panna sinna alla mõni figuurijärgiv, väga minimalistlik kleit, mis looks mulje, et tegemist on tegelikult ühe rõiva, mitte aga kahe ülestikku pandud kleidiga. Kui tegemist on väga julge kandjaga, siis loomulikult võib tüllkleidi alla sobitada ka bodi, kuid sellisel juhul on tegemist pigem küllaltki ekstreemse peorõivaga, mitte aga millegagi, millega talveperioodil tänavale minna.


authors:
Teet Malsroos
Edgar Ja Taavi

title: Ivo Linna pääses Eesti Laulu poolfinaali: võistluslugu on kirjutatud spetsiaalselt mulle

maintext:
“Esimesed emotsioonid on väga head. Meie töö on ju selline, et kui midagi õnnestub, siis see teeb loomulikult rõõmu!” kommenteerib Ivo Linna, kes pääses looga “Suur loterii” Eesti Laul 2017 poolfinaali.
Ivo Linna sõnul tundub, et selle looga läks kõik mööda õiget rada ja eriti on mehel hea meel selle üle, et loo autorite Rainer Michelsoni ja Urmas Jaarmani töö sai tunnustatud ning et mehed just talle selle laulda andsid. Raineri ja Urmasega ristus Ivo tee juba aastaid tagasi. “Oleme 7-8 aastat tagasi ansambliga Supernova ka plaadi salvestanud.” Et saada aru, millest lugu räägib, tuleb Ivo sõnul seda ise kuulata. “Rainer ja Urmas ütlesid, et mõtlesid loo teksti ja viisi kirjutades minu peale. Seal on vihjeid minu vanadele lugudele, minu hoiakutele ja sellest loost kõlab vastu armas nostalgia.”
Ivo jaoks pole tegu esimese looga, mis spetsiaalselt talle kirjutatud. “Mitmed, paraku meie hulgast lahkunud, heliloojad – äsja pilve taha taevaorkestrisse läinud Valter Ojakäär või Kustas Kikerpuu – on helistanud ja öelnud, et neil on mulle üks lugu,” selgitab Ivo. “Ja neid laule on ju palju, mille heliloojad on kirjutanud kindlale artistile mõeldes. Heliloojad ju tajuvad, kes võiks nende loomingut esitada.”
Kui Õhtuleht tänavu Eesti Laulu finaalis Ivo Linnalt uuris, kas ta läheks uuesti Eurovisionile, vastas mees, et ta peaks ennast tõsiselt peeglist vaatama. “Ma ei arva, et läheksin, isegi kui pakutaks.” Popmuusika olla Ivo arvates nimelt noorte pärusmaa. “Ma olen kaua laval olnud, aga see on teine värk ja ei maksa seal. Sa pead olema noor ja silmad peavad põlema peas.” Samuti on Euroopa suurim lauluvõistlus Ivo sõnul praegu rohkem show. “Praegu on seal vaja noorust ja mina ei hakka sinna küll trügima, tere hommikust,” muigas legend.
Ivo sõnab, et arvab praegu täpselt sama. “See ongi noorte inimeste pärusmaa. Ma laiutasin lihtsalt käsi, kui Rainer ütles, et anname selle loo Eesti Laulule ka.” Ivo tõdeb, et oleks võinud muidugi öelda, et mehed, ärge jamage, kuid Eesti Laul on siiski kodumaise originaalmuusika suurim pidupäev. “Kui see laul kõlab vähemalt poolfinaalis, ja mine tea, ehk pääseb finaaligi, on see ühe laulu saatusele hea. Ma loodan, et ka rahvas võtab selle omaks.”


title: Tuntud viiruste hulk kasvas 1500 võrra

maintext:
Rahvusvaheline uurimisrühm avaldas mainekas ajakirjas Nature artikli, milles kirjeldatakse ligemale 1500 uut viirust. Kõik need leiti putukate ja ämblike uurimisel.
Viirused asuvad elusa ja eluta looduse piirimail. Need koosnevad pärilikkusainest ja valgulisest kestast ning vajavad paljunemiseks peremeest, kelle raku masinavärgi abil uusi viiruseosakesi tootma hakata.
Viirusi on tohutult palju ja suur osa neist on inimese kahjutud. Sestap tunnemegi eelkõige haigusi tekitavaid viirusi ning viiruste üldise mitmekesisuse kohta on ülivähe teadmisi.
Viiruste mitmekesisuse uurimiseks kogusid teadlased 220 liiki Hiinas elutsevaid maismaa- ja veelselgrootuid - putukaid ja ämblikke. Nende pärilikkusaine uurimisel selgus, et avastatud oli ligemale 1500 uut viirust. Osad neist on nii erilised, et on raske öelda, milliste viirustega nad lähedalt sugulased võiksid olla.


description: Eile viidi Nordea Kontserdimajas läbi PÖFFi auhinnatseremoonia.

title: GALERII | Vaata, kes olid tulnud PÖFFi pidulikule lõpetamisele


title: Järjekordne eetikareeglite rikkumine? Oettinger kasutas Kremli lobisti eralennukit

maintext:
Euroopa Komisjoni volinik Günther Oettinger on ületamas taas uudistekünnist. Nimelt kasutas ta Saksa ärimehe Klaus Mangoldi eralennukit. Asi polekski kõnelemist väärt kui toosama lennukiomanik poleks tihedalt seotud Kremliga. Mangold on saanud endale lausa hüüdnime "Härra Venemaa".
Taoline asjaolu on aga taas tekitanud küsimusi, kas hiljuti hiinlasi pilusilmadeks nimetanud poliitik jälle eetikareegleid rikkunud pole, vahendab EUobserver.
Oettinger kasutas ärimehe lennukit 18. mail, et lennata 18. mail Brüsselist Budapesti, kus kohtus peaminister Viktor Orbaniga. Nüüd, kuid hiljem, kui asi avalikuks on saanud, põhjendas Oettinger oma transpordivahendi valikut sellega, et talle sobival ajal ei väljunud mitte ühtegi ärilendu.


title: ÄRGE KAOTAGE USKU INIMLIKKUSESSE: miks jättis klient teenindajale 704 eurot jootraha?

maintext:
Kui sind on hästi teenindatud, siis on viisakas jätta klienditeenindajale jootraha. Enamasti jääb see 10-20 protsendi vahele, kuid üks klient jättis kelnerile 115 eurose arve eest suisa 704 eurot jootraha. Miks?
Nimelt kuulis klient, kuidas Texases töötav kelner Ben tahab oma kallimale teha erilise kingituse, vahendab Metro.
Iirimaalt pärit Ben tahab raseda Taryni viia kohtuma oma perega, kui nende lapsuke on sündinud.


description: Tallinna linnavalitsus ei toeta eelnõu, millega oleks korraldatud tuleva aasta jaanuaris linlaste seas küsitlus, kas rajada Tallinna mošee või mitte.

title: Tallinn ei toeta mošee rajamisküsitlust


authors:
Aldo Luud
Oh
Tagantjärele Tarkus
Seda Alusetut

title: Veterinaar- ja toiduamet: Repinski farmi kitsejuustutoode on eestimaine

maintext:
Möödunud nädalal Eesti Ekspressilt saadud infot kontrollides viis Veterinaar- ja toiduamet (VTA) Konju kitsetalus läbi kontrollkülastuse, mille käigus uuriti Repinski kitsefarmi juustu päritolu kohta.
VTA kontrollis Konju talust pärinevat toodet, mis väidetavalt on tehtud Hollandist pärinevast juustust. "Menetlus käib edasi aga see dokumentatsioon, mis nad siiani meile esitanud on, ütleb, et see on eestimaine. Palusime lisaselgitust selle Hollandist toodud juustu osas ka, seda nad peavad veel esitama," sõnas VTA pressiesindaja Martin Altraja Õhtulehele.
Altraja sõnul kõnealuse külastuse käigus vihjeid hügieeninõuete eiramise osas veel ei kontrollitud.
Peaminister ja Keskerakonna esimees Jüri Ratas kinnitas eile pärast erakonna juhatuse koosolekut, et Martin Repinski jätkab tööd maaeluministrina.


title: TOP 5 | Väga selgelt uus, aga kas parem?

maintext:
Jüri Ratase juhitud valitsus tuli võimule selge lubadusega muuta meie elu paremaks. Kõigi, peale valitsusest jalad ees lahkunud reformierakondlaste ja nendega koos toiduahelast langenute. Kas uus on ikka parem, näeme aga alles aasta pärast, kui koalitsioonileppesse saanud lubadused jõustuma hakkavad. Seda muidugi, kui õlle hinda tõsta lubanud valitsus nii kaua vastu peab. Kuid välistada ei saa sedagi, et mõni külmkappi pistetud konflikt – näiteks Keskerakonna pikaaegne flirt idanaabriga, mis isamaalastele pinnuks silmas – ootamatult kiiresti üles sulab.
Kvoodiministri esimene proovikivi
Uue valitsuse üllatusliige, keskerakondlane Martin Repinski peab maaeluministrina tõestama, et ta pole valitsuskabinetti kaasatud vaid selleks, et täita venekeelsete ja savisaarlaste kvooti. Veelgi enam – esimesest tööpäevast tuleb rinda pista süüdistustega, mis puudutavad tema kitsekasvatust: klaarimist vajavad nii kitsepiima päritolu kui ka alluvate palgaasjad. Küllap teavad noorpoliitikule ministriportfelli heldelt usaldanud erakonnakaaslasedki, et ministriamet ei anna ainult võimalust säramiseks, vaid ka kõigi silme all põhja kõrbemiseks.


description: Eile tunnustati aumärkidega 19 kodanikku, kes aasta jooksul aitasid kurjategijaid tabada või tulid õigel ajal teistele appi.

title: "Ma ei mõelnud muud, kui et pätt tuleb tabada!"


title: National Geographic esitleb eksklusiivset telesarja esimesest mehitatud missioonist Marsile

maintext:
National Geographic kanalil esilinastub sel pühapäeval, 13. novembril populaarteaduslik sari „Marss“ (Mars), mis proovib ennustada, kuidas õnnestub esimene mehitatud ekspeditsioon punasele planeedile aastal 2033. Lavastatud lugu täiendavad intervjuud Marsist Elon Muski, Neil deGrasse Tysoni ning mitmete NASA kosmoseteadlastega.
Aastal 2033 maandub Marsil kosmoselaev Daealus, mille pardal on kuus astronauti. Kuigi sarja keskne jutustus on väljamõeldis, on režissöörid Brian Grazer ja Ron Howard teinud selle kokkupanekul tihedat koostööd kosmoseteadlastega, et kogu tegevustik oleks võimalikult lähedane reaalsusele – sellele, mis esimest inimestega Marsi-missiooni ühel hetkel ees ootab. Kuueosaline sari jälgib tulevikumissiooni käekäiku esimeste murrangulise tähtsusega aastate jooksul.
Lisaks tulevikule vaatab sari ka olevikku: sarjas räägivad Marsist ning inimeste korduvatest katsetest seda planeeti avastada SpaceX asutaja Elon Musk, endised astronaudid Charles Bolden, John Grunsfeld, astrofüüsikud Neil deGrasse Tyson, Jedidah Isler ja mitmed teised kosmoseeksperdid nii NASAst kui teistest olulistest valdkonna organisatsioonidest.


title: Ivo Linna: kolme lapselapse vanaisana polegi see lavaroll mulle nagu päris

maintext:
Armastatud lauljast saab üks noortetantsupeo peategelasi.
"Ma olen tõesti liigutatud, et mind on kutsutud minu tööst täiesti erinevates asjades kaasa lööma," õhkab muusik Ivo Linna, kellel on järgmisel suvel kanda tähtis roll – Ivo kehastab noortetantsupeol üht peategelast, Vanaisa.
Järgmise aasta suvel peetakse Kalevi staadionil XII noorte tantsupidu. Tantsijad jutustavad Kalevi staadionil Friedrich Robert Faehlmanni muistendist "Koit ja Hämarik" inspiratsiooni saanud lugu päikeseaasta igavesest kordumisest.
Tantsupeo põhisõnum on rahvuskultuuri põhiväärtuste hoidmine ja põlvest põlve edasiandmine, mida väljendatakse Koidu ja Hämariku teekonnana neljas aastaajas ehk ühes aastaringis. Pärast katsumusi pärandab Vanaisa päikese ehk kullakera kandmise noortele.


title: Lõuna-Korea president võttis vastutuse korruptsiooniskandaalis, kuid eitab seotust ususektiga

maintext:
Lõuna-Korea presidenti Park Geun-hye'd ähvardab riigijuhi ametist ilma jäämine. Naine, kes seisab silmitsi korruptsioonisüüdistusega, võttis täna avalikult vastutuse võimu kuritarvitamisskandaalis, lubades teha koostööd uurijatega.
"Kõik see on juhtunud minu hooletusest," ütles Park Geun-hye riigitelevisiooni vahendusel. Sel nädalal on president teinud telepöördumisi, kus ta kinnitab, et on tegutsenud iseseisvalt, juba kaks, kirjutab CNN.
Skandaaliga on suuresti seotud Geun-hye' sõber Choi Soon-sil, kes väidetavalt kasutas ära sõprust presidendiga, saades lubamatu juurdepääsu valitsuse poliitika kujundamisele. Hetkel on Soon-sil vahi all, süüdistatuna pettuses ja võimu kuritarvitamises.
Lõuna-Korea presidenti on kahtlustatud ka seotuses šamanistidega. "Tahan öelda, et see on pole absoluutselt tõsi," pihtis Geun-Hye oma rahvale.


title: Üle 60 aasta kinni istunud mees ei soovi vanglast enam kunagi lahkuda

maintext:
79aastane Joseph Ligon sattus vangi oma 16. eluaastal. Ta on hetkel vanim kinnipeetu, kes alustanud oma "karjääri" alaealisena. Mehele on vanglaelu saanud nõnda omaseks, et ta on keeldunud võimalustest vabadusse pääseda.
Philadelphiast pärit Ligon mõisteti eluks ajaks vangi kui ta osales kahe mehe tapmises, kirjutab Daily Mail.
USA hiljutise ülemkohtu otsusega on põhiseadusevastane rakendada eluaegset vangistust nende peal, kes on otsuse tegemise ajal olnud alaealised. Uue seaduse kohaselt saab alaealisele kõige rangema karistusena määrata mitte rohkem kui 35 aastat kinnipidamist. See andiski Ligonile võimaluse vangistusest pääseda, kuid üle 60 aasta vanglas viibinud mees keeldus sellisest pakkumisest põhimõtteliselt.


title: Kardashianide vend Rob sai isaks

maintext:
Rob Kardashiani mõrsja Blac Chyna tõi eile ilmale tütretirtsu, kes sai nimeks Dream Renée.
“Ta on imekaunis ja uhkete juustega,” kinnitab E! Newsi allikas. Ajakirja People teatel sündis laps Los Angeleses Cedars-Sinai meditsiinikeskuses planeeritud keisrilõikusega. Reality-staaridele kohaselt jäädvustas õnnelike vanemate tipphetke filmitiim. Televaatajad saavad tunnist beebi-eriosa vaadata 18. detsembril.
Blacil (28) on varasemast armusuhtest räppar Tygaga nelja-aastane poeg King Cairo. Robil (29), kes on aastaid maadelnud ülekaaluga ja ärevushäirega, varasemast lapsi pole. Kuna Blaci ja Robi suhted on olnud heitlikud, spekuleeritakse, et nad ei pruugigi ühise katuse alla elama jääda.


title: NÄOSAATE FINAALI EEL | Liis Lass: Dionil on väga palju žeste, mis kohati isegi võtavad muigama

maintext:
Selle nädala pühapäeval leiab aset “Su nägu kõlab tuttavalt” suur finaal. Finaali pääsenud näitleja Liis Lass põhjendas Celine Dioni parodeerimist sellega, et Dion on väga teatraalne ja teda on seetõttu lihtne parodeerida.
Finaalietteasteks Saku Suurhallis valis Liis Celine Dioni megahiti “My heart will go on”, mida teame kõik filmist “Titanic”.
“Ma teadsin, et ma ei taha tantsida ja siis ma mõtlesin, mis sobib suurde saali ja on natuke staatiline, siis mul tuli kuidagi meelde “Titanic” ja see sentimentaalsus, vaatasin Celin Dioni esinemisi ja ta on väga teatraalne,” selgitas Lass.


authors: Etv Pealtnägija

description: Tänaõhtuses "Pealtnägijas" tutvustatakse naist, kelle töö on hüpata sõitva auto ette või saada pudeliga vastu pead, vahendas ERR. Ei, tegu ei ole elukutselise kindlustuspetturi, vaid edukaima Eesti naiskaskadööriga.

title: Eesti tuntuim naiskaskadöör näitab teleekraanil trikke


description: Endise presidendi abikaasa Evelin Ilvese viimane jutusaade läks eetrisse läinud neljapäeval, ent kas saade naaseb ekraanile, on saatejuhi enda sõnul veel lahtine.

title: Evelin Ilves oma jutusaatest: "Kas ja mis "Evelinist" edasi saab, on veel lahtine."


authors:
Ära Sa Märgi
Nii Tähtis

description: Täna hommikul kella kuue ajal juhtus liiklusõnnetus Ääsmäe viaduktil. Välismaalasest veokijuht kaotas libedal teel juhitavuse ja paiskus sõidukiga külili.

title: FOTOD | Ääsmäe viaduktil paiskus veok külili, välismaalasest juht pidi viis tundi nõutult abi ootama


title: Kapo hoiab silma peal võimalikul ohul, et Venemaa võib osta sõjaväelastele kinnistuid

maintext:
Kaitsepolitsei ülesanne on ennetada julgeolekuohte, kinnitas kapo pressiesindaja, kui kommenteeris Soome väidetavaid juhtumeid, kus Venemaa poolt välismaalaste ostetud kinnistuid võidakse kasutada eraldusmärkideta sõjaväelaste majutamiseks.
Soome kapo leiab parlamendile esitatud julgeolekuülevaates, et välisriikide kodanike poolt riigis ostetud kinnisvara võidakse kriisiolukorras kasutada tunnuseid mitte kandvate võitlejate majutamiseks. Ülevaates nenditakse, et jätkuvalt on märgata samme, millega tehakse ettevalmistusi, et võimalikus kriisiolukorras mõju avaldada. Otseselt on selle all mõeldud näiteks Venemaa kodanike Soomes ostetud kinnisvara. Peale võitlejate majutamise võidakse seda kinnisvara mõnel juhul kasutada ka liikluse sulgemiseks, vahendas ERRi teatel Iltalehti.
Kapo ülesanne on oma pädevuse piires ennetada ja tõkestada julgeolekuohte, ütles Eesti kapo pressiesindaja Agnes Suurmets-Ots Õhtulehele. Vajadusel teavitame ohtudest valitsust ja/või avalikkust, lisas ta. Julgeolekuekspert Jaanus Rahumägi ütleb, et kuna meil on demograafiline olukord hoopis teine kui Soomes, siis ei pea Venemaa sarnaseid meetodeid Eestis kasutama. "Arvan, et Eesti kaitsepolitsei on meie julgeolekut mõjutavate protsesside suhtes vägagi tähelepanelik," ütleb Rahumägi.


title: Omanik läks ärandajaga kaklema

maintext:
Teisipäeval kattis lumi juba autosid. Jõgevamaal Kuremaa alevikus elav 59aastane mees puhastas oma Citroëni ja läks korraks tuppa, et siis sõitu minna.
Paraku nägi ta aknast vaid tühja platsi: auto oli läinud. Mees sai paar maja eemal ärandaja kätte ja tõmbas ta sõidukist välja. Tekkis sõnelus, mis päädis kaklusega. Autoomanik ei tahtnud uurimisele viidates juhtunust rääkida, kuid alevikukaaslase sõnul on tal silma all verevalum.
Politsei viis agressiivseks muutunud ärandaja kahtlustatavana asjaolude selgitamiseks jaoskonda. Alustatud on kriminaalasi. Prokuratuurist öeldi, et mees on kinni peetud ja lastakse pärast ütluste andmist tõenäoliselt vabadusse.
Majaelaniku sõnul on üsna tavaline, et autot soojendatakse akna all ja käiakse ruttu toas ära.
"Muidugi võib öelda, et oma viga, aga ei saa ju nii skisofreeniliseks minna. Auto võidakse varastada ka ju siis, kui lähed garaažiust kinni panema."