description: Kaks nädalat ametis olnud president Kersti Kaljulaidi on valituks osutumise puhul õnnitlenud kümned kroonitud pead, riigi- ja rahvusvaheliste organisatsioonide juhid.

title: Kaljulaidi on presidendiks saamise puhul õnnitlenud kümned riigijuhid

maintext:
Kersti Kaljulaid: president peab olema seal, kus on raske
President Kersti Kaljulaid ütles täna riigikogus ametisseastumisel peetud kõnes, et president ei saa ise luua enesekindlust toetavat, õiglast ja hoidvat keskkonda, kuid saab olla nõudlik sõnastaja, et meie lastele ja lastelastele olulised teemad oleksid pidevalt päevakorral. «Presidendi vastutus on laste ja lastelaste Eesti. Enesekindlate, haritud ja tervete inimeste Eesti. Paratamatult järeldub sellest, et president peab olema seal, kus on raske,» ütles ta.


description: Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimehe Jevgeni Ossinovski hinnangul läks Eesti esindaja nimetamise protsess Euroopa Kontrollikotta algusest peale valesti.

title: Ossinovski: kontrollikoja liikme teema läks algusest peale valesti

maintext:
«Juhan Partsi küsimus on olnud päevakorral juba peaaegu aasta ja on ilmselgelt ebaproportsionaalselt tähelepanu pälvinud ja aega nõudnud. Eks selle põhjuseks on eeskätt see, et see protsess läks algusest peale täiesti valedele radadele,» ütles Ossinovski esmaspäeval BNS-ile.
«Üldiselt on ju nii, et kuna valitsus otsustab asju konsensuslikult, siis tasub asju enne ikka partneritega kokku leppida, kui avalikke initsiatiive teha. Rahandusminister tollal arvas teisiti ja hakkas avalikku väitlust pidama, mis on nii suhteid pingestanud kui ka seda protsessi venitanud,» selgitas SDE esimees.
Valitsus nimetas esmaspäeval Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) liikme Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikmekandidaadiks.
«Tõsi on see, et viimase aasta jooksul oleme näinud seda, kuidas IRL on soovinud mitmeid oma tipp-poliitikuid poliitikast väljutada erinevatele mittepoliitilistele ametikohtadele, aga see, miks see nende arvates mõistlik on, eks seda tuleb nende käest küsida,» kommenteeris Ossinovski IRL-i järjekordse juhtpoliitiku lahkumist poliitikast.
«Nüüd saab selle küsimuse lahendatud ja saab liikuda edasi olulisemate sisepoliitiliste teemade juurde. Neid seal ootab valitsuskabineti järjekorras tükki kakskümmend,» lisas Ossinovski. «Minu jaoks tervise- ja tööministrina ootab põhimõttelisi otsuseid tervishoiu rahastamise tuleviku küsimus, jätkuvalt on üleval alkoholipoliitika karmistamise pakett, mis ei ole juba pikka aega kusagile liikunud,» rääkis sotside liider. «Eks teiste ministrite haldusalades on neid [olulisemaid teemasid] ka kümneid,» lisas minister.
Ossinovski teatas esmaspäeval pärast valitsuse otsust, et sotsiaaldemokraadid andsid Partsi Euroopa Kontrollikotta nimetamise osas järele, et Eesti ei takerduks sellesse vastasseisu ja saaks edasi liikuda. «Sotsiaaldemokraatide ega minu enda arvamus Juhan Partsist ei ole ajaga muutunud. Muutunud on olukord. Valides Kersti Kaljulaidi presidendiks teadsime, et peame seejärel kiiresti leidma ka kontrollikoja liikme. Alates tänasest on küsimuse all Eesti Vabariigi rahvusvaheline usaldusväärsus. Et Reformierakonna ja IRL-i ühisliit selles küsimuses on murdmatu, otsustasime sel korral astuda sammu tagasi, et Eesti saaks minna edasi,» ütles Ossinovski erakonna pressiesindaja vahendusel.

fasttext_language: et


description: Justiitsministeerium soovib karmistada täitedokumentidest tulenevate nõuete aegumistähtaega, kindlasti on plaanis tähtaega praeguselt 10 aastalt pikendada sääraste juhtumite puhul, kus nõue on seotud kuriteoga tekitatud kahjuga, ent kaalumisel on ka võimalus taastada üleüldiselt aegumistähtaeg 30 aastat.

title: Kuriteokahju aegumistähtaeg võib pikeneda 30 aastani

maintext:
Alates 2011. aasta aprillist aegub kohtuotsusega tunnustatud nõue või muust täitedokumendist tulenev nõue 10 aasta jooksul. Enne seda oli aegumistähtaeg 30 aastat. Seda soovitas lühendada riigikogu õiguskomisjoni juures kogunenud ekspertide grupp, et leevendada toona lõõmanud majandussurutise mõju.
Justiitsministeerium märgib eelnõu väljatöötamiskavatsuses, et toonast olukorda arvestades võib eeldada, et muudatuste eesmärk oligi lihtsustada eelkõige nende inimeste olukorda, kes majandusbuumi ajal enda majanduslikke tulevikuväljavaateid üle hindasid ja võtsid endale kohustusi, mis tegelikult käisid üle jõu.
Ministeeriumi sõnul peetigi toona kohaseks, et nõnda käitunud inimesed ei peaks oma varasemate väärarvestuste tagajärgi, mida võimendas ülemaailmne majanduskriis, kandma 30 aastat – üle poole keskmise inimese majanduslikult aktiivsest elueast –, vaid neil peaks olema ootus, lootus ja ettenähtav võimalus teatud aja jooksul oma suurtest võlgadest lahti saada ja eluga edasi minna.
Aastate jooksul on aga ilmnenud probleem – kuna aegumistähtaja langetamine ei olnud üleüldine, siis ei paranenud mitte ainult majandusliku valearvestuse teinud ja majanduskriisi ohvriks langenud inimeste olukord, vaid aegumistähtaeg langes ka neil võlgnikel, kelle puhul ei ole võimalik ja kohane rääkida majanduslikust ebaõnnest, selgub väljatöötamiskavatsusest.
Eriti oluline on see, et tähtaeg langes isikutel, kes on tekitanud võlausaldajale kahju oma õigusvastase käitumisega. Sinna hulka lähevad näiteks kurjategijad, kes on tekitanud teisele isikule kahju. Kokkuvõttes saabki probleemina välja tuua selle, et [seaduse] kohaselt aeguvad kõik täitedokumendiga tunnustatud nõuded ühepikkuse tähtaja jooksul, märgib justiitsministeerium.
Probleemi lahendamiseks kaalub justiitsministeerium kolme võimalust. Neist üks ja kõige vähemat hulka inimesi mõjutav variant oleks kehtestada üle 10-aastane aegumistähtaeg kriminaalmenetluses tuvastatud kuriteoga tekitatud kahju hüvitamise nõuetele.
Eelmisel aastal jõustunud kohtuotsustega mõisteti säärastes kuritegudes süüdi kokku ligikaudu 6800 isikut, ent pole selge, kui paljudel juhtudel neist mõisteti välja ka kahjuhüvitis. Kui sääraste inimeste puhul pikendada aegumistähtaeg 20 või 30 aastani, oleks majanduslik mõju neile ilmselt ulatuslik.
Võimaliku riskina märgib justiitsministeerium aga, et otseselt puudutaks aegumistähtaja pikendamine säärastel tingimustel üsna väikest osa sihtrühmast. Samuti võib sellega kaasneda ebasoovitav risk, et suure kahjuhüvitise tasuma pidav kurjategija heitub tööturult ja jätkab kuritegude toimepanemist, kuna sissetulekuid mõjutaks see väga suurel määral.
Teise ja nii-öelda keskmise variandina kaalub justiitsministeerium võimalust kehtestada üle 10-aastane aegumistähtaeg kõikidele kahju õigusvastasest tekitamisest tulenevatele nõuetele. See tähendab, et muudatus puudutaks laiemat hulka inimesi kui vaid kriminaalmenetluses tuvastatud süü küsimus.
Säärase asjakorralduse mõju avalduks ka neile isikutele, keda ei ole tingimata kuriteo toimepanemises süüdi mõistetud, kuid kes on siiski õigusvastaselt kahju tekitanud ja kellelt on välja mõistetud kahjuhüvitis. Näiteks võib olla tegemist juhtumitega, kus kriminaalmenetlus on lõpetatud, märkis ministeerium.
Ka sellise süsteemiga kaasneks sarnane võimalik ebasoovitav risk majanduslikus ja psühholoogilises mõttes. Hüvitisele õigustatud inimeste olukord oleks ilmselt veidi parem, kuna aegumistähtaja pikendamisel suureneb tõenäosus, et nõue rahuldatakse ning õigustatud isiku majanduslik olukord paraneb.
Kolmanda ehk kõige karmima variandina kaalub justiitsministeerium endise olukorra taastamist, kehtestades kõigi kohtuotsusega tunnustatud nõuete ja muude täitedokumentidest tulenevate nõuete aegumistähtajaks 30 aastat.
Sellisel puhul oleks mõjutatud isikute hulk väga lai: kui nõue on tsiviilkohtumenetluses kohtu poolt tunnustatud ja kui võlgnik seda siiski vabatahtlikult ei täida, siis reeglina pöördub võlausaldaja nõude täitmiseks kohtutäituri poole, kes alustabki täitemenetlust.
Statistika kohaselt võeti 2015. aastal menetlusse 98 630 nõuet, millest enamik tõenäoliselt täitemenetluse käigus rahuldatakse. Täitemenetluse registri andmetel oli augusti lõpu seisuga menetluses ka 70 143 täitetoimikut, mille menetlemine oli kestnud üle 10 aasta, märkis ministeerium.
Säärase asjakorralduse puhul on kaudselt mõjutatud inimeste hulk väga lai. Kaudne mõju võib seisneda võlgniku vähenenud motivatsioonis töötada ning ametlikku sissetulekut ja vara omada, kuna sõltuvalt aegumistähtaja pikkusest võib tunduda tõenäosus üldse kunagi võlgnevusest vabaneda peaaegu olematu.
Otsene mõju seisneb nõude rahalises või varalises täitmises, seega moodustavad mõju otsese sihtrühma isikud, kelle suhtes kestab täitemenetlus rohkem kui 10 aastat, märkis ministeerium. Sellisel juhul võib aga teatud juhtudel olla tegemist märkimisväärsete rahaliste kohustustega, mille täitmine käib füüsilisest isikust võlgnikele üle jõu.
Justiitsministeerium lisas varasematele uuringutele viidates, et näiteks aastal 2011 alustatud täitemenetlustes oli nõude keskmiseks rahaliseks väärtuseks 3216 eurot, seejuures oli notariaalsetest dokumentidest tulenevate nõuete keskmine väärtus 88 594 eurot, tsiviilasja võlanõuete keskmine väärtus 2701 eurot ning kriminaalmenetluse raames välja mõistetud muude rahaliste nõuete väärtus keskmiselt 4426 eurot.
Valdavale osale kõikidest võlgnikest oleks ka üleüldise aegumistähtaja pikendamise puhul mõju justiitsministeeriumi hinnangul siiski väikese ulatusega, kuna kohtuotsusega tunnustatud nõuded täidetakse üldiselt kiiremini kui 10 aastaga.
Esialgu ei vali justiitsministeerium nendest kolmest ühtegi kindlat varianti, vaid esitab väljatöötamiskavatsuse konsulteerimiseks laiale ringile osapooltele, kellelt ootab just selles osas tagasisidet. Huvipooltel on arvamuse avaldamiseks aega novembri keskpaigani.
Konkreetse eelnõuni plaanib justiitsministeerium jõuda juba detsembrikuus ning eelnõukohane seadus on plaanitud jõustuma 2017. aasta juuli alguses.


description: Euroopa Liiduga seotud Eesti organisatsioonid ja eesistumist koordineeriv riigikantselei kinnitavad, et kuigi Suurbritannia rahvahääletuse tulemusena küll Euroopa Liidust lahkub, ei tohiks see keeleliselt meie eesistumisaega mõjutada.

title: Kas Brexit mõjutab keeleliselt Eesti eesistumisaega?

maintext:
Eesti alalise esinduse Euroopa Liidus pressiesindaja Marika Post ütles, et inglise keele kadumine töökeelena pole mingi teema. «Ka meie eesistumise ajal kaheksa kuu pärast, mil UK ei ole EList lahkunud, ei ole oodata muutusi töökeelte osas,» kinnitas ta. Samasuguse vastuse andis ka Eesti eesistumist koordineeriv riigikantselei.
Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumine ei juhtu enne 2019. aastat, Eesti eesistumisaeg lükkus aga poole aasta võrra varasemaks ja algab tuleva aasta teises pooles. Palju on spekuleeritud selle üle, kas pärast brittide lahkumist liidus hakkab kasvama saksa või prantsuse keele tähtsus.
Euroopa Komisjoni eelarve ja tööjõu asepresidendi Kristalina Georgieva kabineti kõneisik Alexander Winterstein selgitas, et inglise keel on vaid üks Euroopa Liidu 24 ametlikust töökeelest.
Suurbritannia lahkumisega Euroopa Liidust ei kao inglise keel ametlike keelte hulgast. Nimelt on Euroopa Liidus jätkuvalt kaks liikmesriiki, kus inglise keel on ametlik riigikeel – Iirimaa ja Malra. «Seega ei ole mitte mingit põhjust muuta ametlike keelte korda,» lisas Winterstein.
Esimene ühenduse õigusakt, millega määrati kindlaks ametlikud keeled, võeti vastu 1958. aastal. Sellega kehtestati ühenduse ametlikeks ja töökeelteks hollandi, itaalia, prantsuse ja saksa keel, mis olid tol ajal liikmesriikides räägitavad keeled.
Sellest alates on ühes riikide ühinemisega kasvanud ka ELi ametlike ja töökeelte arv. Ametlikke keeli on siiski vähem kui liikmesriike, kuna mitmes riigis räägitakse sama keelt. Näiteks Belgias on ametlikud keeled hollandi, prantsuse ja saksa keel, Küprosel räägib enamik inimesi kreeka keelt, mis on ka sealne ametlik keel.


description: Enda sõnul Moskvas arstide juures käinud Keskerakonna esimees Edgar Savisaar ei avaldanud, kas ta kandideerib kongressil erakonna esimeheks. Garantiikirja kohta ütles ta, et selle võttis kaitsepolitsei läbiotsimisel ära Poska majast, kuid teda ennast seal ei olnud.

title: Moskvast saabunud Savisaar: kapo võttis garantiikirja Poska majast

maintext:
Erakonnakaaslaste teadmata Moskvasse sõitnud Edgar Savisaar jõudis täna kell 13.38 rongiga tagasi Balti jaama. Rongile oli vastu tulnud ka autogrammi küsiv noormees.
Savisaar külastas enda sõnul Moskvas arste. «Ma käisin oma jala üle arutamas,» selgitas ta.
Savisaar teatas, et ta ei kavatsegi rääkida, kellega ta Moskvas veel kohtus, kuid enda sõnul kohtus ta seal «mitmete inimestega».
Küsimusele, kas Savisaar on otsustanud kongressil esimeheks kandideerida või mitte, vastas ta, et sinna on veel nädal aega. Tegelikult tuleb Savisaarel kongressil kandideerimiseks nõusolek anda hiljemalt homme.
Garantiikirjade skandaali kohta kinnitas Savisaar, et garantiikirja võttis kapo läbiotsimise käigus ära Poska majas, nagu ta ka ise Facebookis kirjutas. «Mina ei olnud Poska majas,» selgitas altkäemaksu skandaali sattunud opositsioonipoliitik.
Küsimusele, kas Yana Toomist võiks nüüd saada Keskerakonna esimees, vastas Savisaar: «Küll me näeme seda, sinna ei olegi enam kaua aega jäänud.» Opositsioonipoliitik lisas, et Yana Toom meeldib talle väga. «Ta on hea tüdruk.»


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) on nõudnud aastatel 2004-2006 välja makstud Euroopa Liidu turismimeetme toetusi tagasi neljal korral ning Ärma talu on nende seas ainus, mille puhul on rakendatud osalist tagasimakset.

title: Ärma talu sarnaste juhtumite puhul on teised maksnud toetuse tagasi täies mahus

maintext:
EAS määras aastatel 2004-2006 Euroopa Liidu struktuurifondide turismiobjektide rajamise ja turismitoodete turunduse toetamise meetme raames toetused 48 projektile. Tagasinõudeid on EAS esitanud neljale projektile, mille hulka kuulub ka Ärma talu.
Neist neljast projektist on vaid Ermamaa turismitalu arendamise projekti puhul rakendatud osalist tagasimakset, ülejäänud kolmel juhtumil on toetus tagasi nõutud täies mahus, ütles EASi kommunikatsioonijuht Kadri Kütt Postimehele.
Ta selgitas, et ülejäänud kolme toetuse tagasinõude puhul oli tegemist rikkumistega. Kahe projekti puhul ei vastanud kuludokumendid nõuetele ja ühe projekti puhul jäid osad tegevused ellu viimata.
Toomas Hendrik Ilves otsustas mitte hakata kasutama endale kuuluvat Ärma talu presidendiameti lõppemise järel turismitaluna ning ta maksis riigile tagasi 19 000 eurot ehk kümnendiku saadud toetusest.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. OÜ Ermamaa sai 2006. aastal EASi vahendusel Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 392 eurot toetust, mis oli mõeldud Viljandimaal asuva Ärma turismitalu arendamiseks.
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt. Seetõttu esitas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus OÜle Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi. Nimetatud otsuses arvestati ka asjaoluga, et OÜle Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
EASi juhatuse liikmed olid 30. märtsil 2012 langetatud otsuse ajal Maria Alajõe, Ülari Alamets, Kristjan Kitvel ja Tarmo Leppoja.
EASi juhatus märkis 2012. aastal langetatud otsuses, et kuigi Toomas Hendrik Ilvese presidendiametis oleku ajal ei ole Ärma talus turismitegevust toimunud, on toetuse saaja OÜ Ermamaa täitnud projekti eesmärgi osaliselt ning tutvustanud Eestit kui turismi sihtkohta ning olnud avatud presidendi külalistele, kellele on pakutud projekti äriplaanis lubatud teenuseid.
«EAS leiab, et Toetuse saajalt tuleb saadud toetus osaliselt tagasi nõuda juhul, kui toetuse saaja ei asu toetuse eest ehitatud ja renoveeritud vara sihtotstarbeliselt kasutama pärast takistava asjaolu äralangemist ehk hiljemalt 1. jaanuaril 2017. Olles 15. märtsil 2012 ära kuulanud toetuse saaja arvamuse, on EAS seisukohal, et kuna toetuse saaja on osaliselt täitnud projekti eesmärgi, on põhjendatud tagasinõue summas 10 protsenti projektile eraldatud toetusest,» seisab EASi juhatuse otsuses.
EASi juhatus märkis oma otsuses ka seda, et president võõrustas aastatel 2007-2011 kokku 1056 ametlikku külalist ning umbes 3000 mitteametlikku külalist. «Seega leiab toetuse saaja, et on kaasaaidanud Eesti kui turismisihtkoha tutvustamisele,» seisab dokumendis. EASil puuduvad andmed selle kohta, kui palju võõrustas Toomas Hendrik Ilves Ärma talus külalisi oma teisel ametiajal.
OÜ Ermamaa renoveeris Euroopa Liidu toetuse abil Ärma tallu hoone, milles asuvas külalistemaja, raamatukogu ja konverentsikeskus. Keskust on sihtotstarbeliselt kasutatud 13. märtsist 2006 kuni augustini 2007 ehk 17 kuud. Toetuse tingimuste kohaselt pidi OÜ Ermamaa pidama Ärmal turismitalu vähemalt viis aastat ehk veel 43 kuud.
Toomas Hendrik Ilves oleks toetuse tagasimaksmisest pääsenud, kui Ärma talus peetaks turismitalu 1. jaanuarist 2017 kuni 31. juulini 2020.
OÜ Ermamaa asutas presidendi abikaasa Evelin Ilves 11 aastat tagasi. 2015. aastal, kui toonane presidendipaar teatas, et lahutavad abielu, andis presidendi kantselei teada, et Ärma talu jääb Toomas Hendrik Ilvese ainuomandisse.


description: Kuna praeguste ilmaoludega võivad teed ootamatult libedaks muutuda, tühistatakse Eesti riigiteedel suurima lubatud sõidukiiruse 100 ja 110 km/h kehtivus, suurimaks lubatud sõidukiiruseks jääb seega 90 km/h, teatas maanteeamet.

title: Alates homsest on maanteedel suurim lubatud sõidukiirus 90 km/h

maintext:
«Talviselt libe tee vajab sõidukijuhtidelt suuremat tähelepanu ja teiste liiklejatega arvestamist. Selleks, et ohutult sihtpunkti jõuda, tuleb sõidukijuhtidel valida teeoludele vastav sõidukiirus ning ohutu sõidustiil – lubatud suurim piirkiirus ei ole kohustuslik,» ütles maanteeameti pressiesindaja Evelin Kütt.
Ta märkis, et teekasutaja ootused talvisteks sõidutingimusteks on viidud väga kõrgele, kuid sõidukijuht peab alati arvestama, et talvised sõiduolud erinevad kardinaalselt suvistest ning lumist ja libedat teed tuleb võtta normaalse nähtusena.
«Enne talve tuleb sõidukijuhtidel üle vaadata oma auto ja selle varustus. Oluline on sõita tehniliselt korras ja talvehooajaks ettevalmistatud sõidukiga. Kontrolli, et pidurid, tuled ja kojamehed oleksid töökorras,» lisas Kütt.
Tänavu sai kiirusega 110 km/h sõita kokku 133 kilomeetril ning viie kilomeetri pikkuses tõsteti kiirust 100-le km/h. Piirkiiruseid tõsteti vaid neljarajalistel eraldatud sõidusuundadega maanteedel.
Talverehvid peavad kõikidel sõiduautodel all olema 1. detsembriks.


description: Teisipäeval koos Eesti äridelegatsiooniga visiidile Rootsi sõitnud peaminister Taavi Rõivas kohtus täna Rootsi kroonprintsess Victoria ja prints Danieliga.

title: Fotod: Taavi Rõivas ja Luisa Värk kohtusid Rootsi kroonprintsessi ja printsiga

maintext:
Rõivas kohtus ka Telia juhtidega; homme on plaanis kohtuda SEB, Swedbanki, Nordea, Tele2, Ragn-Sellsi, East Capitali ja Ericssoni Rootsi ja Eesti tippjuhtidega, et meelitada Eestisse täiendavaid investeeringuid ning kasvatada kaubavahetust.
Rootsi on Eesti suurim välisinvestor ja olulisim ekspordi sihtriik. Rootslased on investeerinud Eestisse 4,5 miljardit eurot, mis on üle 25 protsenti Eestisse tehtud otseinvesteeringutest. Eesti ettevõtete eksport Rootsi moodustas septembris 17 protsenti kogu ekspordist.
Seejärel suundub Eesti delegatsioon visiidile Taani.


description: Kaitseväe kinnitusel on Euroopa riikide kaitsejõududes kasutatav raskeim tank Challenger 2 Eesti oludes hästi kasutatav ning sillad peavad sõjamasina koormusele hästi vastu.

title: Kaitseväe kinnitusel peavad Eesti sillad Briti rasketankidele hästi vastu

maintext:
1. Jalaväebrigaadi ülema kolonelleitnant Veiko-Vello Palmi sõnul Challenger 2 näol on tegu lahingutankiga, mis oma olemuselt kui ka kaalult on võrreldav teiste Läänes kasutatavate tankidega.
Kuigi tegu on Euroopa raskeima tankiga, on see võrreldav selliste tankidega nagu sakslaste Leopard 2 ja ameeriklaste Abrams.
«Peame arvestama, et iga konkreetse tanki kaal sõltub tema konfinguratsioonist, relvastusest ja kaasas olevast varustusest ning lahingmoonast. Eesti teedel ja sildadel liigub näiteks metsaveomasinaid koos treileritega, mis oma kogukaalult on märksa raskemad kui ükski tank ja üheselt väita, et üks või teine tank meile ei sobi kindlasti ei saa,» lausus kolonelleitnant Palm.
Ta märkis, et Eesti kaitseväel on tänaseks olemas arvestatav kogemus Ameerika Ühendriikide üksustega, kes on Abrams tanke Eestisse korduvalt toonud ning neid siin ka edukalt kasutanud. «Selle põhjal saame öelda, et brittide Challenger 2 tankid on Eestis kasutatavad,» sõnas 1. Jalaväebrigaadi ülem.
Kolonelleitnant Palm lisas, et tank on mõeldud kasutamiseks peamiselt avatud maastikul ja siin on kõigi Lääne lahingutankide kaal võrreldav ning erinevused pole nii märkimisväärsed, peamine on siiski sobilik pinnas.
Challenger 2 tanki kaal on 62,5 tonni. Ameerika Ühendriikide relvajõududes kasutatava M1 Abrams tanki kaal on 61,3 tonni ning sakslaste Leopard 2 kaalub 59,5 tonni.
Kohati on Eesti teedel liikuvate metsaveoautode kaal võrreldav tankidega. Näiteks pidasid politseinikud mullu kevadel Pärnu kaubasadama teel kinni silmnähtavalt ülekaalus veoki, mis vedas ümarpalke. Veoki kaalumisel selgus, et selle kogukaal oli 75,2 tonni, ületades lubatud 44-tonnist raskust pea poole võrra.
Briti kaitseminister Michael Fallon teatas kolmapäeval, et Suurbritannia tuleval kevadel Eestisse pataljonisuuruse üksuse, kuhu kuulub 800 sõdurit. Briti üksus võtab Eestisse kaasa taktikalised droonid, tankid Challenger 2 ja jalaväe lahingumasinad Warrior.


description: Portaali Rus.Postimees.ee lugeja jagas toimetusega videot, millelt on näha, kuidas kaks liinibussi sõidavad Tapa raudteeülesõidule  punase tule ajal.

title: Video: Tapa bussijuhid ronivad rongi ette

maintext:
Mart Raudsaar: rong see sõitis…
Mälu järgi tsiteerides ütles vastne president Kersti Kaljulaid pühapäevases ETV soolodebatis umbes nii, et projekti võiks uuesti ette võtta, kui on muutunud selle lähtealused. Mulle tundub, et see, mida meie lõunanaabrid on Rail Balticu osas teinud või mida nad kavandavad, tähendabki lähtealuste muutmist.


description: Postimees vahendab pühapäeval otsepildis Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) volikogu koosolekut, kus räägitakse tänavustest presidendivalimistest ning Reformierakonna ja Keskerakonna sisevõitluse tõttu ärevamaks muutunud poliitilisest olukorrast.

title: Otseülekanne: IRLi volikogu arutab presidendivalimisi ja poliitolukorda

maintext:
IRLi volikogu koguneb Eesti Rahva Muuseumis pühapäeva keskpäeval, mil esmalt saab videotervituses sõna presidendivalimistel kandideerinud vandeadvokaat Allar Jõks. Seejärel peab kõne IRLi esimees, sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ning tervitusega esineb ka erakonna eurosaadik Tunne Kelam.
Kella 13 ajal algab arutelu, kus erakonna ministrid räägivad nii tehtust kui oma tuleva aasta plaanidest. Seejärel esinevad ettekandega revisjonikomisjoni esimees Erik Sandla ja peasekretär Kert Karus, kes annavad ülevaate erakonna majanduslikust olukorrast. Koosolek lõpeb orienteeruvalt kell 14.30.
IRLi esimehe Margus Tsahkna sõnul on pärast volikogu eelmist, varasuvel peetud koosolekut toimunud Eestis mitmeid olulisi muutusi. «Esiteks oleme saanud endale uue ja isamaaliste vaadetega presidendi – Kersti Kaljulaidi. Meil on põhjust üksteise seljale patsutada, sest ka meie poolt toetatud presidendikandidaat Allar Jõks tegi väga hea tulemuse. Me näitasime oma tugevust,» ütles ta erakonna teatel.
Teiseks on poliitikamaastik tema sõnul ärevil, sest kaks suuremat erakonda – Reformierakond ja Keskerakond – on sisevõitluses. See paneb IRLile tema sõnul Eesti arengu suunamisel veel suurema vastutuse. «Me lähtume oma tegevustes aasta alguses sõnastatud Isamaa 2.0 põhimõtetest. Eesti majandus on vaja käima tõmmata ning selleks ei piisa enam peenhäälestusest,» lisas Tsahkna.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kaksikvõim Teres: nii Kruuda kui Rehe kinnitavad, et juhivad piimatööstust
Tere senise omaniku Oliver Kruuda sõnul tähendab eilne Tartu maakohtu otsus seda, et nädal aega tagasi Harju maakohtu otsusega paika pandud uuel juhtkonnal puudub esindusõigus, mistõttu juhib piimatööstust jätkuvalt tema. Sellest hoolimata kavatseb ka pankrotihalduri poolt uueks juhiks määratud Aivar Rehe oma kohal jätkata.


description: Menetluspooled leppisid täna Harju maakohtus toimunud eelistungil kokku, et majanduskuritegudes süüditava skandaalse ärimehe Rein Kilgi süüasja arutamine algab tuleva aasta 9. jaanuaril.

title: Rein Kilgi kohtuprotsess algab jaanuaris

maintext:
Koos Kilgiga on kohtu all veel Kristjan Oolo, Karl Liivapuu, Kaie Raig ja Neeme Raig.
Lõuna ringkonnaprokuratuur esitas neljale isikule süüdistuse juriidilisest isikust juhtorgani liikmena võlgniku vara põhjendamatus kinkimises, millega põhjustati võlgniku maksejõuetus, ning ühele isikule süüdistuse maksejõuetuse põhjustamisele kaasaaitamises.
Kõnealuse kriminaalasja materjalidest selgub, et 2012. aasta veebruaris olukorras, kus aktsiaselts ei olnud võimeline enam täitma oma kohustusi, otsustasid aktsiaseltsi nõukogu liikmed asutada tütarettevõtte ja tõsta sinna üle aktsiaseltsile kuuluvad kinnisasjad koos tehase sisseseadega ning kaubamärgid. Samas jätsid nõukogu liikmed kindlaks määramata tehingu tingimused ega kontrollinud, millistel tingimustel juhatus kinnistud ja kaubamärgid võõrandab ning kas juhatus tagab võõrandajale müügihinna laekumise, tuvastas uurimine.
Uurimisandmete kohaselt sõlmis aktsiaseltsi juhatuse liige nõukogu otsuse alusel varatu tütarettevõttega kinkelise iseloomuga kinnistuste ja kaubamärkide müügilepingu alla vara turuhinna ning ostuhinna laekumist tagamata. Kogu majandustegevuseks vajaliku vara võõrandamisega, millest aktsiaseltsile raha ei laekunud, põhjustati aktsiaseltsi maksejõuetus. 2012. aasta oktoobris kuulutas kohus välja aktsiaseltsi pankroti.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo.
5. augustil tegi Tartu maakohus määruse, millega saadeti riigikohtu esimehele lahendamiseks nelja süüdistatava kaitsja taotlused kriminaalasja erandliku üleandmise määramiseks Harju maakohtusse. Kaitsjate hinnangul on väidetava kuriteo toimepanemise koht Tallinn, samuti on enamiku tunnistajate, süüdistatavate ja ka kannatanu esindaja elukohad Tallinnas või Harjumaal. Maakohus lähtus kriminaalmenetluse seadustiku sättest, mille järgi otsustab kriminaalasja erandliku üleandmise ühe ringkonnakohtu piires ringkonnakohtu esimees, muudel juhtudel aga riigikohtu esimees.
Riigikohtu esimehe 25. augusti määrusega jäeti Tartu maakohtu taotlus rahuldamata. Määruses on põhjendatud, et kriminaalasja arutamine allub kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud üldise kohtualluvuse põhimõtte järgi maakohtule, kelle tööpiirkonnas on kuritegu toime pandud. Antud juhul on kaitsjad taotlenud kriminaalasja Harju maakohtule lahendamiseks saatmist põhjusel, et süüdistatavad panid neile ette heidetavad teod toime Tallinnas. Kuna seda väidet prokurör vaidlustanud ei ole, puudub kriminaalasjas vaidlus süüdistatavate tegutsemiskoha üle. Seda kinnitab ka süüdistusakti teokirjeldus. Seega leidis riigikohtu esimees, et kriminaalasja arutamine allub Harju maakohtule ja selle alluvuse muutmiseks puudub alus. Tartu maakohus oleks pidanud kriminaalasja omal algatusel määrusega edastama alluvusjärgsele maakohtule ehk Harju maakohtule.
Sellest lähtudes saatiski Tartu maakohus 26. augusti määrusega süüdistusakti koos selle juurde saadetud materjalidega alluvusjärgsele Harju maakohtule.


authors:
Reporter
Madis Vaikmaa
Eesti Uudiste Päevatoimetaja

description: Riigikogu valis täna Kersti Kaljulaidi 81 poolthäälega Eesti presidendiks.

title: Otsepilt ja blogi: Kersti Kaljulaid valiti Eesti presidendiks

maintext:
Hääletamisest võttis osa 98 saadikut, ristiga märgistamata hääletamissedeleid oli 17.
Kohal polnud keskerakondlasi Rein Ratast (puudub tervislikel põhjustel), Siret Kotkat ja Martin Repinskit
Vabariigi presidendiks valituks osutub kandidaat, kui tema poolt hääletab riigikogu koosseisu 2/3 enamus ehk kui ta saab vähemalt 68 häält. Seega tunnistas vabariigi valimiskomisjon valituks Kersti Kaljulaidi.
Kaljulaid tänas parlamenti usalduse, talle antud allkirjade ja häälte eest. «Meie koostöö tuleb sõbralik ja hea, selles olen täna täiesti veendunud. See on suurepärane kapital, mida võtta siit kaasa Kadriorgu,» ütles ta riigikogu ees.
Kuna parlament ja valimiskogu ei suutnud viie hääletusvooru jooksul presidenti ära valida, langes see ülesanne esimest korda Eesti ajaloos uuesti riigikogu liikmete õlule. Esmaspäeval, järjekorras juba kuuendas hääletusvoorus, oli kandidaate vaid üks – Euroopa Kontrollikoja senine liige Kersti Kaljulaid.
Tema kandidatuuri toetas oma allkirjaga suisa 90 riigikogu liiget.
Uus president astub viieks aastaks ametisse 10. oktoobril.


description: Harv parvlaevaühendus kõrvalsaarega tähendab Hiiumaa piimatootjale sügisel rasket aega - piim, mis enam jahutisse ära ei mahu, tuleb ära visata ning piimakoguse vähendamiseks peab loomade poole vaatama.

title: Kehv parvlaevaühendus sunnib Hiiumaa piimatootjat piima ära viskama ja loomad tapamajja saatma

maintext:
Hiiu Leht kirjutas möödunud reedel, et sügisel käib laev Hiiumaalt Saaremaale harvem ja kuna piimaauto iga päev Hiiumaale ei pääse, ajavad lautade piimajahutajad üle ääre nagu nõiakaev kevadel. Parvlaevaühendus on sealsetele piimatootjatele aga väga oluline, kuna piima viiaksegi edasi vaid Saaremaale, mandrile hiidlaste piima ei veeta.
Nii on Hiiumaal Mati Vallikivile kuuluvas Taterma laudas saanud juba tavapäraseks, et neljas või viies lüps ei mahu enam 3300-liitrisesse piimajahutisse ja väärtuslik mahepiim voolab kanalisatsiooni. Kuu algulgi ei mahtunud 120 liitrit piima enam kuskile.
Tõepoolest, kui suvel sõidab praam kahe saare vahet lausa mitu korda päevas, siis sügise algusega muutus olukord Hiiumaa-Saaremaa liinil hoopis nukramaks. Näiteks teisipäeval ja neljapäeval pole ühtegi väljumist, laupäeval üks ja muudel päevadel üks väljumine hommikul ja lisaks teine õhtul. Nädalavahetuse väljumisajad ei sobi paraku Saaremaalt tulevale piimaautole.
Vallikivi piima äraviskamisest: «Eks ta annab tegelikult rammu maale tagasi, aga väga kalli hinnaga.»
Piim tuleb ära kallata, loomad lihakombinaati saata
Vallikivi rääkis Postimehele, et kuna olukord muutub Hiiumaa piimatootja jaoks kriitiliseks igal sügisel, on muret korduvalt kurtud ka maavanemale. «On küll öeldud, et las piimaauto tuleb laupäeva õhtul ära ja pühapäeva hommikul läheb tagasi. Aga kes selle kinni maksab, kui auto ühe lüpsiga ära läheb? Mul on vaja, et neli lüpsi peal oleks,» rääkis piimatootja.
Hiidlase sõnul ei tuleks uue piimajahuti soetamine kõne allagi, sest seda raha pole kuskilt võtta. «Vana laut ka, ei mahukski suurem,» ütles Vallikivi. See ainuski jahuti sai toetusrahade eest ostetud juba 13 aastat tagasi.
Mis ta siis üleliigse piimaga teeb? «Tegelikult ei olegi midagi teha,» ohkas ta. «Mul on kaks farmi ja kui sinna mahub, siis vahel viin 40-liitriste püttidega sinna. Aga see on ka hirmus töö ja ega ei jaksagi.»
Nii ei olegi piimaga teha muud, kui sõnnikuhoidlasse ära kallata. «Eks ta annab tegelikult rammu maale tagasi, aga väga kalli hinnaga,» nentis Vallikivi.
Kusjuures, Taterma talus on mahelehmad, mis tootvat tavalehmadest isegi vähem piima. Sellegipoolest ei jää muud üle, kui karja vähendada – möödunudki nädalal läks 18 lehma lihakombinaati.
Kui ministeeriumi rahakott paisub, tuleb ka reise juurde
Hiiu maavalitsuse transpordispetsialist Tõnis Paljasma ütles Hiiu Lehele, et piimatootjate mure on talle teada ja ideaalis võiks laev tõepoolest iga päev sõita, kuid ministeeriumil pole selleks piisavalt raha. Ka on piimaauto ja tavareisijate soovitud reiside ajad tema sõnul erinevad.
Parvlaevaliikluse eest vastutav majandusministeerium tõdeski, et raha mängib oma rolli. «Laevasõidu graafik kujuneb suuresti kohaliku kogukonna koostöös, lisaks piimatootjatele on vaja arvestada ka liini kasutavate kooliõpilaste ja teiste reisijate vajadustega,» ütles Postimehele ministeeriumi avalike suhete juht Rasmus Ruuda.
Ta nentis, et viimasel nädalal on olukorda oluliselt raskendanud tormine ilm, mis ka laevaliiklust pole puutumata jätnud. Samuti juhtis ta tähelepanu asjaolule, et tänavu on maavalitsuse soovil niigi graafikusse lisatud väljumised ka laupäeval. «Seega ongi sõite juba rohkem kui varasemalt,» märkis Ruuda.
«Kui rahalised võimalused paranevad, saame lisada Hiiumaa-Saaremaa liinile reise juurde,» lisas ta. Ministeerium lubab, et kahe saare vahelise ühenduse kvaliteet paraneb juba kevadel, kui liinile tuleb täiesti uus parvlaev Soela.
Vallikivi sõnul kestab raske aeg igal sügisel septembris ja oktoobris. Edasi läheb juba kergemaks, sest rohi külmub ära ja ega piimagi siis nii palju enam ei tule. Tema teada on rasked olud aga oluliselt vähendanud hiidlaste huvi piimatootmisega tegelemise vastu.
«Ma tean täpselt, et 1993. aastal oli Hiiumaal 92 piimatootjat. Nüüd on umbes kümme korda vähem,» teadis ta rääkida. «Kui laevaliiklust korda ei saada, jääb neid arvatavasti veelgi vähemaks.»


description: Justiitsministeeriumi kinnitusel väärib kinnisvaratehingute andmete suurema avalikustamise teema diskussiooni ning kui suur osa ühiskonnast avalikustamist pooldab, siis tasub kaaluda õiguslikku muudatust.

title: Ministeerium kinnisvaratehingute hindade avalikustamisest: tasub kaaluda

maintext:
Postimees kirjutas eelmisel nädalal, kuidas maaklerid on aastaid kogunud paroolikardina taga tegutsevasse portaali tehingud.ee aadressi täpsusega informatsiooni kinnisvaratehingute kohta. Sellest andmebaasist on võimalik teada saada, mis hinnaga ja millal on üks või teine korter aastate jooksul maha müüdud. Väärt info, kui poleks ühte «aga» – nii detailse info avalik levitamine on ebaseaduslik, kõige tipuks lekkis info kardetavasti riigile kuuluvast andmebaasist. Andmekaitse inspektsioon on alustanud menetlust ning täna on portaalile ligipääs piiratud.
Samal ajal tõstatas see kaasus küsimuse, miks kinnisvaratehingute täpsed hinnad Eestis n-ö salastatud on, kui paljudes teistes riikides on tegemist avaliku informatsiooniga ning kinnisvarastatistika ka selle võrra täpsem.
«Esmalt ütleme, et andmekaitse inspektsioon lähtub sellistes küsimustes kehtivast seadusest,» kommenteeris justiitsministeeriumi õiguspoliitika asekantsler Kai Härmand tehingud.ee-ga seotud menetlust.
«Kindlasti on aga tegemist küsimusega, mis väärib arutamist ja tekkinud diskussiooni pinnalt analüüsimist, mis on meie õiguskeskkonnas avalikustamise plussid ja miinused ning ära tuleks kuulata ka huvigrupid. Juba praegu on meil avalik kinnistusraamat, kuid kui on näha, et valdav enamus ühiskonnast eelistab veel suuremat avalikustamist tehingute andmete osas, siis tasub õiguslikku muudatust kaaluda. Ministeerium toetab suunda, et avalikule teabele oleks tagatud juurdepääsu võimaldamine võrdsetel alustel,» ütles Härmand Postimehele .
«Ma ei arva, et see info peaks kindlasti saladuses olema. On riike, kus tehingusummad on avalikud. Võib-olla inimestel oleks ostu-müügitehinguid hoopis lihtsam teha, kui nad näeksid infot, mis hinnaga on tegelikult tehingud toimunud,» ütles Postimehele eelmisel nädalal Notarite Koja esimees Tarvo Puri.
«Mujal maailmas on tõesti suund suurema avatuse poole. Maa-amet analüüsib võimalusi ka meil tehinguandmete kasutamisega seotud seadusesätete muutmiseks. Seejuures on otsustava tähtsusega see, kas ja mil määral on Eesti ühiskond valmis selleks, et kõik kinnisvaratehingud oleksid avalikud. Näiteks müügihinna avalikustamine võib olla tundlik info, sest on seotud inimeste majanduslike huvidega,» lisas maa-ameti avalike suhete nõunik Agnes Jürgens.


description: Eile toimus Ülemiste keskuse parklas eriti nahaalne vargus – proovisõitu tegema tulnud mees kihutas autoga keset päeva müüja silme all minema. Täna ennelõunal leiti auto üles.

title: Omaniku silme all varastatud auto leiti üles, nahaalne varas on tabamata

maintext:
Musta 2007. aasta BMW-d müünud Sten Vesker sai eile kella poole kahe paiku päeval Ülemiste keskuse parklas kokku ostjaga. «Tulin autost välja, sest ostja soovis ise sõita teenindusse ja ta sõitis lihtsalt autoga minema. Telefon ja kõik jäi autosse. Jooksin ja pidasin kinni esimese auto, et teha kõne politseisse,» rääkis Vesker.
Tegelikult helistas «huviline» talle juba eile hommikul. Siis saadi esimest korda Ülemiste parklas kokku. «Tagantjärgi jah, ta võis tunduda kahtlane. Ta uuris auto kohta vähe ja tegi ringi, aga inimesed ostavad auto nii, et sissegi ei istu. Ta ütles, et vaatab veel ühte autot ja helistab tagasi. Paari tunni pärast tuligi kõne.»
Veskeri sõnul oli tegemist umbes kahekümnendates noore mehega. «Tal ei olnud narkomaani välimus, aga oli selline kõhna kehaehitusega, väriseva häälega ja väga häbelik mees.»
Vesker kardab, et tegemist oli n-ö tankistiga, kes sõitis autoga kiiresti garaaži. Tänases politseiinfos oli kirjas, et eile ärandati 2007. aasta must BMW 320D numbrimärgiga 069 BKS.
Politseisse tegi mees kohe avalduse. Kohas, kus vargus toimus, kaameraid ei olnud, kinnitas Vesker. «Olen siiani teadmatuses, telefoni järgi saaks ju asukohagi positsioneerida,» oli Vesker täna hommikul üllatunud, et politsei pole avalikult auto varastanud meest siiani kätte saanud.
Auto leiti üles
Täna pärastlõunal ütles Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava, et politseile laekus eile pealelõunal tõepoolest teade, et Tallinnas Suur-Sõjamäe tänavalt on varastatud sõiduauto.
«Info edastati kõikidele politseipatrullidele ning üks ekipaaž saadeti koheselt piirkonda ning selle lähiümbrust kontrollima. Kriminaalpolitseinikud asusid paralleelselt selgitama juhtunu asjaolusid ning viima läbi esmaseid menetlustoiminguid,» kirjeldas ta.
Esmase uurimise käigus kontrolliti mitut uurimisversiooni ja auto lisati ka tagaotsitavate sõidukite nimekirja.
«Täna kella 11 ajal leiti tänu tähelepaneliku inimese teatele nimetatud sõiduk Väike-Sõjamäe tänavalt,» rääkis Aava. Sündmuskohal töötanud politseinikud tegelevad nüüd teo toimepanija ja tema võimaliku motiivi väljaselgitamisega.
Autosid varastatakse vähem
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo politseimajor Toomas Jervson märkis, et autode vargused on viimastel aastatel olnud järjepidevalt langustendentsis.
«Aastas jõuavad meieni väga üksikud juhtumid, mille käekiri viitab professionaalsele, autoavargustele spetsialiseerunud kurjategijale. Paljude juhtumite taga on inimestevahelised omandivaidlused või omavolilised kasutamised, kus näiteks lõbusõidu eesmärgil võetakse auto, mis veidi hiljem omanikule siiski tagastatakse,» sõnas Jervson.
Politseimajor toonistas, et auto müügitehingut tegema minnes tuleb alati eelnevalt kontrollida võimaliku ostja tausta, paludes inimesel esitada oma andmed ning viies ise läbi interneti abil põgus taustauuring. «Kokkusaamiseks tuleks valida rahvarohke koht, mis on varustatud turvakaameratega. Proovisõidule soovitan alati ise kaasa minna,» andis Jervson nõu.


description: Riigikogus presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi ametisse astumise ajaks rivistatakse esmaspäeval, 10. oktoobril Toompeale auvahtkond ning õhtul toimub Kaljulaidi ja ametist lahkuva president Toomas Hendrik Ilvese ühine vastuvõtt. Enne Toompeale liikumist kohtuvad presidendipaarid Kadriorus. Postimees teeb pidulikust presidendivahetusest otseülekande algusega kell 14.15.

title: Postimehe otseülekanne: pidulik presidendiameti üleandmise tseremoonia

maintext:
Kell 14.15 saabub president Kersti Kaljulaid koos oma abikaasaga Kadriorgu, kus nad kohtuvad president Toomas Hendrik Ilvese ja tema abikaasa Ieva Ilvesega.
Kell 14.40-15.00 on Toompeal riigikogu hoone esisel platsil üles rivistatud auvahtkond ning toimub vabariigi presidendi ametisse astumise pidulik tseremoonia. President Ilves tervitab aukompaniid.
Kell 15 suunduvad presidendid Toompea lossi, kus Ilves peab kõne. Seejärel annab Kaljulaid riigikogu ees ametivande ja ta saab kaela ametiketi. Pärast hümni peab ta kõne.
Kell 15.30 teevad presidendid Valges saalis sissekande külalisteraamatusse ning toimub ka nende pidulik pildistamine. Veerand tundi hiljem väljuvad presidendipaarid auvahtkonna saatel riigikogu hoonest ning Kaljulaid tervitab Lossi platsil aukompaniid.
Presidendid Kaljulaid ja Ilves lähevad seejärel Kadriorgu ja õhtul algusega kell 17 toimub Kadrioru väliskunsti muuseumis vastuvõtt, kuhu on kutsutud põhiseaduslike institutsioonide esindajad, valitsuse liikmed, diplomaadid ja kõrged riigiametnikud. Vastuvõtul kõnelevad president Kersti Kaljulaid, riigikogu esimees Eiki Nestor ja diplomaatilise korpuse vanem Taani suursaadik Søren Kelstrup.


description: Ahto Lobjakas ütles Raadio 2 saates «Olukorrast riigis», et suurem osa Keskerakonnast on väsinud opositsioonis olemast ning tõenäoliselt ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht.

title: Lobjakas: samasuguse tõenäosusega nagu Kersti Kaljulaid on Eesti president, ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht

maintext:
Ahto Lobjakas rääkis ERRi raadiosaates, et Keskerakonnas on suur dilemma. «Kas jätkata põhimõttelise ideoloogilise vastandumisega opositsioonipositsioonilt seni, kuni rahva huvid revolutsiooni näol saaksid lõpuks kehtestatud või hakata diile tegema ja osaleda riigi valitsemises,» täpsustas ta.
Lobjaka sõnul on üha suurem osa Keskerakonnast väsinud opositsioonis olemisest. «Mulle tundub, et umbes samasuguse tõenäosusega nagu Kersti Kaljulaid on Eesti president, ei ole Edgar Savisaar pärast novembrit enam Keskerakonna juht.»
Andrus Karnau lisas, et kui Edgar Savisaar selle positsiooniga nõustub, saab temast erakonna auesimees. «Auesimees sundkorras,» märkis Lobjakas.
Karnau nõustus. «Savisaare kukutajad tahavad ta sulgeda ta puuri ja hoida teda erakonna juures ja tema sellise karisma ja toetuse abil ka ennast üleval hoida,» sõnas ta. «Valimistel teda näidata,» lisas Lobjakas.
Vikerraadio saates «Samost ja Rumm» märkis Anvar Samost, et Savisaare kukutajad kasutavad nii-öelda piitsa ja prääniku taktikat. «Ühelt poolt võtta kontrolli igal pool Edgar Savisaare ja tema toetajate käest ära ja teiseks pakkuda Savisaarele siiski võimalust säästa oma nägu, majanduslikud võimalused, aga tegelikult ka võimalus olla järgmistel kohalikelel valimistel häältepüüdja,» selgitas ta.
Hannes Rumm ütles, et kui Savisaar kaotab võimu Keskerakonnas, siis tähendab see pöördelisi muutusi Eesti poliitilisel maastikul.
«Keskerakond on olnud väga populaarne ja kui mõelda selle häälte koguse peale, mis ühel või teisel moel võib vabaneda pärast Savisaare võimult kukutamist, siis see on ikkagi meeletu ja see toob kaasa Eesti poliitikas pöördelisi muutusi,» rääkis Rumm.
Ta lisas, et omaette küsimus on, kas Keskerakond jätkab ühtsena või mitte. «Kui erakond jätkab ühtsena, on tegemist väga suure ja väga tugeva parteiga, millel on kõik eeldused oodata head tulemust järgmise aasta kohalikel valimistel ja kes muutub ahvatlevaks valitsemispartneriks nii Reformierakonna kui teiste praeguste võimuparteide jaoks.»
Kui aga võimu üle võtvad inimese ei suuda erakonda ühtsena hoida, toimub Rummi sõnul erakonna pooldumine ja ka sellisel juhul on muutused tema hinnangul enneolematud.
«Sel juhul Keskerakond kaotab, või vähemalt Edgar Savisaar kaotab võimu Tallinnas, mis siiamaani on olnud tema erakonna rahastamise peamine pump ja tema võimu allikas. Samuti tekib küsimus, kes hakkab esindama Eesti venekeelseid valijaid ja nende huvisid, mis praegu on olnud puhtalt monopoliseeritud juba pikki aastaid Keskerakonna poolt,» rääkis Rumm.


description: Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkab uurima, kas EAS-i 10-protsendiline tagasinõue president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talule antud toetusest on õiguspärane.

title: Rahandusministeerium hakkab uurima EAS-i toetust Ärma talule

maintext:
Finantskontrolli osakonna hinnangul on EAS-i otsus palju tähelepanu pälvinud, mistõttu viivad nad läbi «nõuandva töö». Selle eesmärk on hinnata EAS-i toetuse abikõlblikkust ja ning võtta seisukoht, kas 190 392 eurosest toetusest 10 protsendi suurune tagasinõue on seaduslik, selgub ministeeriumi kirjast.
«Nõuandva töö eesmärgiks ei ole anda hinnang projekti raames deklareeritud kulude ja arvete abikõlblikkusele,» märgib finantskontrolli osakond.
Vastava auditi läbiviimiseks tahab ministeerium EAS-ilt esimesel võimalusel kõiki dokumente, mis puudutavad president Ilvese ettevõttele Ermamaa antud toetust. See hõlmab nii toetuse taotlust, toetuse saaja avaldusi kui ka kõiki EAS-i otsuseid selle projekti kohta.
Lisaks ootab ministeeriumilt EAS-ilt ka kõiki teisi tagasinõude otsuseid, mis samal perioodil tehti.
Ettevõtlusminister Liisa Oviir teatas eelmisel reedel samuti, et andis EAS-i nõukogule korralduse teha Ermamaale antud toetuse suhtes audit.
EAS teatas hiljuti, et esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot pärast OÜ Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud. See on aga vaid 10 protsenti summast, mille ta kunagi toetuseks sai.


description: Riigi kulud ametist lahkunud presidentidele ulatuvad aastas sadadesse tuhandetesse eurodesse, endistele riigipeadele ja nende abikaasadele on ette nähtud ametipension ja esindustasu, samuti katab presidendi kantselei ekspresidentide büroo- ja transpordikulud.

title: Ülevaade: endistele riigipeadele kulub aastas sadu tuhandeid eurosid

maintext:
Endistele riigipeadele on presidendi ametihüve seaduse järgi ette nähtud bürooruumid, samuti maksab riik palka nende nõunikele, sekretäridele ja autojuhtidele.
Lisaks presidentidele näeb vabariigi presidendi ametihüve seadus ette ametipensioni ka presidendi abikaasale ning toitjakaotuspensioni presidendi lesele. Endiste riigipeade ja nende abikaasade julgeoleku tagab politsei- ja piirivalveamet.
Ametist lahkunud presidendi ametipension on 3966 eurot kuus ning seda saavad nii Arnold Rüütel kui ka Toomas Hendrik Ilves. Presidendi ametihüve seaduse järgi makstakse ka presidendi abikaasale igakuist esindustasu. Nii Arnold Rüütli abikaasa Ingrid Rüütel kui ka Toomas Hendrik Ilvese abikaasa Ieva Ilves saavad igakuiselt 1058 eurot esindustasu. President Lennart Meri lesk Helle Meri saab samuti 1058 eurot esindustasu, millele lisandub igakuine toitjakaotuspension 1983,15 eurot. Kokku kulub endiste riigipeade ja nende abikaasade pensionideks ja muudeks tasudeks aastas üle 157 000 euro.
Helle Meri
Presidendi kantselei maksis 2015. aastal Lennart Meri lese Helle Meri kuludeks 37 677,06 eurot. Võrreldes varasemate aastatega kulutused Helle Merile veidi vähenesid. Presidendi kantselei kulutas 2014. aastal ekspresidendi lesele 43 050,26 eurot, 2013. aastal 40 352,95 eurot ning 2012. aastal 39 052,92 eurot.
Helle Meriga seotud kuludest moodustas eelmisel aastal töötasu 15 180,89 eurot, mis läks tema autojuhi Tõnu Laeva palgaks.
Helle Meriga seotud majandamiskulud olid eelmisel aastal 22 496,17 eurot. Sellest moodustasid administreerimiskulud 209,58 eurot, kinnistute majandamine 8160,76 eurot, sõidukite ülalpidamine 13 664,51 eurot, infotehnoloogia ja kommunikatsioon 329,32 eurot ning inventar 132 eurot.
Helle Merile hüvitab kantselei president Lennart Meri viimase elukoha korrashoiuga seonduvad mõistlikud kulud ning tagab autojuhi ja sõiduki. Helle Meri käsutuses on 2015. aasta kevadel toimunud hanke tulemusena Subaru Outback 2.5i CVT Summit. Autot rendib Hansarent OÜ ning igakuine renditasu on 487,11 eurot, millele lisandub käibemaks. Igakuine tasu sisaldab liiklus- ja kaskokindlustust, asendusautot, kindlustusjuhtumite käsitlust ja ööpäevaringset hädaabiteenust. Auto rendilepingu tähtaeg on 10. august 2018.
Arnold Rüütel
President Arnold Rüütliga seotud kulud olid presidendi kantselei jaoks aastal 2015 kokku 148 149,41 eurot. Võrreldes varasemate aastatega kulud Rüütlile veidi suurenesid. 2014. aasta kulud olid 142 096,24 eurot, 2013. aasta kulud 127 679,01 eurot ning 2012. aasta kulud 126 639,44 eurot.
President Arnold Rüütli heaks töötavate inimeste töötasudeks kulus eelmisel aastal 80 760,09 eurot. Ametist lahkunud president Arnold Rüütli nõunik on Jüri Kann, sekretär Inna Feldbach ning autojuhid Viktor Lutškin ja Tarvo Valler.
President Arnold Rüütliga seotud majandamiskulud olid 2015. aastal 67 389,32 eurot. Sellest moodustasid administreerimiskulud 594,23 eurot, lähetused 11 913,55 eurot, kinnistuste majandamine 30 489,45 eurot, sõidukite ülalpidamine 22 512,81 eurot, infotehnoloogia ja kommunikatsioon 682,75 eurot ning inventar 1196,53 eurot.
President Arnold Rüütli kasutusse on antud Riigi Kinnisvara AS omandis olev kinnistu koos elumajaga Tallinnas aadressil Kaare 10. Kinnistu haldamisega tegeleb RKAS ja kantselei tasub haldus- ja tarbimiskulud. President Rüütlil on kasutada Volkswagen Sharan 1.4 TSI DSG Comfortline Bluemotion. Leping sõlmiti 2015. aasta kevadel toimunud hanke tulemusena Rentest ASiga kaheks aastaks. Lepingu igakuine makse on 819,50 eurot, millele lisandub käibemaks. Rüütli auto rendileping sisaldab samu lisateenuseid, nagu Helle Meri auto puhul. Auto rendileping lõpeb 21. juunil 2017.
President Arnold Rüütli käsutuses on bürooruumid Tallinnas Kadriorus Rohelise aasa tänaval.
Toomas Hendrik Ilves
Presidendi kantselei pressiesindaja selgitas, et ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvesega seotud kulud alles selguvad ja neist ei saa praegu kokkuvõtet teha.
President Toomas Hendrik Ilves sai ametist lahkudes enda käsutusse büroo Tallinnas Kadriorus Rohelise aasa tänaval presidendi kantseleile kuuluval kinnistul. Ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilvese nõunik on Urve Eslas, sekretär Erika Kampus ja autojuht Tõnu Janter.
Toomas Hendrik Ilvest sõidutatakse ametijärgselt sõidukiga Mercedes-Benz V 250, hanke võitjaks ehk lepingupartneriks Silberauto. Summa suurus on lepingu kohaselt 776,77 eurot, millele lisandub käibemaks. Leping sisaldab samu lisateenuseid nagu Helle Meri ja Arnold Rüütli sõiduki rendileping.
Eelmisel aastal, kui president Ilves veel ametis oli, kulutas presidendi kantselei riigipea elukohale, Viljandimaal asuvale Ärma talule 61 721,58 eurot. Ärma talu korrashoiuga tegeles kaks inimest ning nende töötasu koos maksudega oli 2015. aastal kokku 31 360,65 eurot. Ärma talu majandamiskulud olid 30 360,93 eurot. Sellest moodustasid administreerimiskulud 73,08 eurot, kinnistute majandamine 21 179,06 eurot, sõidukite ülalpidamine 3621,84 eurot, infotehnoloogia ja kommunikatsioonikulud 2659,45 eurot ning kulud inventarile 2827,50 eurot.
Kulud Ärma talule olid eelmisel aastal mõnevõrra madalamad, kui varasematel aastatel. 2014. aastal kulutas presidendi kantselei Ärma talule 68 113,25 eurot, 2013. aastal 64 835,78 eurot ning 2012. aastal 72 808,01 eurot.
Endised presidendid on politsei kaitse all
Ametist lahkunud presidentide ja president Lennart Meri lese julgeoleku tagab politsei- ja piirivalveamet (PPA).
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Helen Uldrich ütles Postimehele, et endiste presidentide julgeolekule panustab PPA vastavalt vajadusele ja ohuhinnangule.
«Kindlasti ei taga me sellist isikukaitset nagu praegusele presidendile, kuid kõiki detaile - kuidas, kes ja mismoodi, ei saa me turvalisuse huvides avalikustada,» lausus Uldrich.
Tema kinnitusel suuri väljaminekuid endiste presidentide kaitse ei nõua, kuna suuremad väljaminekud, eeskätt just tehnika, on soetatud ametis olemise ajal.
Ekspresidentide julgeoleku eest vastutavate politseinike töötasu PPAle lisakulu ei too, kuna politseinikud teevad endisi riigipäid kaitstes oma tavapärast tööd.


description: Vilsandi elanikud kahtlustavad, et saarel on end sisse seadnud Eestis vöörliigina palju elevust tekitanud šaakal, kirjutab Saarte Hääl.

title: Vilsandi elanike arvates on end saarele sisse seadnud šaakal

maintext:
Šaakali võimalik sissetung Vilsandile leidis äramärkimist kuu algul peetud Vilsandi üldkogu koosolekul, kus mainiti, et šaakalit on Vilsandil nähtud mitme inimese poolt ja tehtud on ka foto. Lisaks murti saarevanem Neeme Ranna karjast üks lammas.
«Šaakal murdis peaaegu ühe Neeme lamba ära, õigemini raadas täitsa ära – loom oli lõhki kistud, hambajäljed olid kõri peal,» meenutas Vilsandi saarevaht Aavo Piisk suvel rünnaku ohvriks langenud ja seejärel hädatapetud lamba kurba saatust.
Piisa sõnul on šaakalit nähtud Vilsandil juba üle-eelmisest aastast saadik. «On nähtud laidude peal, on nähtud majaka järve peal,» sõnas saarevaht. «Ja pealegi – kes muu võtab lambal kõrist? Ega ometi kährik või rebene,» osutas Piisk.
Keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi, kes menetleb kariloomade murdmisjuhtumeid, ütles, et šaakali olemasolu Vilsandil ei ole võimatu, kuid selle kohta puudub praegu tõenduspõhine kinnitus. «Ma olen näinud Vilsandil rajakaameraga tehtud fotosid ja nende peal oli kährikkoer,» sõnas Talvi.


description: Kaisa Rebane, Ave-Triin Tolk ja Cätlin Ruut on kolm naist, kes elavad praegu erinevaid elusid – Kaisa tööks on kõrghoonete otsas turnimine, Ave-Triin õpib Tartu tervishoiu kõrgkoolis ja Cätlinil kasvab kodus neljakuune laps.

title: Esimesed seaduslikud ajateenijad

maintext:
Kolm aastat tagasi võis nende nimed leida aga mitmetest lehelugudest, sest tegu oli Eesti esimeste päris seaduslike naisajateenijatega, kes alustasid Võru Kuperjanovi jalaväepataljonis 11 kuu pikkust teenistust. Toona said nad kõik rääkida sellest, kuidas reageerisid nende otsusele sõbrad ja sugulased ning et kõigil leidus nii tugevaid toetajaid kui ka neid lähedasi, kes seda otsust ei mõistnud.
Praegu kuuleme üha enam mõtteid, et ehk võiksime eeskuju võtta Norrast ja teha ajateenistuse mingil moel kohustuslikuks ka naistele, mistap kõlab isegi üllatavana, et seadus, mis laseb vabatahtlikel naistel meestega võrdsetel alustel kaitseväeteenistusse astuda, võeti vastu alles 2013. aastal.
Avalikes aruteludes käis sellega kaasas ka küsimus, kuidas naised küll ajateenistuses hakkama saavad ja muuhulgas kõlas argumente nagu «naised ei ole selleks loodud», samas kui üha kahanev teenistuskõlbulike noorte meeste hulk võinuks näidata, et ehk pole ka mehed otseselt kaitseväeteenistuseks «loodud».
Naisi käis aega teenimas muidugi ka enne seadusemuudatust ja neist kui haruldustest kirjutati samuti ikka aeg-ajalt lehelugusid, ent loa kaitseväeteenistusse minna pidid nad saama konkreetse väeosa ülemalt ja mingitest sotsiaalsetest garantiidest nagu ajateenija toetus võis ainult unistada – kui pole seaduslikku alust, pole ka raha.
Rebane, Tolk ja Ruut polnud ainsad. Nendega koos alustas Võrus veel kaks naist, kes aga läksid enne teenistusaja lõppu reservi.
Naistele anti omaette tuba ja pesemas said nad käia kaadrikaitseväelaste duširuumides. Telgid metsas ja kogu väljaõpe oli meestega ühine ning seal mingit väikest naiste jagu ei moodustatud – pärast baasväljaõpet jätkas igaüks oma erialal ja nõuded olid kõigile samad.
Elu aeg heas vormis olnud Ruut meenutab, et tüdrukutele pakuti vahest ikka abi, näiteks koti tassimisel: «Aga ma ei tahtnud seda. Jäin endale kindlaks, et kui ma siia tulin, siis teen ise.»
Tunnet, et keegi oleks naistest ajateenistuses halvasti mõelnud, tal polnud. «Oli võitlusvaim – kas suudame sama palju kui poisid, ja mõnikord tuli ikka välja ka, et suutsime rohkem! » sõnab ta.
«Ajateenistusse asudes tuleb arvestada, et kaitseväekohustuse võtmine on tõsine otsus ja kohustus kogu eluks. Ajateenistusse asumist tasub kaaluda naistel, kes näevad kaitseväeteenistuses kutsumust ja tulevast elukutset,» seisab kaitseressursside ameti kodulehel. Kõik need kolm naist läksid Võrru nende lausetega klappivate mõtetega. Kohustuslikus korras teenivatelt meestelt sellist indu ei oodata.
Tolk tuli aega teenima otse Rakvere gümnaasiumi pingist, kusjuures ta oli oma klassist üldse esimene, kes seda tegi. «Kindel mõte tuli riigikaitse tundidest. Tegin ka oma gümnaasiumi uurimustöö naistest kaitseväes ja üritasin selle kohta võimalikult palju infot saada. Plaan oli, et pärast ajateenistust jätkan sõjakoolis,» räägib ta.
Heast ettevalmistusest hoolimata oli täiesti uue igapäevarutiiniga harjumine alguses keeruline. «Aga ma olin väga motiveeritud ja ma tahtsin seda väga,» lisab Tolk. Ta nägi, kuidas paljudel meestel oli temast oluliselt raskem –
kohustuslikus korras tulnutena olid nad seal vastu tahtmist.
Toona 26-aastane Rebane oli jõudnud õppida füsioterapeudiks ja sel alal ka töötada, ent jõudnud järeldusele, et see ei ole talle – ta vajab aktiivsemat elu.
20-aastane Ruut oli ajateenistusse minekust juba varemgi mõelnud ja huvi oli tegelikult juba lapsest saadik olemas – motiveerinud olid teda kaitseväelasest onu lood, just siis teenistusse minema ajendaski aga seadusemuudatus. «Eks ma otsisin ka midagi uut ja põnevat,» sõnab ta.
Nagu räägivad paljud aega teeninud mehed – mõnda aega oli kaitsevägi väga põnev, nädalavahetustelgi jagus juttu peamiselt sellest. Lõpu poole hakkas aga ka Tolk väsima: «Mul oli tunne, et ma ei teagi midagi muud kui ainult kaitsevägi ja ma ei tahtnud kohe sõjakooli minna. Tundsin, et tahan osata, teada ja tunda midagi muud veel.»
Sestap astuski Tolk hoopis Tartu tervishoiu kõrgkooli. Meditsiini pidas ta huvitavaks ka varem, ent ajateenistuse meditsiiniväljaõpe meenutas seda taas. Pealegi on tal nüüd plaan tulevikus siduda meditsiin ja riigikaitsmine.
Rebane seevastu sai ajateenistusest kinnitust, et meditsiin pole tema jaoks – ametikohaks sai tal rühma parameedik ja see ei vastanud sugugi tema ettekujutusele sellest, mida ta kaitseväes tegema hakkab. Iseenesest oli muidugi loogiline, et füsioterapeudis nähti selleks potentsiaali, Rebane oli aga kõige rohkem huvitatud ikkagi n-ö sõja mängimisest metsas ja aktiivsest tegevusest. Seetõttu leidis ta ka, et ei sobi ohvitseriks.
Ajateenistusele vaatab aga seni tagasi kui väga heale ja muretule ajale, mil sai omandada palju uusi teadmisi. Võib-olla oleks suhe kaitseväega praegu aktiivsem, kui ta poleks vahepeal leidnud endale huvipakkuvat tsiviiltööd ehitusalpinismi vallas.
Meditsiinirühma jõudis ühe tühjaks jäänud koha pärast ka Ruut. «Algul olin ma transpordi ja varustuse peal ja oleksingi tahtnud sinna jääda, see pakkus mulle palju rohkem huvi,» meenutab ta. Pärast ajateenistust läks Ruut siiski ka sõjakooli, ent sai peagi aru, et lavahirmu tõttu ta ohvitseriks ei sobi.
Ajateenistuses käimist ta aga kuidagi ei kahetse – ehkki oma tulevast elukutset ta sealt ei leidnud, andis see aeg talle nii teadmise kaitseväe võimekusest kui hulga oskusi, sealhulgas oskuse, kuidas keerulistes olukordades mitte kontrolli kaotada.
Tolk ei arva, et kõik naised peaksid ajateenistusse minema – selleks peaks olema ikkagi motiveeritud. Kellel aga huvi on, saab väärtusliku kogemuse ja ilmselt ka palju uusi sõpru. Tolk tunnistab, et teda pani ajateenistus ka elu üle järele mõtlema – ta oli sinna minnes väga noor ja üksi põõsas passides jõudis paljude oluliste küsimusteni. Ajateenistus andis ka tohutult enesekindlust – kui ikka oled seisnud 140 mehe ees, tuleb julgust juurde küll.
Ruut nõustub, et ajateenistus võiks olla vabatahtlik: «Ma arvan, et kuigi ma käisin ajateenistuses, ei ole ma keegi, kes võiks öelda, kuidas peaks käituma teised.»
Rebane leiab, et naiste üldise ajateenistuse korral peaks väljaõppe korraldus muutuma: «Praegusel kujul see kindlasti kõigile naistele ei sobi.»
Kõik kolm on aga endale vabatahtlikult kaitseväekohustuse võtnud ja kavatsevad seda täita ja reservõppekogunemistel osaleda. Siilil olid nad kohal.
-----------------------
Naised ajateenistuses
• 2013. aasta kevadest on naistel võimalik läbida aja- ja reservteenistus meestega samadel alustel. Erinevad vaid üldfüüsilises testis seatud normid. Seaduse kohaselt saavad naised võtta vabatahtlikult kaitseväekohustuse, läbida ajateenistuse ning olla reservväelased. See tagab kaitseväelaste võrdse kohtlemise ja kõigile võrdsete võimaluste andmise. Erinevalt meestest ei ole naistele ajateenistus kohustuslik.
• Kaitseväekohustuse võtnult peab arvestama kaitseväekohustusega 60. eluaastani (k.a), sh kohustusega ilmuda reservõppekogunemistele.
• Ajateenistusse võtmise otsuse teatab kaitseressursside amet vähemalt 90 päeva enne ajateenistuse algust. Otsusel on märgitud ajateenistusse ilmumise aeg ja teenistuskoht. Otsusel märgitud ajal ajateenistuskohta mitte ilmunud naine loetakse ajateenistusest loobunuks ning ta kaotab võimaluse edaspidi ajateenistusse asuda.
• Ajateenistusse asunud naistel on õigus loobuda ajateenistusest 90 päeva jooksul ajateenistusse asumisest arvates.
• 2013. aastast saadik on ajateenistusse astunud 77 naist, neist 10 on jäänud tegevteenistujaiks ja 11 läbivad ajateenistust praegu.
Allikas: KRA


description: President Toomas Hendrik Ilvese büroos töötab homsest nõunikuna Urve Eslas, kes viimased kümme aastat oli ajalehe Postimees arvamustoimetaja.

title: Ilvese nõunikuna asub tööle endine Postimehe arvamustoimetaja Urve Eslas

maintext:
Postimehe otseülekanne: pidulik presidendiameti üleandmise tseremoonia
Riigikogus presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi ametisse astumise ajaks rivistatakse esmaspäeval, 10. oktoobril Toompeale auvahtkond ning õhtul toimub Kaljulaidi ja ametist lahkuva president Toomas Hendrik Ilvese ühine vastuvõtt. Enne Toompeale liikumist kohtuvad presidendipaarid Kadriorus. Postimees teeb pidulikust presidendivahetusest otseülekande algusega kell 14.15.
Juhtkiri: Toomas Hendrik Ilvese pärand
Täna saab president Toomas Hendrik Ilvese, kolmanda Eesti taasiseseisvumisjärgse riigipea aeg ümber. Kümne aasta sisse – see on noore riigi elus pikk aeg – on mahtunud nii sise- kui välispoliitilisi vapustusi, nii julgeoleku- kui majanduspõhimõtete muutusi, mis on olnud mõnel juhul kiiremad kui nendega kohanemine.
Ilves viimases telepöördumises presidendina: minu hinges on rahu. Eesti rahvas on nutikas ja Eesti on kaitstud
President Toomas Hendrik Ilves tegi pühapäeva õhtul oma viimase telepöördumise presidendina, öeldes, et Kersti Kaljulaid saab Eestile heaks riigipeaks. «Palun teid, kaasmaalased, hoiame kõik koos uut presidenti, tema peret ja tema lähedasi.» Postimees toob pöördumise teksti lugejateni muutmata kujul.
Ilves: kui ÜRO ei hakka jõuliselt tegutsema, kaotab ta oma tähtsuse
President Toomas Hendrik Ilves ütles eile õhtul Ameerika Ühendriikides New Yorgis ÜRO peaassambleel peetud kõnes, et maailmaorganisatsioon pole suutnud kriisidele tõhusalt reageerida, ning kui ÜRO ei hakka jõuliselt tegutsema, kaotab ta oma tähtsuse.
Ilves: USA orjuse juttu ajavad need, kes ei taha Eesti iseseisvust
President Toomas Hendrik Ilvese sõnul levitavad sotsiaalmeedias jutte Eesti iseseisvuse kaotamisest ja Ameerika Ühendriikide orjaks muutumisest need, kes ei soovi Eesti iseseisvust või ei mõista tänapäevast maailma.
Ilves saab ametist lahkudes Rüütli kõrvalmajas esindusruumid
President Toomas Hendrik Ilves saab pärast ametist lahkumist Kadriorus Rohelise aasa tänaval esindus- ja bürooruumideks enda kasutusse väikese maja, mis asub endise presidendi Arnold Rüütli esindusruumide vahetus naabruses.


description: Vabaerakonna esinduskogu otsustas täna, et erakonna liikmed kandideerivad aasta pärast toimuvatel kohalike volikogude valimistel valimisliitudes ja oma nimekirjadega erakond valimistele ei lähe.

title: Vabaerakondlased osalevad kohalikel valimistel valimisliitudes

maintext:
Erakond on seisukohal, et kohalikud omavalitsused peavad olema sõltumatud ja tugevad, ning vastandub kohalike kogukondade parteistamisele, teatas partei pressiesindaja.
Vabaerakonna riigikogu fraktsiooni kuuluva Artur Talviku sõnul on erakond veendunud, et poliitilised otsused tuleb teha inimestele võimalikult lähedal. «Omavalitsustele tuleb tagada kindel tulubaas ja sõltumatus. Erakondade peakontoritel ei ole igasse valda ja linna asja. Kohalik poliitika on teed, haridus, heakord, sotsiaalteenused, mitte ideoloogia,» ütles ta. «Me vastandume suurparteide katsetele Eestit tsentraliseerida ja omavalitsusi parteistada, seejuures haldusreformi abil.»
Vabaerakonna esinduskogu kordas ka, et ei toeta seadust, mille kohaselt võib riigikogu liige kuuluda samaaegselt kohalikku volikokku, ning lubas täna vastu võetud otsuses, et erakonna saadikud nii ei käitu. «Vabaerakond ei kasuta valimistel «peibutusparte» (kandideerimist mandaati vastu võtmata) ega talu «kahel toolil istumist» (üheaegset kuulumist riigikokku ja kohalikku volikokku),» otsustas esinduskogu.
Riigikogus kaheksa saadikuga esindatud Vabaerakonda kuulub tänase seisuga 688 inimest. Järgmised kohalikud valimised toimuvad tuleva aasta 15. oktoobril.


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikme Vladimir Velmani sõnul ei kohusta Kremli võimupartei Ühtse Venemaaga sõlmitud koostööprotokoll Keskerakonda millekski ning tegemist on vaid tehnilise dokumendiga, milles ei ole mingeid salaprotokolle.

title: Velman: Ühtse Venemaaga sõlmitud koostööprotokoll ei kohusta meid millekski

maintext:
Velman ei usu, et Keskerakond koostööprotokolli tühistab, kuna tema hinnangul on kasulik hoida uks Venemaaga suhtlemiseks lahti.
Millisel kujul kehtib täna Keskerakonna ja Ühtse Venemaa vahel sõlmitud koostööleping?
See leping on olnud kogu aeg puhtalt tehniline protokoll ja pärast selle allkirjastamist pole sellega mingeid arenguid toimunud. Lepe mõjutab Keskerakonda vaid nii, et me ei välista võimalust pärast võimalikke poliitilisi muudatusi selle saamist dokumendiks, mille võib välja võtta ja millega edasi töötada. Praegu ei kohusta see lepe meid millekski, kuid avab võimalusi tulevikuks.
Millised poliitilised muudatused peaksid aset leidma, et Keskerakond selle leppe uuesti sahtlist välja võtaks?
Me ei välista, et suhted Venemaaga võivad normaliseeruda. Me näitame, et hoiame ukse avatuna uuteks läbirääkimisteks.
Mis on Ühtse Venemaaga sõlmitud koostööleppe mõte?
Seal ei ole mingeid täpsemaid punkte. Me lihtsalt deklareerime, et kaks erakonda on valmis koostööks, ei enam. Seal pole mingeid salajasi lisaprotokolle või asju, mis võiksid ohustada Eesti julgeolekut. See on lihtsalt tehniline dokument.
Te olite leppe sünni juures. Kuidas selle lepe sündis ja kes olid selle eestvedajad?
Sellest on juba üle kümne aasta möödunud. Me olime Moskvas ajal, mil Venemaa oli taas tõusmas maailma poliitilisele kaardile ja me otsisime sealt potentsiaalseid poliitilisi partnereid. Otsime koostöövõimalusi kogu maailmast ning Ühtse Venemaaga sõlmitud protokoll on vaid üks paljudest omataolistest. Ühtse Venemaa kongressil osalesid külalised kümnetest riikidest, mille parteide esindajad sõlmisid samasuguse leppe. Sel ajal ei olnud meil kontakte ühegi Venemaa erakonnaga, kelle abil me oleks saanud arendada majandus- ja kultuurisuhteid. Me käisime ka teiste erakondade kongressidel, mina isiklikult külastasin näiteks Jabloko ja Paremjõudude Liidu kongressi, et tutvuda Venemaa poliitilise maastikuga, kuid me jõudsime peagi arusaamisele, et koostöölepete sõlmimisel marginaalsete erakondadega ei ole mingit mõtet. Kui kerkis esile Ühtne Venemaa, jõudsime järeldusele, et see on poliitiline jõud, kellega saab luua parteidevahelisi kontakte.
Kas leppel on ka mingi tähtaeg?
Ei, sellel ei ole mingit tähtaega. Seda ei saa isegi nimetada lepinguks – tegemist on koostööprotokolliga, täpsemalt ühiste kavatsuste protokolliga.
Kui te ütlete, et tegemist ei ole lepingu, vaid tehnilise protokolliga, miks Keskerakond pole seda siis tühistanud? Sellega oleks te saanud endale kindlasti juurde hulga eestlastest valijaid.
Eesti ühiskonnas nähakse Venemaad mingi kurjuse jõuna. Ei ole tarvis ette kujutada, et tegemist on mingi Venemaale kasuliku lepinguga. Demonstratiivne leppest tagamine mõjuks lihtsalt poliitilise mänguna ja näitaks, et Keskerakond on asunud Venemaa-vastasesse leeri.
Kuid kas leping jääb lähiajal jõusse ja Keskerakond ei kavatse sellega midagi ette võtta?
Ma kordan veelkord, see ei ole leping, vaid ühiste kavatsuste protokoll. Nii palju, kui mille teada, ei ole parteil kavas lähiajal seda lepet muuta. Eesti ühiskond mõistab kindlasti, et perspektiivis oleme nii või teisiti huvitatud kontaktidest Venemaaga, kuna ilma nende kontaktideta on me poliitika liiga ühekülgne.


description: Portaali kv.ee juht Tarvo Teslon kirjutab, et kinnisvaratehingute info varjamine on absurdne ja need tuleks avalikustada.

title: Tarvo Teslon: tehinguhindade varjamine on absurdne

maintext:
Arvan, et kinnisvaratehingute info varjamisel puudub alus ning selle saladuses hoidmine on tagurlik ja isegi absurdne. Kinnisvaraturg oleks oluliselt efektiivsem ja läbipaistvam, kui info on kõigile kättesaadav. Lisaks paraneb statistika ja kinnisvaraarendajad saavad oma plaane julgemalt teha.
Kõik inimesed teevad oma elus mõne kinnisvaratehingu. Ostu-müügitehinguid tehes kobatakse tihti pimeduses. Inimesed peavad uskuma kinnisvaraportaalides olevat infot või maaklereid, kes omavad ainult õige pisut rohkem infot. Suures osas tekib maaklerite hinnatunnetus omaendi tehingute ja samuti kinnisvaraportaalides oleva info põhjal. Õnneks nõuavad pangad atesteeritud hindajatelt hindamist, aga seda vaid juhul, kui pank on tehinguga seotud.
Ilmselgelt vähendab avalik info ebaselgust ja näiteks võimalikke pettusi, kus inimestelt ostetakse nende kodud oluliselt alla turuhinna. Ma arvan, et kinnisvara tehinguinfo avalikustamine on samm avatud ühiskonna poole, kus kõigil on võrdne juurdepääs infole.


description: Oktoobri esimesel nädalal oli nii Soome õhuväel kui ka Ämaris õhuturbemissioonil olevatel Saksa õhuväelastel hullumeelne ööpäev, kuna õhupiirile lähenevaid Vene sõjalennukeid tuli tuvastada iga 90 minuti järel.

title: Saksa õhuväelaste hullumeelne ööpäev Ämaris: Eesti õhupiirile lähenes iga 90 minuti järel Vene lennuk

maintext:
Ämaris baseeruva Saksa õhuturbeüksuse ülema Swen Jacobi sõnul oli NATO teadlik, et Vene õhujõududel on 6.-7. oktoobriks Soome lahele planeeritud õppus, kuid seda ei osanud keegi oodata, et õhupiirile lähenevaid lennukeid tuleb minna tuvastama iga pooleteise tunni järel, kirjutab Verkkouutiset.
«Nad panid meie kiirreageerimisvõimekuse ikka ja jälle proovile, üks lennuk tuli teise järel. Pidime ikka ja jälle Ämarist õhku tõusma. See oli väljakutse, aga meil oli piisavalt ressursse ja suurepäraseid tehnikuid, kes hoidsid lennukid stardivalmis kogu ajal,» kirjeldas Jacob oktoobri esimesel nädalal Ämaris valitsevat olukorda.
Jacobi sõnul ta ei tea, kas venelaste õppuse eesmärk oli teha kindlaks, kuidas suudavad NATO ja Soome hävitajad samaaegselt reageerida. «Igal juhul said nad vastuse, et me suudame seda,» rääkis ta. Saksa õhuturbemissiooni ülem peab venelaste õppus väga veidraks. «Lennuki lendasid rahvusvahelistesse vetesse, siis tagasi, uuesti rahvusvaheluistesse vetesse ja uuesti koju. Ma ei tea, mis tüüpi õppus see võis olla, meie taolisi õppusi küll ei korralda,» nentis ta.
Kokku käisid Saksa hävitajad 6. oktoobri pärastlõunast 7. oktoobri pärastlõunani tuvastamas kümmet vene lennukit, mõnda neist tuli tuvastada mitu korda järjest. Enamasti oli tegemist hävitajatega SU-27, kuid paar õhusõidukit olid ka sõjaväe transpordilennukid.
«Hea asi on see, et me käisime kõiki lennukeid tuvastamas ja saime nad kõik ka kätte. Tihedam aeg oli neljapäeva ja reede pärastlõuna, reede hommikul oli veidi rahulikum,» meenutas ta.
Üksuse ülem Swen Jacob oli valmis ka ise hävitajal õhku tõusma Vene lennukit tuvastama. Tal oli piloodi ülikond seljas ja oleks tema valvekord lõppenud kaks minutit hiljem, olekski ta pidanud ka tema hävitajaga õhku tõusma.
Jacob ei osanud öelda, mitu potentsiaalset Eesti õhupiiri rikkumist selle õppuse raames ette võis tulla. Saksa õhuturvajad ühtegi õhupiiririkkumist ei registreerinud. Soome õhupiiri rikuti neljapäeval kell 16.43 ja 21.33.
Ämari lennuväljal on praegu õhuturbemissioonil Saksamaa Luftwaffe õhuväelased, kes kasutavad oma missiooniks nelja Eurofighter-tüüpi hävitajat.


description: Päästeamet saadab pühapäeval Haitile kaheliikmelise päästemeeskonna, kelle ülesandeks on orkaani tagajärgede likvideerimine ja abi koordineerimine.

title: Eesti saadab Haiti katastroofipiirkonda päästemeeskonna

maintext:
Haitile suunduvasse meeskonda kuuluvad meeskonna juht Rauno Kurvits ja meedik Maris Filippov, teatas BNS-ile siseministeerium. Missiooni pikkus on kuni 21 päeva. Missioon toimub koostöös Soome, Rootsi, Taani ja Norra päästemeeskonnaga, samuti toetab seda rahaliselt Ühendkuningriik.
«Orkaani tagajärjed mõjutavad Haitil üle 750 000 elaniku ning infrastruktuurist on kohati üle 80 protsendi kahjustatud. Seetõttu vajatakse Haitil rahvusvahelistelt organisatsioonidelt välilaagrivarustust ning Haiti elanike abistamiseks on vaja toetuseksperte,» ütles päästeameti peadirektor Kuno Tammearu.
Siseminister Hanno Pevkuri sõnul on Eesti päästemeeskonnal vastav väljaõpe ja valmisolek reageerida rahvusvahelistele hädaolukordadele. «On selge, et Haiti vajab praegu rahvusvahelist abi ja kui meil on koos oma partneritega võimalus appi minna, siis seda ka teeme,» märkis minister.
Välisministeeriumi eelarvest on päästeametile missiooni kuludeks eraldatud 48 800 eurot.
Viimati osalesid Eesti päästemeeskonna eksperdid sarnastel humanitaarpartnerluse missioonidel Omaanis ja Sierra Leones ning 2016. aastal toimetati põgenikele humanitaarabi Serbiasse,
Troopiline orkaan Matthew tabas Lõuna-Haitit 4. oktoobril. Tormist on mõjutatud umbes 1,5 miljonit inimest ja umbes 350 000 inimest vajab humanitaarabi. Haiti valitsus edastas abipalve 5. oktoobril.


description: Oktoobris jõustus kohtuotsus harvaesinevas süüteos, kui noor naine võttis vastu karistuse oma vastsündinud lapse tapmise eest.

title: Noor naine jäi kohtus süüdi oma vastsündinud lapse tapmises

maintext:
Süüdistuse kohaselt sünnitas 21-aastane naine eelmise aasta 24. oktoobril Lääne-Eestis enda elukohas asuva sauna eesruumis elusa tüdruku. Kuna naine vajas meedikute abi, kutsuti kohale kiirabi.
Sündmuskohal avastas aga kiirabibrigaad, et imik oli surnud. Kuna lapse surma asjaolud tundusid koheselt kahtlased, teavitasid meedikud juhtunust politseid, kes asus lapse surma uurima.
«Nii menetluse ajal kui ka hiljem kohtus väitis naine, et laps sündis surnuna. Menetluse käigus kogutud tõendid kinnitasid siiski seda, et imiku surm saabus mõne minuti jooksul lämbumise teel,» sõnas kriminaalasja kohtueelset menetlust juhtinud ja hiljem kohtus riiklikku süüdistust esindanud ringkonnaprokurör Gardi Anderson.
Kohtueelse uurimise lõppedes sai naine süüdistuse lapse tapmises ja prokurör nõudis kohtus talle selle eest osaliselt reaalset vangistust. Naine kinnitas aga kohtusaalis, et pole oma last surmanud.
Traagilises loos tuli esimene kohtulahend juuni alguses, kui kohus naise oma vastsündinud lapse tapmises süüdi mõistis ja määras talle karistuseks kahe ja poole aasta pikkuse vangistuse, millest reaalselt tuleb trellide taga veeta kuus kuud. Ülejäänud karistusosa mõistis kohus naisele tingimisi pooleteise aasta pikkuse katseajaga. Maakohtu lahend jäi jõusse ka ringkonnakohtus ning otsus jõustus lõplikult oktoobri keskel, kui riigikohus ei võtnud süüaluse kaitsja kassatsioonkaebust menetlusse.
Karistusseadustik näeb vastsündinud lapse tapmise eest karistusena kuni viieaastase vangistuse. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ja riigikohtu antud suunitlustele võtab kohus karistuse määramisel aluseks karistusseadustikus määratud karistuse keskmise määra. Seega leidis kohus, et arvestades kõiki asjaolusid tuleb süüdistatava suhtes kohaldada vangistust sanktsiooni keskmises piiris. Hinnates süü küsimust, ei olnud alust kergendada ega raskendada karistuse määra.
«Selline karistus peaks olema piisav motiveerimaks süüdistatavat edaspidi käituma seaduskuulekalt. Viimane on oluline seetõttu, et tahtlikult toime pandud raske isikuvastase süüteo eest õiglase karistuse mõistmise läbi taastab ja kinnitab kohus ka teiste inimeste usku ja usaldust õiguskorda,» selgitas kohtu pressiesindaja karistusotsuse tagamaid.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
16 pagulast vastu võtnud Haapsalu palub aega hingetõmbeks
Haapsalu linnapea Urmas Sukles ütles, et lähiajal ei soovi linn uusi pagulasperesid vastu võtta. «Meil on vaja hingetõmbeaega. Täna ei ole küll probleeme, aga need on kerged tekkima, kui me ei ole piisavalt tugevad,» selgitas Sukles.


description: Euroopa Komisjon algatas uurimise, et selgitada välja Ärma talule eraldatud toetuse osalise tagasinõudmise vastavust Euroopa Liidu struktuurifondide raha kasutamise reeglitele.

title: Euroopa Komisjon hakkas uurima Ärma talu toetuse seaduslikkust

maintext:
«Me oleme ajakirjandusest selle juhtumi kohta lugenud ja me oleme palunud Eesti asutustelt selle kohta rohkem informatsiooni,» ütles Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika voliniku Corina Cretu kõneisik Jakub Adamowicz.
Ta märkis, et vastavalt Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika ühise juhtimise põhimõttele vastutab toetuse kasutamise korrektsuse ja järelevalve eest eelkõige liikmesriik ise.
«Eelkõige oleme palunud teavet Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt, mis on üks Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika elluviimise eest vastutajaid Eestis. Nüüd me ootame EASilt vajalikku teavet,» lausus Adamowicz.
Adamowicz lisas, et kuna rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkas Ärma talule eraldatud toetusega seonduvat uurima, siis ootab Brüssel enne otsuse langetamist ära selle uurimise tulemused.
Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond hakkas esmaspäeval uurima, kas EAS-i 10-protsendiline tagasinõue president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talule antud toetusest on õiguspärane. Uurimise eesmärk on hinnata EASi toetuse abikõlblikkust ja ning võtta seisukoht, kas 190 392-eurosest toetusest 10 protsendi suurune tagasinõue on seaduslik,
Ettevõtlusminister Liisa Oviir teatas eelmisel reedel, et andis EAS-i nõukogule korralduse teha Ärma talu haldavalr OÜ Ermamaale antud toetuse suhtes audit.
EAS teatas eelmisel nädalal, et esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot pärast OÜ Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud. See on aga vaid 10 protsenti summast, mille ta kunagi toetuseks sai.


description: Riigikogus eile presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi ametisse astumise ajaks rivistatakse järgmisel esmaspäeval Toompeale auvahtkond ning õhtul toimub Kaljulaidi ja ametist lahkuva Toomas Hendrik Ilvese ühine vastuvõtt.

title: Presidendivahetus tuleb varasemast pidulikum

maintext:
Välismeedia reaktsioone Kaljulaidi kohta: nädalatepikkune närvidemäng sai läbi
Välismeedia kajastus vastsest Eesti Vabariigi presidendist on positiivne, Deutsche Welle nimetas Kaljulaidi üllatusvõitjaks, Helsingin Sanomat aga lahkas põhjalikult Kaljulaidi varasemat tegevust.
Kaljulaidi nime kasutav Twitteri-konto pole ehtne
Äsja presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi nime kasutav Twitteri konto, mis sai ühe päevaga üle 2000 jälgija, ei ole ehtne.
VIDEO Kersti Kaljulaid vene keeles: mul pole piisavalt praktikat
Eile presidendiks valitud Kersti Kaljulaid sõnas Postimehele vene keeles, et seda kõnelda on tal hetkel raske, kuna 12 aastat välismaal pole andnud piisavalt praktikat.
Juhtkiri: tervist, proua president!
Kersti Kaljulaidi on viimaste päevade vältel kiidetud nii ülevoolavalt, et isegi kui kõik kiidusõnad on õigustatud, on peaaegu piinlik neid siinkohal korrata.
Seitsme päevaga presidendiks
Täna täpselt seitse päeva tagasi sai Kersti Kaljulaid kõne riigikogu spiikrilt Eiki Nestorilt, kelle jutt oli lühike ja konkreetne: «Tere, Kersti. Helistan sulle riigikogu vanematekogu ülesandel. Oleme arutanud ja jõudnud konsensusele, et tarvis oleks sinuga kohtuda. Et teha ettepanek kandideerida Eesti vabariigi presidendiks.»
Artur Talvik: presidendi valimine – valus nagu puhastustuli!
Esmaspäeval otsuseni jõudnud valimissaagas on vähe tähelepanu saanud minu jaoks oluline aspekt. Tegemist oli muutuste ja seisaku omavahelise võitluse teise etapiga. Kuigi presidendi käed ei ole piisavalt pikad muutuste juhtimiseks, on see positsioon märgiline ja selle ameti kandja saab olla vähemalt sõnades ka seisaku lõhkuja.
Galerii: Kersti Kaljulaid kohtus Kadriorus Toomas Hendrik Ilvesega
Riigipea Toomas Hendrik Ilves kohtus esmaspäeva õhtul Kadriorus äsja uueks presidendiks valitud Kersti Kaljulaidiga.
PPA isikukaitsebüroo juht: seadus ei kohusta presidenti elama Kadrioru lossis
Politsei võtab presidendikandidaadi automaatselt enda kaitse alla hetkest, mil uue presidendi nimi välja kuulutatakse, kinnitas politsei- ja piirivalveameti (PPA) isikukaitsebüroo juht Andris Viltsin.
Pevkur turvameetmetest: just neil minuteil saab Kaljulaid briifingu, kuidas tema elu hakkab välja nägema
Siseminister Hanno Pevkur ütles vastvalitud presidendi Kersti Kaljulaidi turvamise kohta, et pärast ametisse nimetamist hakkab ta sõitma sama autoga, millega president Ilves praegu ning et läbi tuleb rääkida ka lahendused Kaljulaidi kodu turvamiseks.
Värske president oma välispoliitilistest eesmärkidest: täita ära Ilvesest tühjaks jäävad kingad
Riigikogu valis Kersti Kaljulaidi 81 häälega Eesti presidendiks. Vaata videointervjuud värske naispresidendiga!
Aadu Must rõõmustab, et piinlikuks läinud ralli on eduka lõpuni jõudnud
Keskerakonna fraktsiooni liige Aadu Must ütles, et olemasolevate kandidaatide – mitte ideaalide – seast tuleb leida kõige parem ja see tulemus on saavutatud.
Keskerakond ja Reformierakond kahtlustavad häälte kaotsiminekus teineteist
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ja Reformierakonna aseesimees Hanno Pevkur kinnitasid Toompeal justkui ühest suust, et kui Kersti Kaljulaid seati kandidaadiks 90 ja valiti presidendiks 81 häälega, siis nende erakonna fraktsioonist need hääled kaduma ei läinud.
Kes on Euroopa naisriigipead?
Seoses Kersti Kaljulaiu saamisega Eesti Vabariigi presidendiks, vaatame, kes on teised hetkel tegevad naisriigipead Euroopas.
President Ilves õnnitles Kaljulaidi
President Toomas Hendrik Ilves õnnitles Kersti Kaljulaidi, kelle riigikogu valis täna 81 poolthäälega Eesti järgmiseks riigipeaks.
Otsepilt ja blogi: Kersti Kaljulaid valiti Eesti presidendiks
Riigikogu valis täna Kersti Kaljulaidi 81 poolthäälega Eesti presidendiks.


description: Kui Eesti elanikud peavad kokkuvõttes suurimaks ohuks liiklusõnnetusse sattumist, siis maakonniti hirmud erinevad ja nii kardetakse näiteks Võrumaal kõige rohkem loodusõnnetusi, Hiiumaal uppumist ja Saaremaal vargusi, selgus täna siseministeeriumis tutvustatud uuringust.

title: Uuring: Võrumaal kardetakse loodusõnnetusi, Hiiumaal uppumist

maintext:
Liiklusega seotud ohte pidas suureks või märgatavaks 31 protsenti küsitlusele vastanutest. Järgnesid hirm tulekahjude ees, vargused kodus ja autos ning narkokuritegevus. Seejuures kardavad narkokuritegude ohvriks langeda ennekõike linnaelanikud ja Ida-Virumaa elanikud.
Ohutunne ja selle tase aga erinevad maakonniti. Kui 11 maakonna elanikud nimetasid suurimaks probleemiks liiklusega seotud ohud, siis Hiiumaal peeti suurimaks ohuks uppumist, Lääne-Virumaal tulekahjusid, Saaremaal vargusi ja Võrumaal loodusõnnetusi.
Kõige vähem peeti enda jaoks ohuks inimkaubandust ja salakaubandust.
Harjumaa Liiklusega seotud ohud (31%) Tulekahjud (29%) Narkokuritegevus (28%) Hiiumaa Uppumine (23%) Tulekahjud (19%) Merereostus (15%); liiklusega seotud ohud (15%) Ida-Virumaa Liiklusega seotud ohud (38%) Narkokuritegevus (34%) Vargused (33%) Jõgevamaa Liiklusega seotud ohud (34%) Tulekahjud, põlengud (31%) Vargused (19%) Järvamaa Liiklusega seotud ohud (30%); tulekahjud (30%) Narkokuritegevus (15%); uppumine (15%) Loodusõnnetused (14%); vargused (14%) Läänemaa Liiklusega seotud ohud (27%) Vargused (24%); tulekahjud (24%) Uppumine (19%) Lääne-Virumaa Tulekahjud (28%) Loodusõnnetused (25%) Liiklusega seotud ohud (23%); vargused (23%) Põlvamaa Liiklusega seotud ohud (30%) Tulekahjud (28%); loodusõnnetused (28%) Vargused (24%) Pärnumaa Liiklusega seotud ohud (33%) Tulekahjud (24%) Vargused (23%) Raplamaa Liiklusega seotud ohud (39%) Vargused (26%) Tulekahjud (23%) Saaremaa Vargused (39%) Tulekahjud (26%) Liiklusega seotud ohud (25%) Tartumaa Liiklusega seotud ohud (26%) Tulekahjud (21%) Loodusõnnetused (20%) Valgamaa Liiklusega seotud ohud (40%) Loodusõnnetused (35%) Tulekahjud (33%) Viljandimaa Liiklusega seotud ohud (35%) Vargused (28%) Tulekahjud (22%) Võrumaa Loodusõnnetused (35%) Liiklusega seotud ohud (31%) Tulekahjud (28%)
Uuringus osalenutelt küsiti ka seda, milliseid turvameetmeid nad kodus kasutavad. Kõige levinuma turvameetmena on vastanud paigaldanud koju suitsuanduri (92 protsenti). Üle poole vastajatest on käinud ka esmaabikursustel, sõlminud kodukindlustuslepingu või palunud naabril oma kodul silm peal hoida. Järgmise aasta jooksul plaanitakse enim tegeleda tuleohutusega ehk kas osta koju tulekustuti ja tulekustutustekk või paigaldada vinguandur.
Kõige madalam on aga valmisolek osta endale tulirelv - 87 protsenti vastanuist ei ole relva soetanud ega plaani seda teha ka järgmise 12 kuu jooksul. Samuti pole enamikul plaanis ühegi turvafirmaga lepingut sõlmida.
Uuringust selgus, et täiesti ebaturvaliseks või ebaturvaliseks hindab oma elukohta neli protsenti vastanutest, seevastu väga turvaliseks 30 ja turvaliseks 48 protsenti.
Väga turvaliseks peavad oma elukohta maa-asulate eakamad elanikud Järva-, Põlva-, Saare- ja Hiiumaal, keskmisest vähem turvaliseks peavad oma elukohta pigem 30-39-aastased mitte-eestlastest linnaelanikud.
Siseministeeriumi tellimusel viis avaliku arvamuse uuringu «Eesti elanikud siseturvalisuse vabatahtlikus tegevuses – igaühe panus turvalise elukeskkonna loomisel ja tagamisel» läbi sotsiaal- ja turu-uuringute firma Saar Poll.
Küsitluses uuriti 1603 vanema kui 15-aastase inimese arvamust, kusjuures igast maakonnast küsitleti vähemalt 80 inimest. Uuringu läbiviimist rahastati 50 protsendi ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondist ja pooles mahus siseministeeriumi eelarvest.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Otse: Tänak on päeva viimase katse eel üheksandal kohal
Eeloleval nädalavahetusel sõidetakse Kataloonias autoralli tänavuse MM-sarja 12. etapp ehk Kataloonia ralli. Taas saab kaasa elada ka eestlastele, sest WRC-klassis on rajal Ott Tänak ja Raigo Mõlder, WRC2-klassis saavad aga jälle võimaluse oskusi näidata Sander Pärn ja tema britist kaardilugeja James Morgan.


description: Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et kui partei senise esimehe Edgar Savisaare toetajad keskenduvad hirmutamisele, süüdistamisele ja ohvrikuvandi loomisele, siis suurem osa erakonnast – tema hinnangul vähemalt kaks kolmandikku – sellise liiniga kaasa ei lähe ja toetab erakonna uue esimehena Jüri Ratast.

title: Karilaid ennustab Ratasele kahekolmandikulist toetust

maintext:
Karilaid pidas tõenäoliseks, et Savisaare toetajad, riigikogu liikmed Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval reedel, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas, taandavad laupäevasel kongressil oma kandidatuuri.
«Nende toetuse kandepind on väga ahtakene. Kui sa tahad saada erakonna esimeheks, siis on mõistlik otsida endale kõigepealt 50 protsendi pluss ühe toetust, aga nad ei saa sellele ligilähedalegi,» ütles Karilaid, kelle hinnangul andsid Ernits, Tuus-Laul ja Lenk kandideerimiseks nõusoleku vaid seetõttu, et saada kongressil kümmekond minutit kõneaega, mida kasutada ühtede mustamiseks ja teiste kiitmiseks.
Keskerakonna aseesimees, eurosaadik Yana Toom kandideerib tema hinnangul selleks, et püüda Savisaare hääli. «Yana Toomil on lihtsalt pragmaatiline motiiv: olla pildil ja proovida libistada seda poliitilist jõudu, mis Edgar Savisaarel on, natuke ka endale. Pigem mõtleb ta järgmistele valimistele ja positsioneerib ennast toore jõuga Savisaare kõrvale,» leidis Karilaid.
Eelmisel, ligi aasta eest peetud kongressil pääses Toom erakonna juhatusse eelviimasena, saades 268 häält, samas kui näiteks Jüri Ratast toetas 571 delegaati. Karilaid arvas, et ka seekord ei ole Toomil kongressil suurt toetust ja pigem peab ta esimeheks kandideerides silmas valijaid, kes on toetanud Savisaart kohalikel valimistel.
Kuidas käitub kongressil aga Savisaar, kes reedel kirjutas sotsiaalmeedias, et on uhke, et Toom on valmis jätma koha Brüsselis ja võtma erakonna juhtimise raske töö enda peale, kuni ta ise on täielikult taastunud? «Seesugune poliitiline julgus kinnitab, et Eesti võibki lähiajal naispeaministri saada,» kirjutas Savisaar reede õhtul Facebookis, justkui viidates, et Toomil on esimeheks kandideerimiseks tema toetus.
Karilaid arvas, et Savisaar pole ka ise veel kindlalt otsustanud, mida kongressil teha. «Suure tõenäosusega võib ta pidada loobumiskõne ja anda võimaluse Yana Toomile, aga see ei muuda üldseisu. Kes erakonna hingeelu tunneb, näeb, et see on lihtsalt sümboolne žest, sest Jüri Ratasel on täna erakonna sees väga suur usaldus,» ütles ta ja lisas, et Ratast toetab erakonnast hinnanguliselt kaks kolmandikku.
Karilaidi sõnul peaksid Savisaar ja Toom mõtlema, kuidas usaldust hoida, Ratasega koostööd teha ja oma poliitilist jõudu ühendada, ning mitte välja mõtlema uusi nippe, kuidas Ratase teekonda raskendada.
«Paljud piirkonnad on öelnud, et Savisaarel on olnud Eesti poliitikas väga suur roll, ta on saanud tunnustust ja kiitust. Loodame, et ka ta ise on heatahtlik Ratase püüdluste suhtes saada erakonna esimeheks ja võtta see vastutus, see oleks riigimehelik,» rääkis Karilaid. «Kui Edgar Savisaar seda riigimehe teed, suuremeelsuse teed ei taha minna ja otsib võimalusi kaikaid kodaratesse loopida, siis see on kahjulik eelkõige talle endale ja tema toetajatele.»
Praegu keskendub nende kampaania Karilaidi sõnul liialt hirmutamisele, süüdistamisele ja ohvrikuvandi loomisele. «Nad üritavad kõikvõimalikul moel jätta muljet, et neile tehakse haiget, ja ohvripositsioonilt delegaate mõjutada, see on kogu nende kampaania võti, mitte see, kuidas Eesti elu paremaks muuta või Keskerakonna programmi ellu viima hakata. Nende agendas domineerib lõputu teiste süüdistamine, seal midagi uut ja värsket ei ole,» ütles Karilaid, kelle sõnul keskendub Ratas samal ajal kahele ülesandele: saavutada tuleva aasta kohalikel valimistel Tallinnas taas absoluutne enamus ning pääseda võimule ka riigis.
See, milliseks kujuneb Savisaare roll ja positsioon erakonnas pärast kongressi, sõltubki Karilaidi sõnul sellest, kuidas ta pärast hääletustulemuste teatavakstegemist käitub: kas ta on avatud koostööks või jätkab sajatamist. «Kõigil on võimalik veel maha rahuneda ja mõelda sellele, miks me erakonnas üldse oleme ja mida me tahame erakonnaga peale hakata,» ütles ta ning avaldas veendumust, et Ratas jätkab positiivse ja väärika kampaaniaga ega lähe kaasa hüsteeriaga, mida vastaspool üritab üles kütta.
Keskerakonna kongress koguneb sel laupäeval Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused.
Juhatuse 14 kohale kandideerib 32 keskerakondlast, nende seas juhatuse praegused liikmed Jaak Aab, Taavi Aas, Enn Eesmaa, Olga Ivanova, Kalev Kallo, Jaanus Karilaid, Mihhail Korb, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Aadu Must, Mailis Reps, Erki Savisaar, Kadri Simson ja Yana Toom. Senisest juhatusest ei kandideeri esimeheks pürgivad Jüri Ratas ja Edgar Savisaar ning noortekogu esimees Urmo Saareoja – esimees ja noortekogu juht nagu ka erakonna volikogu esimees ja riigikogu fraktsiooni juht kuuluvad juhatusse ametikoha järgi.
Lisaks kandideerivad juhatusse Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Maria Jufereva, Raimond Kaljulaid, Malle Kobin, Heimar Lenk, Oliver Liidemann, Värner Lootsmann, Kristjan Mark, Tõnis Mölder, Anneli Ott, Eevi Paasmäe, Meelis Pai, Märt Sults, Aleksandr Širokov, Elmar-Johannes Truu, Marika Tuus-Laul ja Eha Võrk.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati.


description: Prantsuse õhuväe kaks hävitajat Mirage 2000 teevad homme madallennu Eesti õhuruumis.

title: Prantsuse hävitajad teevad harjutuslennu Eesti õhuruumis

maintext:
Lennukid kuuluvad õhuturbesalka, mis baseerub Šiauliai lennubaasis Leedus.
Hävitajad lendavad üle Eesti madallennu alade ja mitte madalamal kui 152 meetrit (500 jalga) ning eelistatavalt asustusest eemal. Lend toimub tööpäeva teises pooles.
NATO liikmesriigid eraldavad õhuväe õppuste ja harjutuste, sealhulgas madallendude läbiviimiseks kindlad osad oma õhuruumist. Ka Balti riikide valitsused on eraldanud oma õhuruumis piirkonnad madallendude sooritamiseks. Madallende sooritatakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse aktsiaseltsiga.
Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse järgi valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi rotatsiooni korras alates 29. märtsist 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi liikmesriikide ressursse panustades erinevatesse võimekustesse ühiselt.
Ämari lennubaasis baseerub Saksa õhuväe lennusalk, mis on relvastatud hävitajatega Eurofighter ning Šiauliais baseerub Prantsuse õhuväe lennusalk, mille relvastuses on hävitajad Mirage 2000.


authors:
Nele-Mai Olup
Reporter

description: Päästeameti andmetel on selle aasta esimese üheksa kuu jooksul tulekahjudes hukkunud 27 inimest, eelmise aasta septembri lõpuks oli tules hukkunuid kokku 34. Veeõnnetustes on selle aasta jooksul uppunud 43 inimest, mullu samal perioodil oli uppunuid 31.

title: Kurb statistika: sel aastal on tules hukkunud 27, veeõnnetustes 47 inimest

maintext:
23s tulekahjus hukkus 27 inimest
Ühes tulekahjus hukkus korraga kolm ja kahes kaks inimest, a ugustis aga ei olnud ühtegi hukkunuga tuleõnnetust.
27st inimesest 11 (ehk 41 protsenti tules hukkunutest) surid suitsetamisest alguse saanud tulekahjudes. Neist 6 inimest suitsetasid magamisasemel või tugitoolis.
Elektriseadmetest või -paigaldisest alguse saanud tulekahjudes hukkus 7 ja kütteseadmetest alguse saanud tulekahjudes 6 inimest.
13 inimest surid suitsuandurita hoones ja 2 inimest hoones, kus suitsuandur oli küll majapidamises olemas, aga laest alla võetud ja/või ilma toiteallikata. Seega enam kui poolte tules hukkunud inimeste kodudes ei olnud suitsuandurit üldse või ei olnud see töökorras.
4 inimest hukkusid hoonetes, kus oli nõuetekohaselt paigaldatud suitsuandur, mis hakkas ka tööle, kuid elusid päästa ei suutnud.
10 inimest (ehk 37 protsenti tules hukkunutest) olid vanemad kui 60-aastased. Käesoleval aastal on tulekahjus hukkunud ka kolm last. Viiel hukkunud inimesel oli teadaolevalt vaimne või füüsiline puue, mistõttu oli toimetulekul vajalik kõrvaline abi. Alkoholi- või narkojoobes oli esialgsetel andmetel 19 tules hukkunud täiskasvanutest.
Augusti lõpu seisuga oli tulekahjudes vigastada saanud 64 inimest, kellest ligi pooled ehk 27 olid pensionärid. Inimesed said vigastada eelkõige tulekahjudes, mis said alguse hooletust suitsetamisest, elektrist või lahtise tule kasutamisest. 2015. aasta samal perioodil oli tulekahjudes vigastatuid 53.
Veeõnnetustes uppus 43 inimest, neist 13 suvekuudel
Septembri lõpu seisuga on veeõnnetustes uppunud 43 inimest, neist suvekuudel ehk juunis, juulis ja augustis 13, septembris uppus 4 inimest.
Enim uppunutest, 13 inimest uppus järvedesse ja paisjärvedesse, 7 inimest uppus meres ja 7 tiikides. Peale looduslike veekogude uppus 5 inimest vannis.
Teadaolevalt tegeles 7 inimest enne uppumist kalastamisega, 7 inimest suplemisega. 2015. aasta suvel oli uppunud suplejate osatähtsus suurem, kuid siin tuleb arvestada, et käesoleval aastal uppumisele eelnenud tegevuste kohta veel suures osas info puudub ning asjaolud on pigem segased.
Alkoholi- või narkojoobes oli teadaolevalt 15 inimest (35 protsenti uppunutest), juunis-augustis uppunutest olid teadaolevalt joobes ligi pooled — 6 (46% protsenti uppunutest).
2015. aastal oli samal perioodil veeõnnetustes 31 hukkunut, neist juunis-augustis 13 ehk uppunute arvu mõjutasid pigem külma perioodi õnnetused.


description: Järgmisel nädalal kohtub esmakordselt koalitsioonierakondade töögrupp, mis hakkab äsjastest presidendivalimistest ajendatult arutama nii põhiseaduse kui valimisseaduse muutmist.

title: Presidendivalimiste korra muutmist hakkab arutama koalitsiooni töögrupp

maintext:
Parlamendi põhiseaduskomisjoni esimees, reformierakondlane Kalle Laanet ütles Postimehele, et presidendivalimisi puudutavate seadusemuudatuste arutamiseks moodustati koalitsiooni töörühm, kuhu kuulub igast koalitsioonierakonnast kaks inimest.
Reformierakonnast kuuluvad töögruppi Rait Maruste ja Lauri Luik, Isamaa ja Res Publica Liidust Urmas Reinsalu ja Mart Nutt ning Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast Indrek Saar ja Andres Anvelt. Esimest korda kohtub töörühm kolmapäeva õhtul.
Anvelt ütles Postimehele, et tema hinnangul ei ole päris õige, et töögruppi kuuluvad üksnes võimuerakondade esindajad. «Minu ettepanek on, et see töögrupp võiks olla laiem. Kindlasti peab sinna olema kaasatud ka eksperte väljastpoolt, sealhulgas inimesi, kes kuulusid Põhiseaduse Assambleesse,» lausus ta ja lisas, et taolisi töökorralduslikke küsimusi hakataksegi esimesel kohtumisel arutama.
Anvelti sõnul on töögrupi arutada lai teemadering – kaaluma peaks nii põhiseaduse kui presidendi valimise seaduse muutmist, sealhulgas otsevalimiste kehtestamist, aga ka presidendikandidaatide ülesseadmist ja valimiskogu koosseisu puudutavaid muudatusi. «Teemade valik on praegu täielikult lahti, läheme esimesele kohtumisele kõige laiema ampluaaga, mis üldse võimalik on,» ütles ta.