authors:
Piret Lakson
Foto
Priit Simson

description: Vanalinna selts kurtis hiljutises kirjas siseministeeriumile, et politsei ei suuda ohjeldada öist mõõdutundetut joomist, lärmamist, kaklusi ja roojamist vanalinna tänavatel, politsei kinnitusel seisneb aga probleem selles, et baarid asuvad vanalinnas liiga lähestikku.

title: Tugev kriitika: politsei ei suuda ohjeldada öist joomist ja roojamist vanalinna tänavatel

maintext:
«Peab tunnistama, et vanalinnas on baarid ja teised meelelahutusasutused väga lähestikku, mis tingib selle, et nädala lõppudel on väiksel territooriumil palju alkoholi tarvitanud inimesi. Justnimelt alkoholi ebamõistlikus koguses tarvitamine viib tihtipeale lärmamise või kaklemiseni,» tõdes Saarniit, «ja joobes inimene on ka kergem saak kurjategijatele.»
Kui meelelahutusasutuste paigutus oleks linnas hajutatum, oleks tema sõnul ka probleeme vähem.
Siiski saavad ka praegu asutused turvalisuse tagamisel nii mõndagi ära teha. «Oleme soovitanud ettevõtete turvameestel, et nad hoiaksid inimestel pilku peal mitte ainult siseruumides, vaid veenduksid, et ka asutuse ees on kord tagatud,» tõi Saarniit näite, et paljudel juhtudel toimuvadki suuremad korrarikkumised tänaval, kust alkoholijoobes seltskond end üks hetk leiab.
«Kui ettevõtted ise teevad kõik selleks, et nende tegevus ei soodustaks korrarikkumiste toimepanemist, siis muutub ka vanalinn selle võrra turvalisemaks ja seda nii pidulistele kui ka kohalikele elanikele,» lisas kesklinna politseijaoskonna juht.
Politseipatrullide planeerimisel arvestatakse nii nädalapäevi, kellaaegu kui ka võimalikke üritusi. Nädalavahetustel öisel ajal liiguvad politseinikud jalgsi vanalinna tänavatel, et ennetada korrarikkumisi ja olla nähtavad, sest just nädalavahetused on kõige töisemad.
Piirkonnas on ka autopatrullid, kes saavad vajadusel operatiivselt sündmustele reageerida. «Kui üldjuhul oleme valmis selleks, et väljakutsete hulk suureneb nädalavahetusel, siis teatud ürituste ajal oleme samuti valmis reageerima suurendatud jõududega,» kinnitas Saarniit.
Paaril korral kuus tehakse ka politseireide eesmärgiga konkreetseid rikkumisi ennetada või välja selgitada. Sellistel reididel pööratakse erilist tähelepanu näiteks alaealiste kogunemiskohtadele, et tuvastada laste poolt alkoholi tarvitamist.
Ta lisas, et politsei prioriteet on reageerida operatiivselt juhul, kui kellegi elu või tervis on ohus. Sündmustele, kus kellegi elu, tervis ja vara ei ole ohus, reageeritakse esimesel võimalusel.
Siseministeerium vastab vanalinna seltsi kirjale hiljemalt 11. jaanuaril.


description: Täna kella 10 paiku põrkasid Harjumaal Irus Tallinna-Narva maanteel kokku kolm sõidukit, liiklusõnnetuse tagajärjel toimetati üks inimene haiglasse.

title: Fotod ja video: Irus põrkasid kokku kolm sõidukit, üks inimene viidi haiglasse

fasttext_language: et


authors:
Uwe Gnadenteich
Foto
Kristjan Teedema

description: Eile kell 15.55 sai häirekeskus teate, et Mustamäel Sõpruse puiesteel on jäänud kortermaja lifti kinni naine ja laps.

title: Naine ja laps jäid Mustamäel lifti kinni


authors:
Foto
Google Streetview

description: Nõmmel levib ebameeldivlõhn, mille põhjuseks on kanalisatsioonisüsteemi sattunud kemikaal.

title: Kanalisatsiooni valatud kemikaal tekitab Nõmmel probleeme

maintext:
«Anname teada, et 21. detsembril tuvastati elamukvartalis Raba tn/Põllu tn/Vabaduse pst/Rännaku pst (sh Rännaku pst 16) kanalisatsioonisüsteemi kemikaalireostus,» teatas Nõmme linnaosavalitsus.
Kemikaali kanalisatsiooni sattumise põhjuseid uurib hetkel keskkonnainspektsioon. Möödunud nädala jooksul on Tallinna Vesi korduvalt kanalisatsioonitorustikku puhastanud, kuid keemiahais on endiselt mitmete majade keldrites ja esimese korruse ruumides.
«Reostus on fikseeritud ja selle tagajärgede likvideerimisega tegeleb Tallinna Vesi AS. Hetkel ei ole teada, kui kaua haisu likvideerimine aega võtab, kuid puhastustööd kestavad seni kuni reostus on likvideeritud. Leviv keemiahais ei ole inimestele ohtlik, kuid võib tekitada ilmseid ebamugavusi, kui hais satub eluruumidesse,» teatas linnaosavalitsus.


description: Vastuseks praegu levivale uudisele kinnitas Tervise Arengu Instituut (TAI) sotsiaalmeedias, et Põhja-Tallinn ei jää ilma süstlavahetuseta.

title: Tervise Arengu Instituut: Põhja-Tallinn ei jää süstlavahetuspunktita


description: Tallinna linnapea ülesandeid täitev abilinnapea Taavi Aas kuulutas täna keskpäeval välja jõulurahu, lugedes traditsiooni kohaselt Raekoja aknalt linnarahvale ajaloolise jõulurahusõnumi.

title: Galerii: Tallinnas kuulutati välja jõulurahu

maintext:
Taavi Aas luges ette esmakordselt üle 360 aasta tagasi Raekoja platsil kõlanud kuninganna Kristiina käsusõnad:
«Homme , kui see Jumalale on meelepärane, jõuab kätte meie Issanda ja Lunastaja armurikas sünnipäev. Ja sellepärast olgu nüüd välja kuulutatud üleüldine Jõulurahu, ja olgu kõik asjaosalised üles kutsutud seda püha pühitsema sobiliku hardusega, ja ka muidu ennast üleval pidama rahulikult ja viisakal kombel. Kes aga selle rahu vastu eksib ja Jõulurahu seadusevastase või ka ebasobiva käitumisega rikub, seab ennast sellega raskendavate asjaolude kätte süüdi ja langeb karistuse alla, nagu seda igaühe kohta Seadus ja korraldused ette näinud on. Ja lõpetuseks olgu kogu riigi elanikkonnale soovitud rõõmurikkaid Jõulupühi ja Jõulurahu, mis kestku terves riigis Kanutipäevani 13. jaanuaril.»
Jõulurahu tava ulatub juba 17. sajandisse ning kuulub Eesti, Soome ja Rootsi õigusriikluse ühisaega. Traditsioon sai alguse Rootsi kuninganna Kristiina valitsusajal aastail 1632-1654. Jõulurahu kestab Kanutipäevani 13. jaanuaril.
Jõulurahu väljakuulutajaks on linnapea või raesekretär, kohaks linn, kus asub peapiiskopi katedraal ning paigaks tsiviilhoone rõdu. Väljakuulutamise aeg on traditsiooniliselt jõululaupäeva keskpäeva eelsed ja järgsed minutid.
Sel aastal on Jõulurahu väljakuulutajaks linnapea ülesandeid täitev abilinnapea Taavi Aas.


authors:
Foto
Kaarel Tigas Õhtuleht

description: Tallinn tellib eeldatavalt 750 000 euro eest nelja aasta suvehooajaks linna avalikesse randadesse rannavalveteenust.

title: Tallinn tellib 750 000 euro eest neljaks aastaks rannavalve


description: Täna keskpäeval toimus Oleviste kirikus iga-aastaseks traditsiooniks kujunenud kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu.

title: Fotod: Oleviste kirikus peeti kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu

maintext:
Veerand tundi enne kella 12 päeval on peaukse taga veel pikk järjekord. Kirikusse pääsemist ootavad peamiselt vanemad inimesed. Kontserdi alguseks tuleb kohale mitusada inimest ja kui kirikulaulud pihta hakkavad, on vaba kohta pinkidel keeruline leida.
Tagareas oma sõpradega koha sisse võtnud Mati (66) on üritusel kolmandat korda. «Ootan igal aastal seda,» tunnistab mees. «Kodu pole, kuskil jõule pidada pole, peab siis kirikus pidama.»
Vestluse käigus selgub, et see jõuluüritus ongi ainus, mille üle ta veel üldse rõõmu tunneb. Kas tõesti midagi muud ei ole? «Ei,» ütleb ta tõsiselt. «Kui järg on käest, on raske end üles tõsta, kuid õnneks pole ma veel täitsa alla ka langenud.»
Mati (vasakult teine) rõõmustab iga-aastase jõuluürituse üle Olevistes. Foto: Sander Ilvest
Nooremana ehituse peal töötanud Mati elab praegu, kus juhtub. Mõnikord ööbib telgis Tallinna kesklinna põõsaste vahel, teinekord sõprade pool. Oma kodu jaoks tal raha pole. «Pension on 300 eurot kuus, väheks jääb,» tunnistab ta. Raha kulub mehe sõnul peamiselt söögile ja joogile.
Küsimusele, kas ja mis võiks Eestis paremini olla, pakub ta, et pension võiks suurem olla. «Aga noh, meie ei saa nagunii midagi otsustada ja meid ei võetaks kuulda ka.»
Vahepeal tuleb lavale Reet Linna, ürituse patroon. «Linna oli eelmisel aastal ka,» meenutab Mati. «Ta on Raua tänava saunas riideid ka jaganud, hea inimene on.»
Reet Linna ütleb oma kõnes, et inimeste aitamine on kõige ilusam asi maailmas ja vaid üks heategu päevas teeb juba väga palju head. «Olen koos teiega,» märgib ta.
Mati vajub mõttesse ja kuulab vaikselt muusikat. Siis aga jätkab: «Eijah, omal ajal naine ja tütar läksid ära, korter võeti käest. Olen veel abielus, 15 aastat on juba nii, et lahutanud ei ole, aga ei suhtle ka.» Naine elavat tal Jõhvis ja lahutamist peab ta kalliks. «No kuidas ma sinna veel sõidan ja kus ma ööbin ja mis see lahutus veel maksab? Las ta olla.»
Veel hiljuti oli ta töötukassas arvel ja käis ka eelmisel suvel kibuvitsapõõsaid rohimas. «Sain kopikaid, aga mis nendega ikka pihta hakata.»
Kui tuleva aasta kevadel saab Paljassaare sotsiaalmaja remont valmis, läheb ta ilmselt sinna. «Ega tegelikult pole midagi mõtet ette planeerida. Ei tea, kus homme oled ja mis homme saab,» lisab ta.
Ahto (40) tema kõrvalt lisab, et elu on niivõrd kirju, et tõesti ei tea, mis homne päev toob. Ta on Matiga sõber juba ammudest aegadest. «Leidsin ta kunagi tänavalt,» tunnistab mees, kes töötab ehituse peal ja märgib, et viinaviga on tal samuti küljes. «Kui on vaja tööd teha, siis ka teen, aga kui on vaja viina võtta, siis võtan nii, et taskud uluvad.»


description: Tallinnas Narva maanteel juhtunud avarii tõttu oli trammiliiklus täna päeval ligi tund aega häiritud.

title: Fotod: sõiduauto ja liinibussi kokkupõrke tõttu oli Tallinnas trammiliiklus häiritud


authors:
Foto
Ants Liigus
Pärnu Postimees

description: Tallinna transpordiamet paigaldab uusaastaööl kesklinna jalakäijate kaitseks spetsiaalsed liikluskorraldusvahendid, teatas linnavalitsuse pressiteenistus.

title: Tallinn paigaldab uusaastaööl kesklinna inimeste kaitseks tõkked

maintext:
Transpordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Talvo Rüütelmaa ütles, et esmakordselt kasutatakse katseliselt jalakäijaid ja reguleerijaid kaitsvaid liikluskorraldusvahendeid, mille paigaldamine algab laupäeva õhtul alates kella 19.00-st.
Uusaastaööl on Tallinnas Kaarli puiesteel liiklus mõlemas suunas suletud kella 23.30-st kella 00.30-ni, Komandandi tee on suletud veelgi kauem - ilutulestiku korraldamise tõttu on see suletud alates kella 21.30-st kuni 00.30-ni. Tavatranspordile on piirangud Pärnu maanteel G.Otsa tänava ja Sakala tänavate vahelisel lõigul. Kõigil tänavatel tagatakse läbipääs ühistranspordile, välja arvatud taksodele, samuti politsei- ja päästesõidukitele.
Linnavalitsus soovitab üritusele tulles parkida sõiduk Vabaduse väljakust kaugemale või kasutada ühistransporti.
Vabaduse väljakul tagab avalikku korda ja reguleerib lähiümbruse tänavatel liiklust turvafirma Meeskond.
Klaasvitriin Vabaduse väljaku Harju tänava poolses servas kaetakse uusaastapidustuste ajaks kaitsekattega, samuti suletakse aiaga ligipääs trepile ja platsile vabadusristi juures. Väljakule paigaldatakse täiendavad prügikastid ja käimlad ning kohal on kiirabibrigaad.


description: Täna lõunapaiku saabus Tallinna Balti jaama järjekordne rongitäis Venemaalt pärit turiste, kes tulid siia aastavahetust veetma.

title: Galerii: Vene turistid tulid topeltpika rongiga Tallinna aastavahetust veetma

maintext:
Tallinna ja Moskva vahel reisiliiklust korraldava Asi Go Rail juhatuse esimees Alar Pinsel ütles Postimehele, et venelaste huvi rongiga Eestisse tulla on sel aastal jõudsalt kasvanud ja pühade ajal on nõudlus suurenenud kuni 40 protsenti.
Kui tavaliselt on Go Rail Moskva-Tallinna liinil kasutanud seitset vagunit, siis alates 23. detsembrist kuni 9. jaanuarini teenindab liini 14 vagunit, suurendades reisijate arvu rongis 500ni.


description: Täna hommikul juhtus Tallinnas liiklusõnnetus, milles sai viga jalakäija.

title: Fotod ja video: Tallinnas jäi jalakäija auto alla


description: Täna lõuna ajal sõitis Tallinnas Männiku teel sõiduauto BMW otsa Euro Oili tankla makseautomaadile.

title: Pildid: Tallinnas põrutas BMW tankla makseautomaati sisse


title: Nelikümmend kaks aastat lendurina jõudis kaante vahele

maintext:
Juuru lähistelt pärit endine lendur Raivo Kask võttis kokku oma rohkem kui 42 aastat kestnud karjääri ning vormis selle raamatuks “Lendur. Töö all- ja ülalpool pilvi”. Möödunud nädala teisipäeva õhtul, 20. detsembril toimus teose kolmas esitlus ning seekord Rapla keskraamatukogus.
Siim Jõgis / foto: Katrin Grichin
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Terve elu maadluse keskel - Harri Koiduste

maintext:
Ei möödu naljalt ühtegi aastat, kui MK Juhan ei tõuse Eesti maadluse meistrivõistlustel võidetud medalite arvult edukaimaks klubiks. Esikoht võideti ka tänavu. See oli eelduseks, et maadlusliit nimetas MK Juhani hooaja lõpuüritusel Eesti parimaks maadlusklubiks.
Raplamaa Sõnumid istus veel enne aasta lõppu laua taha klubi ühe asutaja ja treeneri Harri Koidustega, kes tähistas 17. detsembril 75. sünnipäeva.
Maadlus on Koidustet saatnud terve elu. Noore poisina alustas ta Märjamaal treeninguid legendaarse treeneri Juhan Kalde käe all. Selle mehe järgi on loomulikult nime saanud ka 1999. aastal asutatud MK Juhan. Harri Koiduste on maadlust näinud nii sportlase, treeneri, võistluste korraldaja kui kohtuniku pilgu läbi. Ta on tulnud omal ajal Eesti meistriks ning esindanud ENSV koondist rahvusvahelistel võistlustel. Pole ime, et ta sedavõrd pikaks ajaks on oma armastatud spordiala juurde jäänud. Nüüd aga ütleb teenekas mees, et oleks aeg oma kohustused mantlipärijale edasi anda. Õiget inimest on ta enda sõnul otsinud juba viisteist aastat.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Aasta noorvõrkpalluriks kuulutati Kertu Laak

maintext:
Teater NO99 saalis toimunud Eesti võrkpalli aastalõpu galal tunnustati teiste seas ka Kohila VK/E-Service mängijaid ja treenereid. Hooaja 2015/16 tulemuste põhjal kuulutati aasta noorvõrkpalluriks tütarlaste arvestuses Kohila naiskonna diagonaalründaja Kertu Laak.
Koos mitme oma naiskonnakaaslasega oli ta nominent ka parima naisvõrkpalluri tiitlile. See omistati lõpuks Anu Ennokile, kes võitis oma esimesel hooajal Šveitsi meistriliigas hõbemedali. Lisaks jõudis ta Pfeffingeni Sm’Aesch’i võistkonnaga eurosarjas veerandfinaali. Teiste Kohila mängijatena olid selles kategoorias mainitud Julija Mõnnakmäe, Eliisa Peit ja Pille Vahtra.
Aasta treenerite seas oli mainitud Kohila VK/E-Service peatreener Peeter Vahtra ning aasta noortetreenerite nimistust leiab Ingrid Kanguri. Aasta meesvõrkpalluriks osutus Robert Täht (Lubini Cuprum, Poola) ning treenerite kategoorias sai esikoha Urmas Tali (Rakvere VK). Aasta parim mees- ja naisvõrkpallur selgusid treenerite, spordiajakirjanike ja rahvahääletuse tulemuste liitmisel.
Siim Jõgis


title: Ukselävelt sisse trügiv probleem

maintext:
Praegu on küll ilus ja tore jõuluaeg, aga tahan kirjutada hoopis millestki sellisest, mille kohta ilusaid sõnu ei eksisteeri.
Hiljuti käisin Loomeruumis vaatamas dokfilmi “Sonita”, mis rääkis noorest Iraanis elavast afgaani tüdrukust, kes elab väga meestekeskses maailmas. Sonitat taheti suure summa eest temast palju vanemale mehele pruudiks müüa, et ta enda vend saaks oma naise eest maksta. Protestiks lõi lauljaks pürgiv Sonita räpplaulu “Brides for Sale”, millest on saanud internetisensatsioon. Oma muusikaga tahab ta jagada sõnumit, et lapsabielud on brutaalne ja vägivaldne tava, mis tuleb lõpetada.
Lapsabieluna defineeritakse abielu enne 18. eluaastat. Eks ole meilgi teismelisi, kes enne täisealiseks saamist abielluvad, kuid seda omal soovil ja vanemate nõusolekul. Mujal maailmas on aga sellised abielud sageli peale sunnitud. 30-40-aastased mehed abielluvad vaevu murdeikka jõudnud tüdrukutega. Abielu tähendus on seal hoopis teistsugune kui lääne ühiskonnas. Naistesse suhtutakse kui objekti, mitte nagu inimesse. Armastusest on üldjuhul asi kaugel.
Ma küll teadsin, et islamiriigid ei ole sellised kohad, kus naisi tähtsaks peetakse, aga siiski pani see film väga sügavalt mõtlema: olukord on hullem, kui tundub. Kui lüüa Google’i otsingusse sõna “lapsabielud”, on artiklid ja uudised sellised, mis mõnel nõrganärvilisemal sees keerama paneks. Võib ju tunduda, et see teema ei puuduta meid, kõik see toimub kusagil kaugemal. Aga pead liiva alla peita ja teha nägu, et see on ainult nende probleem, ei saa. Juba on lapsabielude probleemiga kokku puutunud näiteks Saksamaa ja Norra. Nii et see probleem trügib koos pagulastega aina lähemale.
Ma ei ole otseselt pagulaste vastu, kindlasti on nende hulgas väga toredaid inimesi. Aga kultuuriruum, kus lapsabielud on tavalised ja kust paljud pagulased pärinevad, on meie jaoks lihtsalt nii võõras. Palju lihtsam on aktsepteerida teist kultuuri, kui see pole su ukselävel. Ja see lapsabielude tava on väär, ükskõik mis küljest seda vaadata. Tahaks tegelikult lausa Koraani lugeda, et teada saada, kas tõesti on seal mingi vihje sellele, et täisealised mehed võivad abielluda lastega ja käituda nendega nagu täisealise naisega?
Lapsabielude põhjuseks on peale traditsioonide kindlasti vaesus ja tahe tüdrukute/naiste seksuaalsust kontrolli all hoida. Tulemuseks on aga tüdrukute kehv tervis ja suur suremus, kuna lapsi saadakse varem, kui selleks füüsiliselt ja vaimselt valmis ollakse. Abielludes kaotab tüdruk võimaluse haridusele, mis omakorda viib selleni, et vaesus hakkab taastootma vaesust.
Muidugi ei saa mina ega keegi teine minna mõnele selliselt elavale mehele ütlema, et vabandust, minu arvates pole see õige, mis sa teed. Tema enda arust ta ei teegi midagi valesti. Nii on alati olnud. Võimalik on aga kaasa aidata teavitustööle, rääkida sellest, miks lapsabielud ei ole õiged. MTÜ Mondo kaudu saab teha ka annetusi, et aidata naisi saada parem haridus ja töö. Ehk ühel hetkel toimub murdumine ja asjad hakkavad liikuma paremuse suunas.
Helerin Väronen / foto: erakogu


title: Kohila tuli kahe kaotatud karikafinaali järel taas tšempioniks

maintext:
TTÜ/Tradehouse´i naiskond pakkus küll ülimalt südi esituse, ent tänavune naiste karikavõitja on Kohila VK/E-Service, kes võitis finaalkohtumise 3:1 (25:17, 25:15, 21:25, 26:24).
Neljandat aastat tegutsev Kohila võrkpalliklubi oli kodustes sarjades ja Balti liigas enne tänast võitnud üheksast mängus olnud tiitlist seitse. Viimastel aastatel oli kirstunaelaks kujunenud aga just karikavõistluste esikohalahing, kus kahel eelmisel korral TTÜ-le alla jäädi.
Tänavust finaali alustasid võistkonnad võrdselt ja ühtses taktis mindi geimi keskosani. Seal hakkas Kohila aga vaikselt eest libisema. TTÜ juhendaja Marko Mett oli sunnitud 15:18 kaotusseisul kasutama mõtlemisaega, ent otsa tuli Eliisa Peiti kaks ässpallingut ja tekkinud vahet enam tagasi mängida ei õnnestunud. Avageimi lõpetas Kertu Laagi ründelöök.
Teine geim oli veelgi suurem jõudemonstratsioon. Julija Mõnnakmäe servidega olid karikakaitsjad püstihädas ja kui vastuvõtt korda saadi, tõrkus rünnak. Esimesele tehnilisele mõttepausile mindi Kohila 8:0 (!) juhtimisel. Imet ei juhtunud ja Laak lõpetas ka teise geimi. Sedakorda numbritega 25:15.
Tundus, et kõik läheb ka kolmandas Kohila kindla kontrolli all, kui tablool särasid nende 18:11 edunumbrid. Aga ei saa TTÜ ja Kohila karikafinaal läbi ühe müstiliselt võimsa Reelika Raabi serviseeriata. Eelmisel aastal vedas ta naiskonna kolmandas geimis 17:23 seisult 25:23 võiduni. Audentese spordihoones läks Raap pallima seisul 12:18. Kui ta lõpetas, oli Kohila naiskond täiesti liimist lahti ja TTÜ/Tradehouse 22:18 ees.
Geimivõidu järel jätkas TTÜ ülimalt südi võitlust ja korduvalt õnnestus paaripunktilised kaotusseisud tagasi mängida. Aina enam tundus, et pikem pink ja vahetusterulett hakkab ennast ära tasuma ja mängu nende kasuks kallutama. Pärast 17:20 kaotusseisult tehtud neljapunktilist spurti mindi esmalt juhtima 21:20 ja Raabi kolme järjestikuse punkti järel oldi ees 24:21. Ees ootas aga veel üks süžeepööre. Esmalt kaks punkti finaali kangelannalt Kertu Laagilt, seejärel edukas Kohila blokk ja kaks TTÜ enda rünnakueksimust tähendasid 26:24 mänguvõitu.
„Aastad on näidanud, et vastane on väga sitke. Teadsime, et nad ei loovuta midagi kergelt kaitsepallidel ja pikkadel pallivahetustel. Karikavõiduga olen loomulikult rahul, ent mängukvaliteedi üle ei saa ei mina ega tüdrukud uhkust tunda. Võrkpall ei koosne ainult tugevast servist ja võimsast rünnakust. Üldmängus puterdasime liiga palju,“ nentis võitjate peatreener Peeter Vahtra. „Olin kindel, et kui korralikult lööma pääseme, siis suudame pallid ka maha lüüa, ent selliseid olukordi oleksime pidanud suutma tekitada rohkem,“ lisas ta.
Võimsas hoos olnud Laak tõi 27 punkti, jäädes 22-ga plussi. Rünnakul lõi ta 38 tõstest punktiks 23 ehk 60,5 protsenti. Lisaks temalt neli edukat sulustamist. Ühegi teise Kohila palluri rünnakuprotsent ei küündinud isegi 45 protsendini.
„Nagu öeldakse, on õnn tugevamate poolel ja Kohila oli meist grammi võrra parem. Nad lõid meid sama relvaga ehk hea serviga, millega neid halvata proovisime. Mul ei ole võistkonnale ühtegi etteheidet, nad on supertüdrukud,“ sõnas TTÜ peatreener Marko Mett finaalkohtumise järel.
volley.ee


title: Kohila VK/E-Service sai kolm võitu järjest

maintext:
Äsja Rapla maakonna parimaks võistkonnaks kuulutatud Kohila VK/E-Service reageeris uudisele väärikalt ning teenis järjest kolm võitu.
Esimene neist tuli neljapäeval, 15. detsembril Tartus, kui Eesti karikavõistluste poolfinaali korduskohtumises võideti TÜ/Eeden 3:0 (25:8, 25:12 ja 27:25). Kohila resultatiivseim selles kohtumises oli Kertu Laak, kes tõi 17 punkti. Ukrainlanna Tetiana Karpushyna ja venelanna Anastasija Gorina lisasid mõlemad kümme punkti. Kuna ka esimeses mängus koduväljakul oli Kohila võtnud 3:0 võidu, tähendab see, et nüüd tuleb valmistuda 29. detsembril toimuvaks finaalkohtumiseks.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Maadlusliit nimetas MK Juhan parimaks maadlusklubiks

maintext:
Eesti maadlusliit tunnustas neljapäeval, 15. detsembril parimaid maadlejaid ning Rapla maakonda tuli sealt kaks tunnustust. Esiteks kuulutati parimaks kreeka-rooma maadluse klubiks MK Juhan ning teiseks pälvis parima kreeka-rooma maadleja tiitli Rio olümpia viienda koha mees ja sõjaväelaste maailmameister Heiki Nabi.
Siim Jõgis
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Eesti on saanud elektrituru, millest Euroopa on 20 aastat unistanud

maintext:
1. jaanuaril 2017 saabub tähtaeg, mil Eestis mõõdetakse praktiliselt kogu elektritarbimine tunnipõhiselt kaugloetavate arvestite abil.
Elektrilevi paigaldas nelja aasta jooksul selleks ligi 625 000 arvestit. Sellisele projektile on hõlmatud tarbijate arvult ja administratiivselt mahult Eestis raske võrreldavat leida. Võib küsida, mida me siis sellest saime?
Kauglugemine koos keskse andmelaoga, kust saavad ühtsetel alustel info kõik elektriturul tegutsevad osapooled, on andnud Eestile tohutu raha- ja ajasäästu elektrituru korraldamisel. Üha suurema veendumuse selles olen saanud kogemusi vahetades võrguettevõtete ja elektrimüüjatega mujal maailmas, kus elektriturul toimetamine ei ole kaugeltki nii sujuv, rahasäästlik ja kliendile mugav.
Enamikus Euroopa riikides ei ole andmevahetus üleriigiliselt keskselt korraldatud ja nii on võrguettevõtjate ja müüjate vahel loodud eraldi infokanalid – mõõdavad ju tarbitud elektrikoguseid võrguettevõtjad ja samu andmeid vajavad müüjad elektrienergia eest arveldamisel. Eestis tähendaks see 18 elektrimüüja korral näiteks 18 eraldi andmeedastuskanali loomist kõigil meie 34 võrguettevõtjal. Sealjuures on kõikidel osapooltel enamasti erinevad infosüsteemid ja andmete töötlemise protsessid.
Võib ainult mõelda, kuipalju rohkem kuluks riigis tervikuna 34×18 infokanali ülesehitamisele ja haldamisele raha ja aega. Keskse andmelao olemasolu väldib meil sellise “ämblikuvõrgu” vajadust.
Peaaegu unikaalne on Euroopas ka kodutarbija võimalus oma tarbimist tunnikaupa mõõta ja seeläbi elektrikulusid börsihindade järgi juhtida. Koduklientide näitusid enamasti kas prognoositakse või saadakse kliendilt või vähestel juhtudel otse kaugloetavast arvestist kuupõhiselt. Mitmes riigis, sealhulgas Saksamaal prognoositakse kogused terve aasta jooksul ja kord aastas saabub arve tegeliku näidu alusel nagu maksudeklaratsioon, millest selgub, kas tuleb juurde maksta või on tekkinud ettemaks.
Eestis näeb klient veebist või näiteks telefonist äppi avades ülevaadet oma tarbitud elektrikogustest iga tunni kaupa, saab seda infot kõrvutada Nordpool elektribörsi järgmise päeva tunnihindadega ja soovi korral seeläbi teha tarbimisotsuseid. Tulevast aastast hakkab toimima ka laiemapõhjaline ühise arve süsteem, millega kõik huvitatud müüjad saavad väljastada ühise arve elektri ja Eesti suurima võrguettevõtja teenuse eest. Võrgu- ja elektriarve eest saab klient maksta kodunt lahkumata või suisa märkamatult panga kaudu sõlmitud püsilepingu abil – ka see on asi, mida paljudes Euroopa riikides ei tunta.
Pikemalt ei hakka siinkohal rääkima võimalustest, mida kauglugemine annab võrguettevõttele oma teenuse paremaks pakkumiseks. Seni infosüsteemides n-ö nähtamatu olnud madalpingevõrk muutub nähtavaks, tulevikus saab arvestitest laekuva info abil pingekvaliteeti parandada ja rikkeid ennetada, kulusääst tekib elektrivarguste lihtsamast avastamisest jne.
Kõik need on lahendused, millest mujal Euroopas aastaid tagasi elektrituru arenguid kavandades unistati ning mille teostumist täna Eestis vaatamas ja õppimas käiakse. Kindlasti on meile eelised andnud väike riik – mujal on oluliseks takistuseks saanud keeruka riigiaparaadi ja paljude turul tegutsevate osapoolte vahel ühiste huvide leidmine. Eestis tuleb tunnustada erinevate ettevõtete ja ametkondade vahel hästitoiminud koostööd, mis andis võimaluse elektrituru ühtlustatud korraldamiseks vajalikud muutused kiiresti ja sujuvalt ellu viia. See on andnud meile tohutu ressursisäästu ja loonud aluse klientidele üha mugavamate võimaluste loomiseks.
Tarmo Mere, Elektrilevi juhatuse esimees
Samal teemal Väljakutsed, mis ei lahene iseenesest Elektri mikrotootmise tehnoloogia kiire arengu ja langustrendis hindade ajajärgul ei saa võrguettevõtte kui monopoli kadumise kohta küsida enam kas, v...


title: Kehtnakandi saab reaalsuseks

maintext:
Kehtna ja Järvakandi valla juhid allkirjastasid kolmapäeval, 28. detsembril Lokuta puhkekeskuses ühinemislepingu. Kaks valda ühinevad haldusreformi käigus järgmise aasta sügisel peale kohalike omavalitsuste valimisi. Nii Kehtna kui Järvakandi vallavolikogu olid ühinemislepingu varasemalt heaks kiitnud.
Lepingule andsid pidulikult allkirja Kehtna vallavanem Indrek Kullam, volikogu esimees Katrin Velleste, Järvakandi vallavanem Mart Järvik ja volikogu esimees Peeter Kustmann. Mart Järvik ütles allkirjastamisele eelnenud kõnes, et see leping võimaldab mõlemat keskust – Järvakandit ja Kehtnat – võrdselt elus hoida. Rapla maavanem Tõnis Blangi sõnum mõlema valla juhtidele oli, et antud tingimustes oli Kehtna ja Järvakandi ühinemine ainuõige otsus. “Tegelikult on mõte kahe valla ühinemisest vähemalt 15 aastat vana. Nüüd on see teoks saamas,” ütles maavanem.
Lepingu kohaselt hakkab loodav omavalitsus kandma Kehtnakandi nime. Selle variandi hindasid kõige paremaks rahvaküsitlusel osalenud inimesed mõlemas vallas. Siiski ei soovinud kumbki vallavanem seda nime veel kivisse raiuda – selles osas võib muudatusi tulla. Loodava omavalitsuse territooriumil elab praegu ligikaudu 5700 inimest.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman


title: Märjamaa ja Vigala allkirjastasid ühinemislepingu

maintext:
Eile, 28. detsembril oli Märjamaa rahvamajas rõõmus sündmus. Märjamaa ja Vigala valla esindajad eesotsas volikoguesimeeste ja vallavanematega olid selga pannud pidulikud ülikonnad, et viia eduka lõpuni poolteist aastat kestnud ühinemisläbirääkimised ning allkirjastada ühinemisleping.
Rõõmsale sündmusele kohaselt pakuti šampust ja kooki, esinesid kohalikud noored muusikud ning allkirjastamine pitseeriti korraliku ilutulestikuga rahvamaja ees.
Stina Andok / foto: Aare Hindremäe


title: Kolm valda allkirjastasid ühinemislepingu

maintext:
Veel enne jõulupühi jõudsid kolm Raplamaa valda – Kaiu, Raikküla ja Rapla, kokkuleppele ühineda haldusreformi käigus uueks omavalitsuseks, mille nimeks saab Rapla vald. Neljapäeval, 22. detsembril pidasid kolme omavalitsuse volikogud Rapla riigimaja suures saalis ühise istungi, mille käigus ühinemisleping ja selle lisad ühehäälselt heaks kiideti.
Sellele järgnes lepingu pidulik allkirjastamine kolme valla juhtide poolt riigimaja talveaias.
Töö ühinemise läbiviimiseks sai alguse juba 2015. aasta novembris ning seega kestsid läbirääkimised enam kui aasta aega. Ühinemisleping jõustub ja uus omavalitsus moodustub pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi 15. oktoobril. Loodav omavalitsus moodustab ühe valimisringkonna ning volikogusse valitakse 27 saadikut. 2016. aasta 1. jaanuari seisuga elab loodava Rapla valla piires 12 101 elanikku.
Lepingu kohaselt jääb valla keskus Raplasse. Nii Kaius kui ka Tamme külas hakkavad olema teeninduskeskused, kus on kohapeal vähemalt üks vallavalitsuse liige ja ametnikud. Ühinemislepingusse on sisse kirjutatud võimalus luua soovi korral osavallad. Ühinemisleping kehtib neli aastat ehk järgmiste kohaliku omavalitsuse volikogude valimisteni. Kui valitav vallavolikogu soovib sisse viia mingisuguseid muudatusi, saab seda teha ainult kolme neljandiku häälteenamusega.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman


title: Armastusest sündis turismitalu

maintext:
Marje Schmidt (59) on tegus, lahke ja naeratav naine, kes teeb just seda, mida ta armastab. Ta on viimased kümme aastat olnud Luhtre turismitalu perenaine. Oma ettevõtliku loomusega on ta ka teistele silma jäänud. Nii valiti Marje detsembri alguses Raplamaa ettevõtlike naiste assotsiatsiooni poolt Raplamaa aasta naiseks.
Oma päritolult on Marje hoopiski Lõuna-Eesti juurtega. Koolis käis ta Elvas ja pärast seda elas Marje 30 aastat Tallinnas, sellest 12 aastat töötas ta Tallinna Prantsuse lütseumis. Aastal 2003 aga ristus tema tee Kaido Schmidtiga, kelle kohta Marje ütleb, et temaga koos läheks maailma lõppu ka. Ühine tee tõi nad aga elama maale, Luhtre tallu.
Olles üles kasvanud teistsugusel maastikul ja elanud aastakümneid mere ääres, oli Marjel alguses raske leppida lameda maaga. “Tuled siia, mitte midagi ei ole. Ei ole mäge, kus suusatada, ühtegi küngast ka pole, kust alla lasta. Ma poleks iial maale elama tulnud, kui ma poleks Kaidoga kokku saanud. Ega ma ei olnudki maal väga käinud enne, siia tulles oli see nagu imede maa.“
Edu valem
Luhtre turismitalu hinnati sel aastal Eesti ettevõtete konkurentsivõime edetabelis turismiettevõtete kategoorias kümnendale kohale. “Tulemused on head, kuna ehitamine on järele jäänud ja majutuskohti on rohkem. Tore vaadata ennast seal järjekorras. Enesehinnangule annab see kõrge koht juurde, teadmise, et teed õiget asja. Kui alguses proovisime toetusi saada, siis öeldi, et see on vale koht, siia ei tule kedagi. Aga tegelikult on asukoht väga hea, 65 km nii Tallinna kui ka Pärnu,” sõnab Marje.
Mis on Marje arvates nende edu valem? “Edu valem on see, et me oleme teinud täpselt seda, mida me ise tahame näha, mitte seda, millega saaks raha teenida. Söök on ülioluline, ning mugavad, soojad toad ja et pererahvas ise suhtleb kliendiga. Need kolm on olulised asjad, pluss muidugi puhtus. Me paneme ka sellele suurt rõhku.”
Tekib küsimus, kas nii edukat turismitalu pidades puhata ka jõuab. Marje naerab ja sõnab: “Nüüd saan, võtsin sel suvel koka omale tööle. Seni tegin kõik ise. Nüüd on ikka tükk maad lihtsam.”
Helerin Väronen / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Kaiu, Raikküla ja Rapla vald ühinevad uueks omavalitsusüksuseks. Juurut ähvardab sundliitmine

maintext:
22. detsember on tähtis kuupäev seoses Kaiu valla, Raikküla valla ja Rapla valla volikogude otsusega ühinemiseks üheks vallaks. Kõigepealt otsustatakse lõplikult vallavolikogudes ja seejärel allkirjastatakse ühinemisleping Rapla riigimaja talveaias.
Kaiul puudub ühine piir Rapla ja Raikküla vallaga, kuid see ei välista ühinemist. 20. detsembril saatis Kaiu volikogule kirja rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna juhataja Väino Tõemets, kes on ühtlasi Lääne-Eesti piirkondliku komisjoni esimees.
Kuna Juuru vald kriteeriumi ei täida ning paikneb taotluse esitanud omavalitsuste vahel, algatab Vabariigi Valitsus Juuru valla osas haldusreformi seaduse § 9 lõike 6 alusel veebruaris 2017 valla ühendamise taotluse esitanud piirkonnaga, misjärel omab ka Kaiu vald ühist piiri Rapla, Raikküla ja Juuru ühendvallaga.
Raplamaa Sõnumid / illustratsioon: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: MTÜ Raplamaa Naiste Tugikeskus sulgeb uksed

maintext:
MTÜ Raplamaa Naiste Tugikeskus on otsustanud alates uuest aastast uksed sulgeda, sest edaspidiseks toimetulekuks ei jagu riigi eelarvest raha.
Viimased kaks aastat on Eesti naiste tugikeskuste teenuste pakkumiseks eraldatud riigieelarvest 500 000 eurot. Sellele lisandus 2015.aastal ühekordne toetus Norra kuningriigi programmist „Kodune ja sooline vägivald“ suuruses 187 207 eurot. Sel aastal saadi lisaks riigieelarvele sama programmi raames toetust 204 000 eurot. (Seega on tugikeskuste tegevuseks saadud kahel aastal vastavalt 687 207 ja 704 000 eurot). Uuenenud ohvriabi seadusega hakkab tugikeskuste rahastamine toimuma järgmisel aastal ainult riigieelarvest ning läbi sotsiaalkindlustusameti. Norra kuningriigi rahad lõppesid.
Teenuse katteks on sotsiaalministeerium otsustanud järgmisel aastal rahastada naiste tugikeskusi 620 000 euroga, ehk riigieelarvest eraldatav summa on 120 000 eurot rohkem kui kahel varasemal aastal.
MTÜ Raplamaa Naiste Tugikeskuse töötaja Stina Andok ning MTÜ Järvamaa Naiste Tugikeskuse juhataja Riin Pudakevitš on ühisel seisukohal, et sellise summaga kvaliteetset teenust abivajajatele pakkuda võimalik ei ole ning seetõttu sulgevad mõlema maakonna tugikeskused uksed. 2015. aastal toimetas Raplamaa tugikeskus 44 661 euroga. Selle aasta algul saadi Järvamaa allüksuseks ning Järvamaa sai Raplamaal toimetamiseks 26 630,32 eurot, mille sees on nii baasraha kui nõustamisraha. Pudakevitš ütles, et seda on kindlasti ühe maakonna jaoks väga vähe.
Mariliis Vest / foto: jp.lt/
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Vallavalitsus tekitab probleeme Raikküla mõisapargi taastamisel

maintext:
Novembri keskel algasid Raikküla mõisapargi hooldustööd, mis nüüdseks hakkavad lõpule jõudma, kuid valla tegevus(etus) muudab projektiga jätkamise keeruliseks.
Oma aja ära elanud puud on maha võetud, kännud freesitud, kõik on valmis uusistutuseks. Selleks, et pargis saaks midagi tegema asuda, koostas MTÜ Raikküla Mõis kõigepealt pargi muinsuskaitse eritingimused. Seejärel taotleti KIK-i projekti kaudu raha pargi geoaluse ja hoolduskava koostamiseks. Hoolduskavva sai kirja pargi hooldusvajadus järgneva kümne aasta jooksul. Selle teoga pälviti Raplamaa Maakonnasipelga tiitel.
Kõik oleks justkui hästi, kui vaid ei oleks mõningaid agasid. Raikküla vald ei ole mõisa omanikele pargi projekteerimistingimusi andnud. Vald tunnistab, et neil puudub informatsioon, mil määral muinsuskaitse eritingimused mõjutavad Raikküla mõisa parki läbiva Raikküla keskuse tee kasutamist. Samas nõuab vald tervele pargile detailplaneeringut, millega pole nõus Ivo Lambing. Detailplaneering on tema sõnul asjakohatu, kuna pargi hooldusjuhend ei näe ette ühtegi sellist tööd, mis seda nõuaks.
Detailplaneeringut oleks vaja näiteks juhul, kui muudetaks maa kasutamise viisi, ehitataks maja või muudetaks inimeste harjumuspärast elukorraldust. Raikküla pargi projekteerimisega tegeleval Artes Terrael pole varem teiste mõisaparkide puhul detailplaneeringut vaja läinud.
Teehooldusega lõhuti pargi serva
Probleemid pargiga algasid sügisel, kui mõisapargi juures toimus intsident, mis mõisaomanike meele mustaks on ajanud. Nimelt kahjustati vallapoolse teehoolduse käigus ilma muinsuskaitseametiga kooskõlastamata alustaimestikku ja põõsaid ning kuhjati see koos pinnasega vaalu. Vald möönab, et vaatepilt pole ilus, kuid teeäärt vajutati madalamaks, et tagada teele kogunenud vee äravoolu.
Helerin Väronen / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Riigikohus kuulutas kauaoodatud otsuse

maintext:
Riigikohus kuulutas põhiseadusevastaseks vabariigi valitsuse poolt sundühendatavate omavalitsuste ühinemiskuludele ülempiiri kehtestamise, kuid muus osas tunnistas haldusreformi seaduse põhiseadusele vastavaks.
26 Eesti omavalitsust, sh Juuru ja Järvakandi vald Rapla maakonnast, taotlesid Riigikohtult 7. juunil 2016 vastu võetud (jõustus 1. juulil) haldusreformi seaduse tervikuna kehtetuks või mõne selle sätte põhiseaduse vastaseks tunnistamist (põhiliselt vaidlustati nn sundühendamist puudutavaid sätteid). Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium leidis oma 20. detsembril kuulutatud otsuses, et põhiseadusega on vastuolus ja seega kehtetu haldusreformi seaduse § 24 lg 1 teise lause osa „kuid mitte rohkem kui 100 000 euro ulatuses“. Muus osas jäeti taotlused rahuldamata.
Inge Põlma
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Töötukassa prognoosib Raplamaale kokkade ja juuksurite tööjõupuudust

maintext:
Plaan asuda õppima kokaks või juuksuriks tõotab töötukassa värske prognoosi põhjal olla asjalik mõte. Eelmise nädala reedel, 16. detsembril avalikustatud tööjõuvajaduse baromeetri kohaselt on Rapla maakonna tööandjatel lähima kaheteistkümne kuu jooksul puudus nii kokkadest, juuksuritest, poemüüjatest, veoautojuhtidest kui ka erinevatest oskustöölistest metalli- ja metsanduse valdkonnas.
See-eest näitavad trendid tööjõu ülejääki asutuste juhtide ja sekretäride osas. Näiteks on Rapla töötukassa kontoris praegu arvel neliteist töötut, kelle eelmiseks ametiks on märgitud administratiiv-, tegev- või mõne asutuse juht. Projektijuhte on arvel üksteist.
Tööjõuvajaduse baromeeter on kvalitatiivne meetod prognoosimaks lühiajalist tööjõuvajadust ametialade lõikes. Prognoosi koostasid maakonna tasandil töötukassa maakondlikud osakonnad, kaasates võimalusel ka eksperte väljastpoolt. Sisuliselt andsid töötukassa maakondlikud osakonnad hinnangu igale ametile eraldi – kas lähima kaheteistkümne kuu jooksul on selliste oskustega inimeste ülejääk, puudujääk või on olukord tasakaalus.
Töötukassa Rapla osakond andis selles valguses hinnangu kaheksakümne kaheksale ametile. Seda tehti nii olemasoleva statistika kui ka tööandjatelt saadud tagasiside põhjal, selgitas Andrei Mitt töötukassast. Tulemused on kõikidele huvilistele tootukassa.ee veebilehe kaudu kättesaadavad. Eriti võivad minna sealt edasiseks karjäärivalikuks inspiratsiooni ammutama viimaste klasside õpilased. Info tuleb selgelt ja interaktiivselt kaardile – mis erialade inimesi tuleb lähima aasta jooksul puudu ning mis oskustest on juba praeguseks kujunenud ülejääk.
Siim Jõgis
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Missikarussellile lükati taas hoog sisse

maintext:
Laupäeval lükati taas hoog sisse Miss Raplamaa karussellile, mis toimub tänavu juba kahekümne kolmandat korda. Kõige esimene voor, ehk eelvoor, pani rõhu tutvumisele, tantsule ja kõnnile.
Laupäeval kella kaheteistkümneks päeval kogunesid Sadolini spordihoone aeroobikaruumi kümme kaunist neidu – kõik sooviga saada koht Miss Raplamaa 2017 finaali. Kandidaatidega olid kohtuma tulnud missivalimiste korraldajad Maris Laev ja Kaisa Kuusemets.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Vestlusring: Reform, mis aitab keskvalitsusel mugavamalt valitseda?

maintext:
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium leidis oma eelmisel nädalal avaldatud otsuses, et palju ärevust põhjustanud haldusreformi seadus ei ole põhiseadusega vastuolus (välja arvatud üks rahastamist puudutav säte). Sellest lähtuvalt on juhtpoliitikud juba hõisanud, et tagasiteed enam ei ole, reformiga minnakse igal juhul lõpuni ja tulevad ka sundliitmised. Ehk nende omavalitsuste suhtes, kus 1. jaanuari 2017 seisuga on vähem kui 5000 elanikku ning ühinemisläbirääkimisi ei peeta, algatab vabariigi valitsus hiljemalt 15. veebruaril sundliitmise menetluse.
Millises seisus on haldusreform Rapla maakonnas, selle üle arutlesid Raplamaa Sõnumite vestlusringis maavanem ja haldusreformi Lääne-Eesti piirkondliku komisjoni liige Tõnis Blank, Rapla ühinemispiirkonna koordinaator Silvi Ojamuru ning vallavanemad Villu Karu (Märjamaa), Priit Kärsna (Vigala), Elari Hiis (Käru) ja Indrek Kullam (Kehtna). Kahjuks ei osalenud Juuru vallavolikogu esimees Sirje Endre, kes oli samuti kutsutud.
See ei ole kindlasti meie viimane vestlusring haldusreformi teemal, aga täna vaataks, kuhu on aastaga jõutud ja mis saab edasi.
Ojamuru: Omavalitsuste ühistel kohtumistel on haldusreformi teema olnud lauas alates jaanuarist. Alguses, kui me omavalitsuste liidu poolt esitasime projekti EAS-ile haldusreformi koordineerimise teemal, siis oli veel ootus ja lootus, et võib-olla tekib maakonnas üks või kolm omavalitsust. Eesmärk oli, et tekiks vähemalt üks 11-tuhandene omavalitsus. Nüüd on seis sealmaal, et volikogud teevad oma otsuseid. Volikogude etapp on praegu olnud kõige olulisem. Kas volikogudel on olnud või on edaspidi piisavalt tarkust, et õigeid otsuseid teha, see on hästi oluline.
Mina olen praegu kõige enam tegelenud Rapla ühinemisgrupi koordineerimisega.
Kullam: Arvan, et kõik volikogud on teinud õigeid otsuseid, täpselt selliseid, nagu just vaja teha on. Viskaksin kivi valitsuse kapsaaeda, kes jättis 5000 piiri, mitte ei tõstnud seda 11 000 peale. Seda julgust neil ei olnud ja siit hakkaski peale, et ükski vald ei võinud jätta ära kasutamata võimalust teha väiksem ühinemine, ehk 5000 täis saada.
Saaremaa näite põhjal, kus praktiliselt üks maakond on üks omavalitsus, on tagantjärele tarkus küsida, kas see oli õige või vale otsus, mis seal välja kujuneb, mis tunne on neil inimestel. Oma valla tunnet neil enam ei ole, see identiteet kaob ilmselt ära. Jäävadki lihtsalt saarlasteks.
Meie jaoks oli identiteet oluline. Kehtna vald on jätkuvalt endistes piirides. Vaatamata sellele oleme ilmselt Järvakandiga liitumas. Täna (vestlus toimus 21. detsembril) on Kehtnas ja Järvakandis volikogu istung ja õhtuks on see selge. Kehtnas tehakse täna otsus, Järvakandil on natuke keerulisemad valikud.
Mis puudutab Riigikohtu otsust, siis niisugust oligi oodata. Need, kes sellest midagi lootsid … Mul on kahju, nad oleksid võinud kellegagi paralleelselt läbirääkimisi pidada. Olukordade muutudes oleksid nad saanud lepingust lahti öelda, täna on neil õiguslikult väga keeruline n-ö aega mahtuda, järele jäänud päevadega ei tee midagi. Peaks olema valitsuse tõeline tahe anda neile eriluba, et kõik protseduurid läbi viia. Rääkimata sellest, et on peaaegu ilmvõimatu minna täna valda, kus leping juba kinnitatakse, ja teha seal mingi muudatus. Ainuke, kellega Juurul on täna võimalus, on läbi rääkida Kohilaga, kellel teist partnerit ei ole.
Hiis: See ajab vastupidi asja täiesti segamini. Kui Juuru ainuke kiire käik on Kohila poole ja volikogu enamus pooldab Kohilat, üks Kehtnat ja Sirje [Endre] mitte midagi, siis jääb Kaiu rataste vahele. Igasugune võimalus Rapla poole liikuda kaob neil ära.
Minu arvates on üsna lühinägelik ajada ühte jäika poliitikat. Peab olema ettenägelik ja paindlik. Need, kes ei jätnud endale varuvarianti, on täna halvas olukorras. Järvakandi oli ka kohtusse pöörduja, aga pidas ikkagi Kehtnaga läbirääkimisi. Minu asi ei ole kritiseerida Juuru otsuseid, aga see ei olnud tänases kontekstis kõige parem. Olles üht-teist õigusainetest õppinud, nägin ette, et riigikohtus midagi eriti ei tule. Sealt tuli isegi vähem, kui ma arvasin.
Kui läbirääkimistest rääkida, siis Käru pidas neid ka kahel rindel, aga olime piisavalt targad, et õigel ajal kahe heinakuhja vahel jooksmine ära lõpetada. Arvan, et meie volikogu tegi hea ja õige otsuse. Mulle isiklikult on see ebamugav, sest mu tutvusringkond on Raplamaal ja Järvamaa on kahjuks tundmatu kant, aga kuulates, millised on olnud Rapla läbirääkimised, on meil need võrratult libedamalt ja mõistlikumalt läinud
Inge Põlma, Tõnis Tõnisson / fotod: Siim Solman
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Järgmisel aastal algab Rapla riigigümnaasiumi ehitus

maintext:
Vastavalt haridus- ja teadusministeeriumi ja Rapla valla vahelisele kokkuleppele alustab hiljemalt 2018. aasta 1. septembril Raplas tegevust riigigümnaasium.
Rapla riigigümnaasiumi ehitushange on Riigi Kinnisvara AS-i kommunikatsioonijuhi Madis Idnurmi sõnul plaanis välja kuulutada 2017. aasta kevadel vastu suve ning seejärel alustatakse ehitustöödega. Uus koolimaja plaanitakse avada ettenähtud ajal ehk 2018. a sügisel.
Stina Andok
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Jõulukuusk kui jääde

maintext:
Riigikontroll avaldas 14. detsembril auditi, mis käsitleb olmejäätmete kogumist ja taaskasutusse suunamist. Avaldame sel puhul samal päeval riigikontrolör Alar Karise blogis ilmunud sissekande ning keskkonnaministeeriumi kommentaari auditile.
Jõulukuusk kui jääde. Kõlab kuidagi üsna koledalt, kas pole? Aga kui harraste luuletuste, säravate küünalde ja jõulupuu alla pandud kingituste aeg läbi saab, muutub jõulukuusk pühademeeleolu loojast tõepoolest praktiliseks probleemiks.
Täna (14. detsembril – toim) avaldas Riigikontroll auditiaruande, mille teemaks meie kõigi igapäevaselt tekkivate olmejäätmete sortimine ning jäätmete taaskasutamine. Et parajasti on pühade-eelse sagina aeg, pani see mind mõtlema, mis saab nii jõulukuusest kui ka kõigist jõuluks kokku kuhjatud asjadest pärast seda, kui kingitused käes ning kolmekuningapäev seljataga.
Kingitused hoitakse ilmselt alles ning kaunistused pakitakse loodetavasti järgmist aastat ootama. Suur hulk pakkimispaberit ning pakendiprügi visatakse loodetavasti selleks ette nähtud paberi- ja papijäätmete ning pakendijäätmete konteinerisse. Oma aja üle elanud ning järele jäänud jõulutoit pannakse loodetavasti kompostihunnikusse või biojäätmete konteinerisse.
Mida aga teevad oma kuivanud jõulukuusega need, kel pole avarat aeda lõkke tegemiseks ega kaminat või ahju, kus kuuske põletada? Selgub, et kuuse ostmine on lihtne, sellest lahtisaamine võib aga eelkõige just linnainimestele keeruliseks osutuda. Eriti, kui kodus on korralik laeni kõrguv puu.
Millisesse konteinerisse tuleks kuusk panna? Kas sinna, kuhu lähevad segaolmejäätmed? Kas sinna, kuhu paber ja papp? Või biolagunevate jäätmete hulka? Ja kas üldse võib kuuske konteinerisse panna?
Selgub, et kuusk on suurjääde, mida ei koguta nii, nagu tavalisi olmejäätmeid. Kuuske ei tohiks jätta vedelema jäätmekonteineri kõrvale, samuti ei tohi seda toppida biojäätmete mahutisse
Alar Karis, riigikontrolör
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Juuru otsustas, kellega soovitakse läbirääkimisi alustada

maintext:
Eilsel Juuru vallavolikogu istungil oli mitmeid olulisi teemasid, kuid üheks tähtsamaks kujunes haldusreformi edasine käik Juuru vallas.
Juuru vald taotles Riigikohtult haldusreformi seaduse tervikuna kehtetuks või mõne selle sätte põhiseaduse vastaseks tunnistamist. 20. detsembril tuli Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus, millega jäeti Juuru taotlus enamjaolt rahuldamata.
Eilsel vallavolikogu istungil tuli otsustada, kuhu ja kuidas edasi minna. Laual oli erinevaid variante: kas hakata läbi rääkima Kohila, Kehtna või Raplaga või mitte ühegagi neist. Viimane variant välistati üksmeelselt. Kuigi vallavolikogu esimees Sirje Endre ütles, et ühel, teisel ja kolmandal juhul kaotab Juuru igatahes, otsustas volikogu enamus teha läbirääkimiste osas ettepaneku Kohila vallale. Seda otsust pooldas seitse volikogu liiget. Kaks volikogu liiget andsid poolthääled Kehtna vallaga läbirääkimisteks ning Rapla vallaga koostöö tegemise poolt ei hääletanud ükski volikogu liige.
Mariliis Vest / foto: RS arhiiv (Alice Võsu)


title: Endist Kehtna Rey lauta täidavad taas sead

maintext:
Tänavu kevadel ostis Saaremaa ettevõte URRA ASSETS OÜ ära pankrotistunud Kehtna Rey lihatööstuse hooned. Vahepeal olid hooned tühjad, aga juba mõnda aega on farmis taas sead sees.
Seda, kui palju täpsemalt farmis loomi on, URRA ASSETS OÜ juhatuse liige Raul Maripuu täpsustada ei soovi. Ta ei soovi üldse pikemalt rääkida ning ütles vaid, et vorsti ja liha nendes hoonetes praegu ei toodeta. „Kõik tuleb omal ajal ja kui meil on midagi ajakirjandusele rääkida, siis räägime,“ ütles ta novembri algul.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Mida toob Punase Kuke aasta tähemärkidele?

maintext:
On oodata küllaltki rasket, keerulist ja ootamatusi täis aastat. Et veidigi oma elu sujuvamaks muuta, tuleks rohkem pühenduda oma isiklikule elule.
Kuna õnne ja külluse planeet Jupiter liigub Kaalude märgis, tuleks ära kasutada Jupiteri poolt pakutav positiivse mõjuga energia. Kuna Kaalud on ilu, harmoonia ja suhtlemise märk, siis ümbritsege end kõige ilusaga, täiendage garderoobi, muutke imagot, üllatage oma partnerit millegi ilusaga, tegelege kodu ja lastega, võtke osa kultuuriüritustest. Suurepärane aasta oma sassiläinud suhete klaarimiseks ja ka uute suhete loomiseks. Selle aasta märksõnaks võiks olla armastus. Kui oskate pühenduda rohkem enda elu huvitavamaks muutmisele, siis suudate ära hoida palju raskusi ja pahandusi, mida kipub sel aastal aeg-ajalt andma tõsise ja kriitilise mõjuga Saturni positsioon.
Et elu veelgi sujuvamaks ja lihtsamaks muuta, soovitan jälgida igapäevaseid soovitusi ja hoiatusi “Astroloogilises Abimehes 2017”.
Kui järgnev aastaprognoos tundub teile veidi lühike ja tahate põhjalikumalt süüvida aasta iseloomustusse, siis lööge lahti Abimees (lk 164), kus on antud põhjalik prognoos perioodide ja eluvaldkondade kaupa kõigi päikesemärkide esindajatele.
Miks mitte läbi lugeda ka Punase Kuke aasta kirjeldus (lk 186). Punane värv lisab teie ellu nii vaimset kui ka füüsilist energiat.
Punase Kuke aasta algab 28. jaanuaril kell 2.08.
Edda Paukson / foto: borongaja.com
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Mida toob aasta 2016 tähemärkidele Ongi jälle aeg heita pilk koos teiega 2016. aastasse. Kui tunnete, et vajaksite rohkem informatsiooni kui järgnev üldprognoos annab, leiate põhjalikum...


title: Käsitöölane: Suur rõõm väikesest paberist

maintext:
Avastades uut käsitöö viljelemise vormi, avad justkui ukse täiesti uude maailma, kus pealtnäha lihtsa tegevuse taga on spetsiaalsed vahendid, erinevad võimalused teostuseks, kujutlematult kaunid eesmärgid, mille poole püüeldakse, ja pikad vaiksed, omaette nokitsemise tunnid.
Paberfiligree on täpselt üks järjekordne selline leid. Tundub lihtne, ja teoorias ongi, aga võimaluste maailma silmapiir veel ei paista. Seekordse Käsitöölase jaoks õnnestus mul juttu teha ja pildile püüda suisa kaks paberfiligree entusiasti, kes natukene seda piiritut paberikunsti maailma meile avasid.
Stina Andok, Käsitöölase toimetaja/ foto: Siim Solman
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Saagu Valgus täidab jätkuvalt väikesi ja suuri unistusi

maintext:
MTÜ Saagu Valgus on mitu aastat järjepidevalt korraldanud lastele jõulupidu ning annetuste toel teinud neile kingipakid. Ehkki hetkeseisuga Raplas enam Saagu Valguse kontorit ega kauplust ei ole, on jätkunud laste huviringides käimise toetamine ning ka tänavu korraldati jõulupidu, kuhu kutsuti 140 last kogu maakonnast.
Stina Andok / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Saagu Valguse Rapla osakond sulgeb uksed Heategevuslik fond MTÜ Saagu Valgus lõpetab oktoobrikuuga tegevuse Raplas, kohas, kus MTÜ huvihariduslik osakond viis aastat tagasi aprillikuus alguse... Saagu Valgus jagab Euroopa Liidu toiduabi Eile saabus MTÜ Saagu Valgus ruumidesse Euroopa Liidu toiduabi. Hommikul hakkasid töötajad tublide vabatahtlike abiga abivajajate pakke komplekteerima...


title: Pangaautomaat jääb Kehtnasse kauemaks

maintext:
Oktoobrikuu algul teatas SEB pank, et sulgeb 6. detsembril Kehtna A&O kaupluses pangaautomaadi. Vald võitles otsusele vastu, mille tulemusel lükati pangaautomaadi sulgemine edasi.
Pangaautomaadi sulgemine tekitas nii kohalike elanike seas kui ka meedias üsna suurt kära. Õige pea korraldas Kehtna vallavalitsus Kehtna A&O kaupluses allkirjade kogumise ATM masina allesjäämise toetuseks. Vallavanem Indrek Kullami sõnul saadi vaid mõne nädalapäevaga kokku 625 allkirja. Kuigi kogumine oleks võinud toimuda veel kauem, ei näinud Kullam sellel mõtet. „Ega väga vahet ole, kas seal on tuhat või kaks tuhat allkirja, see tulemus juba näitab, et inimestel on huvi pangaautomaadi jäämise vastu,“ ütles ta.
Mariliis Vest / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Valitsuse peamine eesmärk on inimeste elukeskkonna parandamine

maintext:
Kui Riigikogu võttis sel suvel vastu haldusreformi seaduse, siis tegelikult algas sellega alles reformi esimene ja ettevalmistav etapp.
Seadus pani paika kaks konkreetset põhimõtet – kohalikele omavalitsustele anti aega vabatahtlikuks ühinemiseks 2016. aasta lõpuni ja lubati, et vabatahtlikele ühinejatele maksab valitsus ühinemistoetust.
Nüüd, kus aastavahetus ja etteantud tähtaeg on kätte jõudnud, annavad uudised riigi eri nurkadest kinnitust, et pühadest hoolimata on enamuses omavalitsustes kõige kuumem aeg – edukaid ühinemisläbirääkimisi peavad 80% linnadest ja valdadest. Ülejäänud on kas juba liitunud, rahvaarvult piisavalt suured või ei osale läbirääkimistel.
Hoolimata kohe-kohe saabuvast vahefinišist ehk vabatahtliku ühinemise tähtaja lõppemisest, on oluline üle korrata, et sellega ei ole reform veel sugugi läbi. Kõik ühinemised jõustuvad tegelikult alles kohalike omavalitsuste valimistega 15. oktoobril 2017.
Milline näeks välja Eesti haldusjaotus sel oktoobripäeval, kui võtta aluseks praegune seis? Sel juhul oleks pärast 2017. aasta valimisi senise 213 omavalitsuse asemel Eestis 75-80 linna ja valda, millest kolmandiku elanike arv ulatuks üle 11 000. Need arvud näitavad, milline on haldusreformi tegelik ulatus. Seetõttu pole ime, et paljude edulugude kõrval on ette tulnud vaidlusi, läbirääkimiste katkemisi, uuesti alustamisi ning ultimaatumeid. Nii mastaapse reformi puhul ei saa ette heita eestlaslikku ettevaatlikkust ja alalhoidlikku kaalumist.
Valitsus on reformi läbiviimiseks pakkunud omavalitsustele igakülgset tuge ning vajadusel vahendamist, et probleemid ja vaidlusküsimused saaksid kõiki pooli rahuldavalt lahendatud. Etteantud tähtaegadest, lubatud toetustest ja probleemide silumisest on ametis oleva valitsuse jaoks märksa olulisem reformi tegelik eesmärk ja sisu – eesti inimeste elukeskkonna parandamine ning kohalike omavalitsuste võimekuse tõstmine.
Valitsuse eesmärk on välja töötada jätkusuutlik omavalitsusmudel, kus riigi ja omavalitsuste õiguste ning kohustuste osas on sõlmitud selged kokkulepped. Me tahame suurendada kohalike omavalitsuste otsustusõigust ja võimekust pakkuda kvaliteetseid teenuseid kõikjal Eestis. Inimestel on õigus saada avalikke teenuseid sarnasel tasemel hoolimata elukohast, mistõttu vajavad ülevaatamist eelarvetulu jaotamise põhimõtted, et vahed erinevate linnade ja valdade võimalustes ei oleks liialt suured.
Valitsusliidu aluspõhimõtetes on kokku lepitud, et omavalitsuste tulubaasi suurendamiseks tasandatakse kriisi ajal vähendatud kohalikele omavalitsustele laekuva tulumaksu osa langust. Seetõttu eraldame omavalitsustele alates 2018. aastast igal aastal 30 miljonit lisaeurot. Lisaks on omavalitsuste tulubaasi täienduseks 2019. aasta riigi eelarvestrateegias ette nähtud veel 15 miljonit eurot ning 2020. aastal 25 miljonit eurot.
Valitsuse jaoks on oluline, et me suudaksime koostöös uute linnade ja valdadega välja töötada uue jätkusuutliku omavalitsusmudeli. Me vajame selget kokkulepet, kuidas jagunevad Eesti elu kujundamisel riigi ja omavalitsuste õigused ja kohustused, mille jaoks on vaja põhjalikult muuta seadusandlikku baasi. Omavalitsuste finantsautonoomia täiendavaks suurendamiseks on mõistlik üle vaadata kohalike maksude kogumise võimalused.
Omavalitsuste rolli suurendamiseks on rahandusministeerium teinud ettepaneku anda neile õigus ja võimalus ise korraldada oma piirkonna arendustegevust ning ettevõtluskeskkonda. Samuti on soov laiendada omavalitsuste õigusi korrakaitse ülesannete täitmisel.
Ja see pole veel kaugeltki kõik. Valitsusel on kavas koguda täiendavaid ettepanekuid, millised ülesanded võiks ja peaks kohalikule tasandile üle andma ning mida linnad ja vallad ise kõige enam ootavad ja vajavad, et oma elu paremini korraldada ja inimeste heaolu parandada. Praegu on kõige enam põhjust kaaluda sotsiaal- (nt asenduskodude ja -perede rahastamine, erihoolekandeteenuse korraldamine, puudega inimeste perioodilised toetused, sünnitoetuste väljamaksmine), tervishoiu (esmatasandi tervishoid) ja hariduse (nt riigi gümnaasiumite ja kutsekoolide ning õpilaste karjäärinõustamise üleandmine), aga ka pääste valdkonna ülesannete võimalikku üleandmist riigilt omavalitsustele.
Mitmed muudatused on ametisolev valitsus juba kokku leppinud. Näiteks 2018. aastast tõstame koolilõuna toetuse ühe euroni ning eraldame vastavad vahendid koos lisarahastusega (6 miljonit eurot aastas) kohalikele omavalitsustele. Samamoodi taastame kõigile 250-eurose matusetoetuse ning suuname vajalikud rahalised vahendid (4 miljonit eurot aastas) kohalikule tasandile.
Ajakirjanduses on juba palju kajastamist leidnud valitsusliidu kokkulepe, mille kohaselt antakse maakondliku ühistranspordi korraldus koos tänase dotatsiooni ja täiendavate vahenditega üle kohalikele ühistranspordikeskustele või kohalikele omavalitsustele. See tähendab, et haldusreformi läbiviimisega kaasnevad olulised muudatused ühistranspordi korraldamises. Haldusreformi tulemusena saavad kohalikud omavalitsused ise määratleda oma vajadused nii konkreetse liinivõrgu kui ka regionaalse tõmbekeskusega seonduvalt.
Seni on korraldatud regionaalset bussiühistransporti maakonna halduspiire järgiva loogika kohaselt, aga peagi hakkab veokorraldus lähtuma rohkem sõidunõudlusest ja sel juhul oleks mõistlik ühistransporti korraldada ka maakonnaüleselt. Uus bussiteenuse korraldus peab vastama paremini reisijate huvidele, võimaldades tänaseid riiklikke dotatsioone efektiivsemalt kasutada.
Muidugi ei käivitu uus liinivõrk üleöö, ettevalmistust ja üleminekut uuendatud liiniteenindamise põhimõtetele kavandatakse järk-järgult. Valitsusliit on kokku leppinud, et me eraldame maakondliku ühistranspordi korraldamiseks alates 2018. aastast täiendavalt 21 miljonit eurot aastas.
Omaette küsimus, mis on viimased pool aastat laual olnud Kärdlast Põlvani ja Jõhvist Pärnuni, on maavalitsuste saatus. Võin siinkohal kinnitada, et meie ühine otsus on maavalitsustest loobuda ning viime nende ülesanded kohalike omavalitsuste endi ja nende ühisasutuste pädevusse. Maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid antakse aga üle riigiametitele. See ei tähenda mingil juhul otsustusõiguse Tallinnasse koondamist, sest kandev roll jääb just kohaliku tasandi kanda. Ühtlasi oleme otsustanud ka osade riigiasutuste viimise maakondadesse.
Kõigist olulistest ja vajalikest muudatustest räägime juba edaspidi pikemalt ja põhjalikumalt – eeloleval aastavahetusel saab läbi alles haldusreformi esimene etapp ja palju on veel minna. Rõhutan veel kord, et valitsuse jaoks on statistilistest numbritest Eesti haldusjaotuses märksa olulisem haldusreformi sisu.
Lõpetuseks panen kõigile südamele, et kohalik elu algab inimese kodukohast, mitte Stenbocki majast või Riigikogu hoonest. Valitsuse nimel soovin tunnustada kõiki omavalitsuste ühinemistel otseselt või kaudselt osalenud inimesi. Omavalitsustegelasi, omavalitsusliite, planeerijaid, läbirääkijaid, aga laiemalt ka kõiki aktiivselt kaasa mõtlevaid kohalikke elanikke ja organisatsioone. Niivõrd suuri ja põhimõttelisi otsuseid saab ja tuleb alati langetada eeskätt kohapeal.
Jüri Ratas, peaminister


title: Uuel aastal saab taotleda madalapalgaliste tagasimakset

maintext:
Alates veebruarist saab taotleda madalapalgaliste tagasimakset ehk madalapalgalisel täistööajaga töötajal tekib õigus saada tagasimakse tema poolt aasta jooksul tasutud tulumaksu ulatuses.
Madalapalgaliste tagasimakse kantakse inimesele üle kord aastas ja selle eesmärk on madalapalgalise töötaja sissetuleku suurendamine. Juba praegu on võimalik e-maksuametis/e-tollis kontrollida, kas tingimused tagasimakse saamiseks on täidetud, tagastatav summa selgub pärast tuludeklaratsiooni esitamist. Praeguseks on tingimustele vastavust kontrollinud üle 18 000 inimese.
Tiina Normak, MTA maksude osakonna talitusejuhataja
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Raplamaa JK pani aastale ideaalse punkti

maintext:
Tartus A le Coq Sport spordimajas toimuval jalgpalli aastalõputurniiril saavutas Raplamaa JK esindusmeeskond II ja III liiga ühisturniiril esikoha.
Sealjuures alistati finaalis pärast 2:2 lõppenud normaalaega penaltitega 8:7 möödunud hooajal teises liigas mänginud Tallinna FC Forza.
Raplamaa JK ise lõpetas eelmise hooaja kolmanda liiga võitjana.
Eesti jalgpalli liidu aastalõputurniir on traditsiooniline võistlus, mis mängitakse minijalgpalli tingimustes – väiksemal väljakul ja väiksema arvu mängijatega ning lühendatud mänguajaga. Varasematel aastatel on see turniir toimunud Tallinnas Kalevi spordihoones, kuid tänavu viidi üle Tartusse. Raplamaa JK mängijaid see ei heidutanud.
Teise ja kolmanda liiga meeskondadele mõeldud turniiril võtsid nad esikoha, kuigi konkurentsis oli kuusteist võistkonda. Raplamaa JK vastased C-alagrupis olid Pärnu JK Vaprus, FC Tartu ja EMÜ SK – just sellises paremusjärjestuses lõppes alagrupiturniir.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 28. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: ETV kannab üle jõuluõhtu jumalateenistuse Raplast, kuid presidenti ei tule

maintext:
Juba mitu nädalat on olnud selge, et ETV kannab otseülekandena üle 24. detsembril Rapla kirikus toimuva jõuluõhtu jumalateenistuse. Õhus on olnud ka võimalus, et sellest võtab osa Eesti president Kersti Kaljulaid, kuid nüüd võib üsna julgelt öelda, et ta ei tule.
Siim Jõgis / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal Eesti presidendivalimised ehk pressifotograafide j... Esmaspäevastel presidendivalimistel Toompea lossis ei olnud põhiküsimus, kas president saab valitud, vaid mitu häält Kersti Kaljulaid kogub. Siim J... Raplas avas uksed hostel Rapla kesklinnas avas uksed uus majutusasutus Hostel Angels, mis pakub öömaja kõikidele – nii kohalikele elanikele kui ka maakonda külastama tulnud tu... Rõõm inimestest Kui ma mõned aastad tagasi tegin selle ebapopulaarse otsuse ja kolisin tagasi oma väiksesse ja vaiksesse kodulinna Raplasse, teadsin sisimas, et otsus...


title: Rännak läbi Epliku loomingu

maintext:
Eelmise laupäeva, 17. detsembri hilisõhtul täitis Rapla Rebaseuru pisikesi ruume Vaiko Epliku muusika. Tegemist oli küll tema uue plaadi “Kirevase” esitluskontserdiga, kuid samas oli see ka rännak läbi kõikide Vaiko plaatide.
Järjekorranumbrilt on “Kirevase” Vaiko üheksas plaat ja viimane sedasorti plaat, see lõpetab ühe perioodi Vaiko loomingus.
Helerin Väronen / foto: Rauno Vahtre
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: FCR Media/Rapla KK kaotas karikavõistluste finaalis TLÜ-le

maintext:
Möödunud nädalavahetusel selgitati korvpalli Eesti karikavõistluste võitjad nii meeste kui ka naiste konkurentsis. Avis Raplal poolfinaalidesse asja polnud, sest veerandfinaalis jäädi 28. oktoobril suurelt 82:55 alla Kalev/Cramole, kes pühapäeval ka karikavõitjaks krooniti. Küll aga oli Rapla korvpallikool esindatud naiste karikavõistluste nelja tugevama seas.
Pühapäeval, 18. detsembril Pärnus toimunud finaalis jäi FCR Media/Rapla KK 77:61 alla TLÜ naiskonnale. TLÜ läks esimesel veerandil Samantha MacKay kaugviskest juhtima 13:6, ent tasavägise veerandi lõpuks oli Rapla ees 18:17. Teisel veerandil, Rapla eduseisust 24:19 tegi MacKay viiepunktise seeria, lisaks korvid Greeta Üpruselt ja Eliise Käitilt ning TLÜ oli ees 30:24. Poolaeg lõppes 32:29.
Raplamaa Sõnumid / foto: Siim Solman
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest
Samal teemal FOTOD: Avis Rapla seljatas veenvalt valitseva Eest... Eile Sadolin Spordihoonesse kogunenud rahvas ei pidanud pettuma. Suure show-ga alanud hooaja avamäng lõppes Avis Rapla veenva võiduga. 82:66 jäi mängu... Eesti meisternaiskond liitub Rapla korvpallipüram... Pärast aastast pausi saab Rapla publik taas Sadolini spordihoones näha Eesti meistriliiga tasemel naiste korvpalli. Juba aastaid naiste korvpallis puh...


title: Kohila ja Juuru vald alustasid läbirääkimisi ühise omavalitsuse moodustamiseks

maintext:
26. mail 2015 tegi Kohila vallavolikogu Juuru ja Kaiu vallale ettepaneku ühise omavalitsuse moodustamiseks. 27. aprillil tegi Kaiu vallavolikogu otsuse lõpetada Kohila vallaga läbirääkimised ühise omavalitsuse moodustamiseks.
22. detsembril 2016 vastas Juuru vallavolikogu omapoolse ettepanekuga Kohila vallale ühise omavalitsuse moodustamiseks. Seega on Kohila ja Juuru valla volikogud väljendanud soovi ühise omavalitsuse moodustamiseks.
Kohila vallavolikogu, tuginedes mõlema valla soovile ühise omavalitsuse moodustamiseks ja läbirääkimiste kiireks ning efektiivseks läbiviimiseks, moodustas 27. detsembril neljaliikmelise ajutise komisjoni Juuru vallaga ühinemisläbirääkimiste pidamiseks. Komisjoni ülesandeks on ühinemislepingu eelnõu väljatöötamine.
Kohila vald palub Rapla vaavalitsusel ja haldusreformi Lääne-Eesti piirkondlikul komisjonil arvestada Kohila ja Juuru valla sooviga ühise omavalitsuse moodustamiseks ning anda täiendavat aega vajalike toimingute läbi viimiseks.
Jaanus Kõrv


title: Kehtna Kutsehariduskeskuses on võimalik tõsta oma haridus- ja kutsetaset

maintext:
Detsembri esimene nädal oli Kehtna Kutsehariduskeskuse toitlustusvaldkonnale märgilise tähtsusega nädal, sest kooli lõpueksamit sooritasid esimesed viienda taseme õppekava läbinud toitlustuskorralduse ja vanemkelneri eriala õppurid. Kõigi õppijate kohta sai iseloomustavalt öelda, et nad on inimesed, kes töötavad oma erialal ning täiendasid olemasolevaid teadmisi-oskusi uutega.
Viienda taseme kutseõpe tähendab sisuliselt kutseeriharidust, mille eesmärk on luua töötavatele inimestele võimalus oma kvalifikatsiooni täiendamiseks või spetsialiseerumiseks. Viies tase on kõrgeim tase kutsehariduses Eestis, kuhu saavad õppima asuda inimesed, kellel on olemas keskharidus või kutsekeskharidus ja erialane kogemus vähemalt kolm aastat.
Kaidi Kauffeldt, Kehtna Kutsehariduskeskuse arendusosakonna projektijuht / foto: erakogu
Loe pikemalt 21. detsembri Raplamaa Sõnumitest


title: Küsimus Einsteinile

maintext:
Elu lõpuaastatel jätkas avalikust elust tagasi tõmbunud Albert Einstein oma New Yorgi korteris tööd üldväljateooria kallal. Ta soovis kasutada iga hetke ja teener kaitses peremeest võimalike külaliste eest. Ühel noorel ajakirjanikul õnnestus siiski teadlase kabinetti tungida intervjuud küsima.
Esmalt soovis teadlane noormehe ukse taha tõsta, kuid leebus siis, imetledes ajakirjaniku püsivust eesmärgi saavutamisel. Einstein lubas anda intervjuu, kuid esitada vaid ühe küsimuse. Noormees ütles, et tal ongi vaid üks küsimus: millise küsimuse esitaksite endale ise?
Tugitoolis istuv teadlane vajus mõttesse. Aeg läks, piip kustus ja silmad olid suletud. Ajakirjanik kartis, et peab kiirabi kutsuma. Siis aga Einstein virgus ja lausus: kõige tähtsam küsimus, mille endale esitaksin, oleks – kas universum on meie vastu sõbralik? Vastusest sellele küsimusele sõltub, kas peame ehitama müüre või sildu.
Tänane maailm oma globaliseerumisega muutub aina väiksemaks, kogu ilma mured jõuavad ka meie õuele. Universum hakkab pihta meie aiavärava tagant, ta hakkab peale juba meie õuestki. Iga päev peame tegema otsuseid väiksemate ja suuremate sildade ja müüride ehitamise suhtes.
Ajaloos on palju müüre ehitatud. Müür ümber suure Rooma impeeriumi, Hiina müür, linnamüürid keskaegses Euroopas (ka Tallinnas), Berliini müür, . . . – kaitseks teise kultuuriruumi kandjate eest või poliitilise teisitimõtlemise eest. Müüre ja tarasid ehitatakse ka tänases Euroopas kaitseks teadmata tulijate eest, kelle hulgas võib olla terroriste.
Üldiselt tahavad inimesed teisi usaldada, see on väga inimlik. Ligimese aitamine on kristliku maailma elamisjuhendis sees. Oskus armastada ja olla armastatud on vaid inimestele omane.
Samas on universum täis ohumärke, manitsedas meid ettevaatlikkusele. Vanasti pandi luud ukse ette, kui pererahvas kodust ära oli. Inimesed usaldasid üksteist ja ausus oli pühim väärtus. Tänapäeval suletakse end seitsme turvaluku ja -ketiga. Miks? Mis on juhtunud? Mis on saamas ühtsest Euroopast? Kas Euroopa suudab vastu võtta mitme riigi täie abivajajaid? Kes neist on päris pagulased, kes kergema elu otsijad?
Pagulastele pakutakse kindlat linna ja varjupaika. Neile pakutakse silda. „Tulge kõik,“ on öelnud Saksamaa kantsler – nagu Jeesus Piiblis: tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud… (Matteuse evangeelium 11:28). Sellele vaatamata kärgatavad Pariisis ja Berliinis plahvatused. Krimm on hõivatud, Ukrainas käib sõda. Sellised rünnakud raputavad rahumeelset kooseksisteerimist. Tegelikud asüülitaotlejad eraldatakse sõkaldest ja neile pakutakse abi. Ülejäänud saadetakse koju tagasi.
Ilmselt otsitakse ka võimalusi lõpetada sõjad, et inimesed ei peaks oma kodumaad maha jätma. Kuid see on raske ja võtab aega.
Ühe müüri tahavad inglased endale ehitada, tehes Brexiti otsuse. Avatud-suletud ühiskonna temaatika on Euroopas kirgi kütmas. Ka meil Eestis peetakse debatte samal teemal. Kaine mõistuse järgi peaksime olema rohkem avatud.
Müüre ja sildu oleme aga Eestis sel aastal ehitanud hoopis teiselgi põhjusel.
Haldusreform tahab pakkuda meile uut taset avalike teenuste kasutamisel. Seaduses on ette kirjutatud, mis tingimustel peaks vallad ühinema ja mis saab neist, kes ei ole õigeks ajaks oma otsust teinud ja partnerit leidnud. Väikest viisi nagu kosjasobitamine – kes kellega käib või kes kellega ei soovi mingil juhul ühineda. Seadus tundus vastuolus olevat kohalike omavalitsuste põhiõigusega ise otsustada ja juhtida oma valla elu. Sestap otsiti abi kohtustki. Kuid kohtulahend tuli nii hilja, et enam ei jõua oma valikuid teha, kui see soov nüüd olekski. Seadusel seaduse jõud ja lõplikud valikud ning ühendamised kinnitab valitsus. Loodame, et tuleb ka erisusi võrreldes algsete seadusesätetega.
Ka Rail Balticu rajamisel, mis meie maakonda läbib, tuleb ehitada sildu ja müüre. Küll ühenduse kiirendamiseks, küll ohutuse suurendamiseks, küll müra vähendamiseks ja loomadele ülepääsude võimaldamiseks. Ja pole sellelgi teemal kõik vaidlused vaieldud ega parimad lahendused leitud. Täpsemad vastused annab projekteerimise etapp, mis parajasti käimas on.
Huvitav, millise küsimuse esitaks Einstein endale täna, kuuskümmend viis aastat hiljem?
Vaatamata lõppeval aastal tehtavatele valikutele, tahaks siiski kõigile soovida – rohkem sildu. Rohkem rõõmu ja vähem muresid. Toredat aastavahetust omaste seltsis!
Tõnis Blank Rapla maavanem


description: Kui palju maksab hea sõna, südamlik tegu, aus ülestunnistus? Kui enamik peab neid nähtusi hindamatuks, siis leidub neidki, kes näevad siiras või isegi enesestmõistetavas teos võimalust raha teenida.

title: Repliik: odav lugu

maintext:
Essee: Ajal pimedal ja nõnda valgel
Jälle kord, nagu mullu või toona, elame ja hingame ajas, mil pimedus saabub juba siis, kui valgus pole õieti tärgatagi jõudnud. Ümbritsev olme tuksub vilkuvate leedtulede taktis ning hulluseni ulatuv melu kaubanduskeskustes ja meedias paneb kodukootud jõule hindava pühadeootaja pead vangutama. Kui miski seda kommertslikkust ja kassikullasära lahjendada mõistab, siis on selleks taaskohtumine mineviku kõige kallimate silmapilkudega.


description: Rakke vallavolikogu otsustab neljapäeval, mis saab ühinemislepingust Väike-Maarjaga, kuid vallavanem Andrus Blok on mitmel korral kinnitanud, et volikogu rahva tahte vastu ei lähe.

title: Rakke teeb Koerule ühinemisettepaneku

maintext:
Ühinemise rahvaküsitlusel oli Rakkes elanike aktiivsus kordades suurem kui teistes Lääne-Virumaa omavalitsustes ning 81% osalenuid arvas, et Rakke ei peaks Väike-Maarjaga ühinema.
Neljapäevase istungi päevakorras on nii ühinemislepingu üle hääeltamine kui ka ettepaneku tegemine Koeru vallale ühinemisläbirääkimiste alustamiseks.
Andrus Blok ütles Järva Teatajale, et läbirääkimised võivad aega võtta kaks või kolm kuud ja kui suudetakse mõlemaid pooli rahuldav kokkulepe sõlmida, siis kirjutatakse veebruaris või märtsis Rakke ja Koeru valla ühinemislepingule alla.
Kuigi Koeru vallas elab üle 500 inimese rohkem kui Rakke vallas, ei tähenda see Bloki selgitusel automaatselt seda, et vallamaja hakkaks Koerus asuma. Samuti pole selge, millisesse maakonda uus omavalitsus kuuluma hakkaks. Tüliõunaks võib kujuneda seegi, mis nime hakkaks ühendvald kandma.
Kui kaks omavalitsust peakski nendes küsimustes mõlemaid pooli rahuldava kokkuleppe saavutama, jääb nende teele veel üks suur takistus - valitsus on otsustanud, et liituvates omavalitsuses peab elama vähemalt 5000 inimest. Rakke ja Koeru vallas elab aga kokku 3800 elanikku.


description: Möödunud nädala lõpus tunnustas MTÜ Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste tublimaid vabatahtlikke ja ühinguid.

title: Kunda Nordic tsement sai merepääste esindusorganisatsiooni tunnustuse

maintext:
Margit Nirgi: “Andke oma kallitele parimat”
Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajal Margit Nirgil on hea meel, et viimane põrandaplaat on pühakojas paika saanud ning kirikusse on lubanud pinke tuua nii kool kui kohalikud talumehed.


description: Sõmeru lasteaia koolieelikud ehitavad reedeti roboteid. Esmapilgul kõlab see uskumatult, aga tõepoolest – juhtprojektina käivitunud robootikaringis jagub lastel poolteist tundi keskendumisvõimet ja nutti, et ehitada valmis ning panna liikuma väikesed robotid.

title: Mudilased meisterdavad ja juhivad Sõmeru lasteaias roboteid

maintext:
Andres Jaadla: kinno tahaks
On aastalõpu aeg. Pered on kodus. On aastavahetuse ootuse aeg. Jõulupühad on läbi saanud . Jõuluvana käis ära. Kingitused on saadud ja jagatud. Kirikus on käidud. Jõulujutlused kuulatud. On tublisti söödud. Vanemad ja sõbrad sugulased on jõulude puhul läbi sõidetud ja õnnitletud. Ka seal on tublisti söödud.


description: Täna esitasid Rakvere volikogu liikmed ning fraktsioonide esimehed Urmas Tamm, Martti Marksoo ja Kert Karus ning linnavolikogu aseesimees Aleksandr Holst SA Rakvere Teatrimaja nõukogu esimehele Lia Liinile ja teatrijuhile Velvo Välile pöördumise, milles palutakse kino rahvale avada juba 27. detsembrist, mitte alles 3. jaanuarist, nagu eelnevalt plaanitud. Petitisooni algatas volikogu keskfraktsioon.

title: Kinosaaga jätkub: Rakvere volikogu liikmed pöördusid teatri juhtkonna poole

maintext:
“2016. aasta üheks suusündmuseks Rakvere linnas on olnud Rakvere teatrikino valmimine. Aastaid oodatud kinomaja avas oma uksed suvel. Mõlemad Sihtasutuse Rakvere Teatrimaja asutajad, nii riik kui ka Rakvere linn, panustasid teatrimaja valmimisse sadu tuhandeid eurosid maksumaksja raha.
Kahjuks on aasta lõppedes Rakveret tabanud uudi, et uus kinomaja on aastalõpu pikkadel pühadel ja laste koolivaheajal kuni 3. jaanuarini 2017 suletud. Nimetatud otsus on tekitanud linlaste hulgas põhjendatud ja õigustatud pahameelt. On ju Rakvere teatrikino valmis saanud Rakvere linna maksumaksjate toel ja kaasabil,” seisab pöördumises.
Dokumendis viidatakse ka Rakvere teatri arengukava punktidele, kus on rõhutatud kino regulaarse ja stabiilse toimimise olulisust.
Pöördumine lõppeb Rakvere linna kõrgeima võimuorgani, Rakvere linnavolikogu liikmete ja fraktsioonide esimeeste ettepanekuga korraldada ümber kino tegevus aasta lõpul ning uue aasta alguses, et teatrikino oleks inimestele avatud ka ajavahemikul 27. detsembrist kuni 3. jaanuarini.


description: Haavapuitmassitootja Estonian Celli esindav advokaadibüroo Raidla Ellex leiab kirjas rahandusminister Sven Sesterile, et maagaasi aktsiisi maksulae kehtestamine energiamahukatele ettevõtjatele on võimalik ka ilma Euroopa Komisjoni kooskõlastust taotlemata.

title: Estonian Cell: maagaasi maksulagi ei vaja EL-i kooskõlastust

maintext:
"Euroopa Liidu tasemel on energiatoodete ja elektrienergia maksustamisega seonduvalt pööratud tähelepanu energiamahukate ettevõtjate globaalse konkurentsivõime tagamise vajadusele ning sätestatud liikmesriikidele võimalused energiamahukatele ettevõtjatele energiatoodete, seehulgas maagaasi ja elektrienergia suhtes maksuvabastuse või maksulae kehtestamiseks. Mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid on aktiivselt nimetatud võimalusi ka kasutanud, mistõttu on Eestis asuvad energiamahukad ettevõtjad oma lähimate konkurentidega ebavõrdses seisus," seisab büroo kirjas ministrile.
"Meile teadaolevalt plaanib Vabariigi Valitsus rahandusministeeriumi kaudu kooskõlastada Euroopa Komisjoniga energiamahukatele ettevõtjatele kehtestatavad maksulaed. Alljärgnevalt toodud analüüsi alusel ei ole meie hinnangul Komisjoni kooskõlastus vajalik ning piisab meetme kohta informatsiooni avaldamisest," seisab kirjas.
Euroopa Liidu (EL) vastava direktiivi artikkel 17 lubab büroo sõnul liikmesriikidel kehtestada maksuvabastuse või maksulae direktiivis sätestatud tingimustele vastavatele energiamahukatele ettevõtetele. "Tegemist on Euroopa Liidu poolt pakutava globaalse konkurentsivõime tagamise meetmega, mida mitmed liikmesriigid ka aktiivselt kasutavad. Nimetatud meetme näol ei ole tegemist pelgalt võimalusega, vaid pigem soovitusega," märgib büroo.
Rahandusminister Sven Sester ütles 21. detsembril , et gaasiaktsiisi tõusu kompenseerivad meetmed suurettevõtetele selguvad kevadel.
"Tahame suunata tähelepanu suurematele tööstusettevõtetele, et nende konkurentsikeskkond oleks parim. Praegusel hetkel oleme kalkuleerimas energiamahukate ettevõtete võimalikke tulevasi erisusi, seehulgas ka taastuvenergiaettevõtete. Tahaks aga enne valitsuskabinetis läbi arutada, nii et kevadel oleks need laua peal," rääkis Sester. Tema sõnul saab muudatuste mõju olema mitmeaastane.
"Peame mõtlema sellele, et konkurentsis püsida. Tuleb üle vaadata aja jooksul erinevaid erisusi, mis aitavad ettevõtete konkurentsivõimele kaasa. Kui varasemalt oli näiteks tabu rääkida töötajate tervise- ja spordikulutuste erisoodustusmaksu kaotamisest, siis tänaseks on see seadustatud," sõnas Sester.
Gaasiaktsiisi tõstetakse aastatel 2018-2020 lisaks eelnevalt plaanitule 25 protsenti. Koos tõusuga rakendatakse ka kõigi gaasiliste kütuste aktsiisimäärade ühtlustamist ja võetakse kasutusele pettusevastased meetmed. Valitsus on kaalunud 2017. aasta esimesel poolel kompenseerivaid meetmeid perspektiivikatele tööstusettevõtetele, kelle konkurentsivõime võib kannatada.


description: Kui sa ei leia enda nime Raipekalendris, siis ära kinno mine!

title: Raipekalender 2017

maintext:
Kino erakätesse!
On kolm teemat, mille kohta on peaaegu igaühel oma arvamus ja hoiak. Pagulased, Rail Baltic ja Rakvere kinomaja sulgemine. Viimane on põhjustanud teravaid arutelusid ja suhtumise risti-rästi avaldamist meie kogukonna huvigruppide lõikes. Kriitikat on, rahulolematust on, emotsioone on. Isegi palagani on. Lahendusi paraku mitte. Teatri tänavale toomine ja verbaalsete pottide ja pannidega kolistamine devalveerib veelgi enam lahendustele orienteeritust ning naeruvääristab probleemi tõsidust. Vaja on lahendusi, mitte üha edasi liikuvat karavani!


description: Täna varahommikul Tapal nelja kannatanuga juhtunud avarii põhjustas Baltikumi üks tugevamaid traielisõitjaid Keity Meier.

title: Öise avarii Tapal põhjustas tuntud motosportlane

maintext:
Täna varahommikul kella 2.35 ajal kaotas Tapal raudteeülesõidul juhitavuse naise juhitud kaubik Mercedes-Benz ning paiskus külili.
Õnnetuses said vigastada lisaks juhile autos viibinud 20-aastane kõrvalistuja ja kaubiku tagaruumis viibinud kaks 20-aastast neiut. Juhil ja kõrvalistujal olid kinnitatud turvavööd. Kaubiku tagaruumis puudusid istmed ning kahe kaasreisija turvavööd ei olnud kinnitatud. Kaubiku juhil tuvastati väärteoks kvalifitseeruv joove.
Kõik neli kannatanut toimetati kergemate vigastustega haiglasse. Ida prefektuuri operatiivjuht Tarvo Kruubi sõnul on tegemist kahetsusväärse juhtumiga, mille põhjustas noorte hooletus. «Kaks kaasreisijat viibisid kaubiku tagaruumis, kus puuduvad istmed ja turvavarustus. Lisaks oli tagaruumis suur hulk erinevaid esemeid, mis õnnetuse hetkel ruumis vabalt liikusid,» lisas Kruup.
Tuntud traielisõitja Keity Meier palus oma Facebooki-lehel avalikult vabandust.
«Head sõbrad, toetajad ja lähedased!
Sain täna hakkama teoga, mille jaoks pole ei õigustust ega vabandust. Panin teiste inimeste elud ohtlikku olukorda. Juhtisin mootorsõidukit, pidamata piisavat vahet alkoholi viimaseset tarvitamisest ja ühes kurvis kaotasin auto üle kontrolli ja paiskusin teelt välja.
Olen kuritarvitanud oma sponsorite lahkust ja soovin kõigi toetajate ees vabandust paluda. Olen arvesse võtnud, et lubatud toetustest jään ilma. Õppetund on kole ja raske, ning sellist ei ole kellelegi vaja. Peab eluga edasi minema.
«Palun vabandust kõigi ees,» kirjutas Meier.
«Pühade-eelne aeg on täis pidustusi ja koosviibimisi. Tuletan kõigile meelde, et pärast alkoholi tarvitamist on rooli istumine lubamatu. Vaid nii saame kindlad olla, et jõuame ohutult koju ning veedame jõulud pere keskel,» sõnas Tarvo Kruup.
Politsei alustas õnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks väärteomenetlust.


description: Sillamäe sadamasse kasutatud autorehvide ümbertöötlustehast kavandav Gummigranul OÜ loodab tehase püsti panna tuleva aasta novembriks, investeering selle rajamisse on 4 miljonit eurot.

title: Sillamäe sadamasse tulev rehvide ümbertöötlustehas valmib novembriks

maintext:
"Leping USA ettevõttega Eco Green on allkirjastatud ja nüüd tegeleme finantseerimise leidmisega, töötame pankade ja keskkonnaministeeriumiga, Keskkonnainvesteeringute Keskusega (KIK) ja kavatseme ka suhelda Kredexiga, et koondada ehituseks vajalik kapital," ütles ettevõtte juhatuse esimees Mikhail Veksler.
"Meil on sõlmitud leping maakasutuseks, oleme sisse andnud taotluse jäätmekäitlusloa saamiseks," sõnas ta, lisades et ettevõte tegeleb praegu ehitusfirma otsimisega, mis tehasehoone valmis ehitaks. "Ei saa veel hetkel öelda, millal ehitus algab, aga plaanime, et novembriks oleks tehas valmis ja töötaks. Ning et tehas mitte ainult ei töötleks ümber rehve, vaid valmistaks nendest ka toodangut."
Ettevõte tegeleb Veksleri sõnul praegu ka projektile investori otsimisega. "Me küll otsime investorit, aga pole seni seda leidnud. Püüame probleemi lahendada pankade abil, suhtleme ministeeriumi ja KIK-iga, osaleme konkurssidel, et tehas operatiivselt üles ehitada," rääkis ta.
"Riik raha anda ei saa, see ei ole reaalne, raha peab tulema pankadest. Pankadega on mõningad raskused, aga püüame nendest jagu saada," lisas Veksler.
Veksleri sõnul on tehase ehitamine väga vajalik, kuna siin on väga palju rehve, mida praegu ei ole võimalik praktiliselt ümber töödelda. "Ministeerium suhtub sellesse küsimusse väga positiivselt, eriti [jäätmeosakonna juhataja] Peeter Eek, kellega me oleme suhelnud, ta aitab meid väga palju," märkis Veksler.
"Püüame praegu kõiki teid kasutades leida rahastuse, et tehas kiiresti valmis ehitada. Sest tehase ehitamine peaks käima üsna ruttu, kuue kuuga peaks see võimalik olema," rääkis ta. Kuu aega läheb Veksleri sõnul seadmete tarnimisele ja umbes kuu nende montaažile ning siis saabki tehase käima panna. "Kusjuures ehitus ja seadmete tarnimine saavad käia samal ajal," märkis ta.
Tehas maksab umbes 3 miljonit eurot, lisaks ehitusmaksumus umbes miljon eurot. "Tahame teha ilusti, heakorrastatud tehase. Töötama hakkab seal 35 inimest," sõnas ta. Tehas utiliseeriks aastas 10 000 tonni rehve.


description: Päästeamet paneb kõigile südamele, et veekogude jääle minek on praegu väga ohtlik. Samuti tuleb hoida silm peal oma lastel ning veekogude läheduses jalutades panna rihma otsa lemmikloomad.

title: Veekogude jääle minek võib lõppeda väga kurvalt

maintext:
Aasta viimastel või uue aasta esimesel päeval loodusesse minek on igati hea mõte, kuid tuleb meeles pidada, et isegi kui veekogul tundub jää peal olevat, võib sellele minek osutuda eluohtlikuks. See kehtib ka kalameeste kohta, sest kahjuks on viimase pooleteise kuuga läbi jää vajudes elu kaotanud mitu kalameest.
Viimase nädala jooksul on päästjad aidanud vähemalt kaht oma lemmiklooma järvejäält päästma läinud koeraomanikku, seetõttu on väga oluline ka koerad rihma otsas hoida. Samuti tuleb lastele meelde tuletada, et veekogu kattev jää võib olla vägagi petlik.
Nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda. Abi vajavat inimest märgates helistage numbril 112.
Ohtlikus olukorras käitumise või läbi jää vajunud inimeste päästmise kohta saab lähemalt lugeda Päästeameti kodulehelt https://www.rescue.ee/et/kodanikule/veeohutus/jaaohutus.html


description: Eesti Loomakaitse Selts hoiatab kõiki loomaomanikke aastavahetuse ilutulestikuga kaasnevate valgussähvatuste ja paukude eest, mis võib panna koduloomad ettearvamatult käituma ning soovitab hoida lemmikud turvaliselt toas.

title: Eesti Loomakaitse Selts soovitab loomad ilutulestiku ajal turvaliselt toas hoida

maintext:
“Enamik loomadest ei ole harjunud ootamatu müra ja valgussähvatustega. Seetõttu satuvad loomad aastavahetuse ilutulestiku ajal kergesti stressi, võivad end paanikahoos vigastada või põgeneda omanike järelevalve alt. Koerte puhul on müra üks levinumaid käitumishäirete põhjustajaid. Üht või teist laadi mürale reageerib hirmunult umbes 50% koertest," selgitas Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll.
Mäll soovitab viia koduloomad, sealhulgas ka ketikoerad ilutulestiku ajaks tuppa, kuhu on müra vähem kosta. Hea oleks, kui loom ei peaks ilutulestiku ajal üksinda olema, sest ta tunneb end turvalisemalt, kui inimene tema juurde jääb ja teda vajadusel rahustab.
Kui loom paanikahoos siiski põgeneb, aitab lemmikut leida talle paigaldatud mikrokiip ja andmed lemmikloomaregistrites.
Juhul kui loomal puudub mikrokiip, tuleks loomaomanikul kinnitada lemmiku kaelarihmale enda kontaktandmed. Kui loom aastavahetusel kadunuks jääb, tuleks viivitamatult alustada otsingutega ja teavitada lähimat loomade varjupaika ja kohalikku omavalitsust.
Eesti Loomakaitse Selts palub kõikidelt inimestelt mõistvat ning ettevaatlikku suhtumist loomadesse, kes suunataju kaotanuna võivad liikuda ka sõiduteedel ning häirida liiklust. Omapäi hulkuvast koerast või kassist tuleks teavitada kindlasti lähimasse varjupaika.
Ilutulestikku tuleb süüdata lähedalasuvatest inimestest ja loomadest ohutus kauguses vältimaks võimalikke vigastusi ning ilutulestiku rakettidest alles jäänud tükid tuleb pärast tulevärki kokku korjata, et loomad neid kogemata ei sööks või nendega endale muul moel viga ei teeks.


description: Kuigi ilm ei ole just kõige parem ning keerleva lume asemel lõõtsub tugev tuul, meelitasid jõulupühad inimesi loodusesse.

title: Pühad meelitasid inimesed loodusesse

maintext:
Rikkalik ja segane ajalugu: kuidas jõulud ja selle kombed alguse said
Käes on jõulud, mille tähendus ja kombestik erineb sama palju, kui erinevad seda tähistavad inimesed või perekonnad üksteisest. Seepärast võib jõule nimetada tõenäoliselt rikkaima ja samas segaseima ajalooga pühadeks.


description: Tööinspektsioon kontrollis kaubanduskeskuste väikepoodide ja esinduste töötingimusi. Külastati 59 kauplust, märgiti 86 rikkumist ning nendest 16 kohta tehti tööandjale ettekirjutus.

title: Kaubanduskeskuste poodide töötajad vajavad puhkepause

maintext:
Kaubanduskeskustes asuvate väikepoodide ja esinduste kontrolli ajendasid läbi viima mitmed vihjed Tööinspektsioonile, et töötajatel ei lubata istuda isegi siis, kui poes pole kliente. Tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul peitub aga tööga seotud haiguste üks põhjusi just pikalt püstijalu töötamises. „Pikk puhkepausideta töö, sundasend ja pidev seismine koormab enim jalgu ja selga. Kontrollisime, kas töötajad saavad töökohal istuda ja teha puhkepause,“ ütles ta. „Tuletame ka töötajatele meelde, et kui töö nõuab pikalt seismist, valige endale sobivad jalanõud, mis jalgu toetaksid. Kõrged kontsakingad või vastupidi, madala tallaga kingad pole mõistlik valik, kui peate kaheksa tundi valdavalt seistes töötama,“ pani Maripuu südamele.
Sihtkontroll näitas, et üldiselt saavad kaupluste klienditeenindajad puhkepause võtta. Istumisvõimalus puudus kaheksas kontrollitud kaupluses. Tervelt 78% väikekaupluste töötajatest ei olnud aga käinud tervisekontrollis. Samas kurtsid üle poole töötajaist valusid seljas, jalgades ning ka kätes.
Tööinspektsioon soovitab kaubanduskeskuste väikekaupluste tööandjatel hinnata riske ning arvestada pidevast püsti seistes töötamisest tekkivaid terviseriske. Liigkoormuse vältimiseks tuleks hoida vahetused kaheksatunnistena. Töötajatel tuleb võimaldada võtta puhkepause ka tihedatel tööperioodidel. Samuti tuleb korraldada töötajate tervisekontroll ning järgida töötervishoiuarsti tehtud soovitusi.
Sihtkontrolli käigus külastati juhuvalikuga valitud kauplusi Harjumaal, Idu-Virumaal, Pärnumaal ning Tartumaal.


description: Tallinna halduskohus jättis eelmise nädala neljapäeval rahuldamata Kadrina vallavalitsuse kaebuse kohanimenõukogu vastu. Kohanimenõukogu tunnistas kehtetuks Kadrina vallavolikogu tänavu kevadel tehtud määruse, milleda muudeti vallakeskuses osa Tehnika tänavast Sauna tänavaks.

title: Kadrina vallavalitsus kaotas kohtus riigile

maintext:
Otsuse järgi peab Kadrina vallavalitsus tasuma ka kolmandate isikute kohtumenetluse kulud, kokku 495 eurot ja 50 senti. Kolmandad isikud on Kadrina vallavolikogu liige Marko Teiva ja vallaelanik Harald Rahupõld, kes suvel esitasid advokaadibüroo vahendusel kohanimenõukogule vaide Kadrina vallavolikogu määruse peale muuta jupp Tehnika tänavat Sauna tänavaks. Rahandusministeeriumi juures tegutsev kohanimenõukogu vaide rahuldas.
Eelmisel nädalal tehtud infopäringule, kui palju on Kadrina vallavalitsus ise kulutanud nimetatud kohtuprotsessile, vastati, et enne lõplikku kohtulahendit seda summat ei avalikustata.
Kadrina vallavalitsust esindas kohtus kaks advokaati. Halduskohtu otsust on võimalik edasi kaevata teise astme kohtusse hiljemalt tuleva aasta 23. jaanuaril.
Rahandusministeeriumi jurist Martin Kulp selgitas oktoobris, et Sauna tänavat Kadrinas juriidiliselt ei ole. Küll oli õiguspärane, et pärast tänavanime muutmist puudutavat volikogu määrust tehti maaameti kohanimeregistris muudatus, kuid pärast kohanimenõukogu otsust tulnuks nimetatud registris Sauna tänav uuesti muuta Tehnika tänavaks.
Kulp ütles, et rahandusministeeriumi hinnangul võiks segaduste vältimiseks jäädagi kuni kohtuvaidluste lõpuni kasutusse nimi Sauna tänav.
Kas Kadrina vallavalitsus kaebab halduskohtu otsuse edasi teise astme kohtusse? Kadrina valla avaliku teabe spetsialist Rein Sikk lubas toimetuse infopäringule vastata hiljemalt tööpäeva lõpuks.


description: Vähem kui 5000 elanikuga omavalitsustel on väike lootus jääda iseseisvaks, kui suudetakse tõestada oma haldussuutlikkust.

title: Tugevatel väikestel omavalitsustel on lootust sundliitmisest pääseda

maintext:
"5000 kriteerium on täna sisse kirjutatud seadusse ja see, et vald saab hästi hakkama, on ka subjektiivne hinnang. Seda kindlasti võib öelda paljude valdade kohta, mis on täna Eestis olemas," ütles riigihalduse minister Mihhail Korb valitsuse pressikonverentsil.
Korbi kinnitusel on kokku lepitud, et haldusreformi seadust praegu ei muudeta ja lähtuda tuleb 5000 elaniku kriteeriumist. Valdadele, mille elanike arv jääb alla 5000, teeb valitsus Korbi sõnul igal juhul ettepaneku ühineda. "Järgmine etapp on vallal tõestada, kui hästi ta saab hakkama. Selleks ta peabki oma tugevused ja oma argumendid välja tooma ja üritama tõestada vabariigi valitsusele, et tema saab tõesti üksinda hakkama," rääkis Korb.
Korb möönis, et Hiiumaal asuvad vähem kui 2000 elanikuga Emmaste ja pühalepa vallad, mis pole liitumisläbirääkimisi alustanud, on omavalitsustena Eesti keskmisest tugevamad. "Nemad ei saa toetust tasandusfondist, see räägib sellest, et elanikud, kes on nende kahe valla territooriumil, on kõrgete sissetulekutega ja vallad tõesti nende ülesannetega, mis neile on eraldatud, tulevad toime," sõnas Korb. "Aga oma argumendid nad peavad ise kirja panema, esitama vabariigi valitsusele ja siis vabariigi valitsusel on kaalutletud õigus otsustada, mis saab edasi, kas jääda oma ettepaneku juurde ehk lähtuda 5000 kriteeriumist või teha tõesti mingi erand arvestades kohaliku omavalitsuse tugevust," lisas ta.


description: 1. jalaväebrigaadi kaitseväelased andsid eile Eesti Naiste Varjupaikade Liidule üle kommikarbid, mis kingitakse varjupaikades viibivatele lastele. Lisaks kingib brigaad kommikarbid ka Tapa valla üksikutele vanuritele ning Lääne-Viru maakonnas tegutsevale lastekodule.

title: Kaitseväelased kinkisid naiste varjupaikades viibivatele lastele kommikarbid

maintext:
“Kahjuks peavad igal aastal paljud lapsed veetma perevägivalla tõttu koos emaga pühi naiste varjupaigas. Nii neile lastele, nende emadele kui neid toetavatele töötajatele on väga oluline igasugune mõistmine ja toetus, seda enam nii magus üllatus,” ütles kommikarbid vastu võtnud Eesti Naiste Varjupaikade Liidu juhatuse esinaine Eha Reitelmann.
“Riigikaitsjatena väärtustame rahu ehk rohkemgi kui tsiviilinimesed, kuna teame, mis on selle hind. On kahju, et rahu hinda teavad ka lapsed, kes ei saa pühi kodus veeta. Loodame, et saime nende pühi pisut magusamaks teha,” ütles kommikarbid üle andnud 1. jalaväebrigaadi tsiviil-militaarkoostöö spetsialist nooremleitnant Indrek Kaik.
Üle Eesti asuvates naiste varjupaikades on ajutise kodu leidnud tosin last, kes on pidanud koos emaga kodust lahkuma seal valitsenud vägivalla tõttu. Lisaks naiste varjupaikades viibivatele lastele kingib 1. jalaväebrigaad kommikarbid ka Tapa valla üksikutele vanuritele ning Lääne-Viru maakonnas tegutsevale lastekodule, kokku ligikaudu kaheksakümnele inimesele.


description: Pärast seda, kui Rakvere Teatrikinost teatati, et suureks osaks koolivaheajast elik pühade aegu jäävad uksed suletuks, puhkes kirgede torm. Ühel pool olid lastevanemad, kes väljendasid mõistmatust, teisel kino-teatri pidajad oma sooviga veidi hinge tõmmata.

title: Aarne Mäe: “Sulgeme ka kirikuuksed pühade ajaks?”

maintext:
Kui aga sellesse debatti süüvida, siis märkame seal ka poliitilist võitlust. Sotsist teatridirektor Velvo Väli on teadupärast Rakvere linnavolikogus koalitsioonis, mõned volikoguliikmed aga leidsid nüüd hea võimaluse talle koht kätte näidata. Isegi samas paadis istuv abilinnapea Kairit Pihlak avaldas pisukest hämmeldust.
On ka põhjust. Olgem ausad, mitte ükski äriühing ei tuleks eales selle peale, et kõige magusamal ajal sellise asutuse uksed sulgeda. Aga iva ongi selles, et tegemist ei ole eraettevõttega, vaid riigi rahastatavaga, mille puhul ka linna panus mängus.
Kasumi teenimise kohustus justkui puudub või puudub soov teenida veel rohkem, sest sellest ei sõltu ettevõttes nimega Rakvere Teater suurt midagi. Pigem on tegemist mõttelaiskusega, et mitte öelda teatri juhtimisveaga.
Oleme Rakveres 20 aastat oma korralikku kino oodanud ja rõõmustanud selle üle, et lõpuks on see olemas – ja tõesti, rahvas käib. Seetõttu on praegune valuline reageering kino koolivaheajal sulgemise pärast igati arusaadav.
Teatrijuht Velvo Väli soovitab pühad kodus veeta. Kirikuõpetaja Tauno Toompuu aplodeerib, sest peab kino tarbimisobjektiks. Lubage vaielda: filmikunst on üks kunstivorme, millest inimene saab midagi hingele. On suur vahe, kas tarbida kinokunsti või marketis pakutavat.
Niisama hästi võiks ülestõusmispühade ajal kirikud kinni panna, sest ka kirikuteenrid tahavad puhata, ja milleks on vaja rahval ringi kolada, istugu sel ajal pigem perega kodus. Või?
“Rakvere stiil,” kommenteeris üks tuttav sellist käitumist. Aga usun, et seda stiili saaks kuidagi ka muuta ja hakata elama nii, et elu oleks loogiline ja loomulik.