description: Ühel aprillipäeval jäi mu pilk kodumetsa kõige tagumises sopis ühele imelikule pisikesele pruunkuivale varrekribulale. Samas silmasin üle piirisihi naabri metsas varsi lisaks. Õige mitu punti, enamasti hämarate kuuskede alla peitunud, olles seal okkakõdulasus ainsad taimed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Seentoiduline lill – seenlill

maintext:
Loodus
Seentoiduline lill – seenlill
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ühel aprillipäeval jäi mu pilk kodumetsa kõige tagumises sopis ühele imelikule pisikesele pruunkuivale varrekribulale. Samas silmasin üle piirisihi naabri metsas varsi lisaks. Õige mitu punti, enamasti hämarate kuuskede alla peitunud, olles seal okkakõdulasus ainsad taimed.
Kuna pruunikas pesajuur on märksa kopsakam, siis oli kohe selge, et tegu on meie looduse teise tuntuma seentoidulise taime seenlillega. Teda on paigutatud nii uibuleheliste kui kanarbikuliste sugukonda. Ent nii või teisiti näeb seenlill välja erandlik.
Tal puudub klorofüll täielikult ja kõik eluks vajaliku saab maa alt seenniidistiku kaudu. Sestap suudabki ta kasvada kas või kõige pimedamas kuusikunukas. Kuid seenlilli elutseb ka männikus ja isegi lehtpude all.
Tol kevadpäeval olin leituga väga rahul ja panin plaani paika: suvel tulen kindlasti seenlillede õitsemist vaatama. Pidada puha vanillilõhnalised olema...
Suve esimesel poolel polnud seenlillede tärkamisest märkigi. Siis lõpuks ilmusid esimesed uued varrealged. Ent seejärel unustasin nad mitmeks nädalaks.
Selline see suvi ju on – igal pool muud tegemist küll, jõuad sa sinna kolmveerand versta taha kogu aeg trampida.
Mehhiko lilled kodumetsas
Alles augusti teisel poolel võtsin lõpuks uuesti seenlillekäigu ette. Järsku oli taga puisniidumetsas muutusi märgata. Sookased pildusid juba natukese lehti ja maapinna piibelehevaip värvus väsinult pruunikirjuks.
Kuid kevadel istutatud kolm humalat väändusid saarevibalikel jõudsalt üle pea, olles endiselt täis suvist kasvulusti.
Nii, ja seal taga nurgas kuuskede all need seenlilled turritasidki. Kuid... Tjah, hiljaks olin jäänud. Kõikjal paistis vaid juba viljunud varsi.
Siiski, üks kribu vars ühe pisikese valkja õiekellukaga kõige sügavamal kuuse all siiski paistis. Nojah, abiks seegi. Vahest siis järgmisel aastal satun õigel ajal kohale?
Muide, seenlill on ka oma levikult üsna huvitav. Lisaks Euroopale kasvab ta Siberis, Mongoolias, Himaalajas ning Jaapanis, kuid lisaks veel Põhja-Ameerikas, üle Kaljumäestiku suisa Mehhikoni välja.
Kui nii mõelda, siis Mehhiko lilled koduses kuusikus! Või teistpidi: Eesti lilled vohavad ka kaugel Mehhikos.
Nojah, vaevalt siiski meie seenlilledel Mehhiko omadega õiget pistmist on. Kui ürgammu võis olla neil ühine esivanem?
Eestis levib seenlill ebaühtlaselt, tavalisem on Kõrvemaal, Kagu-Eestis ja läänesaartel. Hiiumaal kasvab teda rohkem saare põhjapoolmikul.
Kel väga tahtmist seenlille otsida, saab seda teha aastaringselt. Pruunid püstised kuivanud varred reedavad lille kasvupaika kas või lumevaesel talvelgi. Autor: Tapio Vares Laupäev, 10. september 2016.Kuna pruunikas pesajuur on märksa kopsakam, siis oli kohe selge, et tegu on meie looduse teise tuntuma seentoidulise taime seenlillega. Teda on paigutatud nii uibuleheliste kui kanarbikuliste sugukonda. Ent nii või teisiti näeb seenlill välja erandlik.Tal puudub klorofüll täielikult ja kõik eluks vajaliku saab maa alt seenniidistiku kaudu. Sestap suudabki ta kasvada kas või kõige pimedamas kuusikunukas. Kuid seenlilli elutseb ka männikus ja isegi lehtpude all.Tol kevadpäeval olin leituga väga rahul ja panin plaani paika: suvel tulen kindlasti seenlillede õitsemist vaatama. Pidada puha vanillilõhnalised olema...Suve esimesel poolel polnud seenlillede tärkamisest märkigi. Siis lõpuks ilmusid esimesed uued varrealged. Ent seejärel unustasin nad mitmeks nädalaks.Selline see suvi ju on – igal pool muud tegemist küll, jõuad sa sinna kolmveerand versta taha kogu aeg trampida.Alles augusti teisel poolel võtsin lõpuks uuesti seenlillekäigu ette. Järsku oli taga puisniidumetsas muutusi märgata. Sookased pildusid juba natukese lehti ja maapinna piibelehevaip värvus väsinult pruunikirjuks.Kuid kevadel istutatud kolm humalat väändusid saarevibalikel jõudsalt üle pea, olles endiselt täis suvist kasvulusti.Nii, ja seal taga nurgas kuuskede all need seenlilled turritasidki. Kuid... Tjah, hiljaks olin jäänud. Kõikjal paistis vaid juba viljunud varsi.Siiski, üks kribu vars ühe pisikese valkja õiekellukaga kõige sügavamal kuuse all siiski paistis. Nojah, abiks seegi. Vahest siis järgmisel aastal satun õigel ajal kohale?Muide, seenlill on ka oma levikult üsna huvitav. Lisaks Euroopale kasvab ta Siberis, Mongoolias, Himaalajas ning Jaapanis, kuid lisaks veel Põhja-Ameerikas, üle Kaljumäestiku suisa Mehhikoni välja.Kui nii mõelda, siis Mehhiko lilled koduses kuusikus! Või teistpidi: Eesti lilled vohavad ka kaugel Mehhikos.Nojah, vaevalt siiski meie seenlilledel Mehhiko omadega õiget pistmist on. Kui ürgammu võis olla neil ühine esivanem?Eestis levib seenlill ebaühtlaselt, tavalisem on Kõrvemaal, Kagu-Eestis ja läänesaartel. Hiiumaal kasvab teda rohkem saare põhjapoolmikul.Kel väga tahtmist seenlille otsida, saab seda teha aastaringselt. Pruunid püstised kuivanud varred reedavad lille kasvupaika kas või lumevaesel talvelgi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Registreeritud peresündmused Saare maakonnas 26. augustist 2. septembrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Perekondlik

fasttext_language: et


description: Laupäeval toimus Karujärvel ratsa- ja rattaorienteerumine, kus osales 29 ratsanikku 14 võistkonnas ja 10 ratturit. Hobustega võistlejatel oli vaba rada ning ratturitel suundorienteerumine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Selgusid parimad orienteerujad

maintext:
Uudised
Selgusid parimad orienteerujad
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 20. september 2016. Aivar Kallase sõnul oli ürituse ilm lausa tellitud. Laupäeval toimus Karujärvel ratsa- ja rattaorienteerumine, kus osales 29 ratsanikku 14 võistkonnas ja 10 ratturit. Hobustega võistlejatel oli vaba rada ning ratturitel suundorienteerumine.
Ratsaorienteerumise võitsid maksimumi ehk 48 punktiga Tiina Vester hobusel Taat ning Ulvi Hallik ja Roonja. Teise koha saavutasid 42 punktiga Jaagup Kallas hobusel Bandiit ja Neleriin Viljus Rolettega, kolmanda Sandra Stahhiv ja Amurada ning Johanna Sepp ja Faku 39 punktiga. Ka neljandatel oli 39 punkti, aga Stahhiv ja Sepp olid neli sekundit kiiremad.
Ühe korraldaja ning võistleja Aivar Kallase sõnul on aastate lõikes olnud võistlejate arv 18 aasta jooksul suhteliselt stabiilne. Sel korral oli kohal ka üks kolmeliikmeline võistkond mandrilt. Kuigi Kallas ei pea tähtsaimaks osalejate arvu, siis tõi ta välja, et sel aastal langes orienteerumise päev kokku mitme teise võistlusega. “Näiteks Ingrid Randlaht, kes pidas saarlastele kevadel orienteerumise loengu, ei saanud kahjuks teisel võistlusel osalemise tõttu tulla,“ tõdes ta.
Karujärve kant on tema meelest sobiv koht orienteerumiseks. “Ala on kõik riigimets, mistõttu ei ole vaja maaomanikega puid ja maid jagada. Samuti pole seal enam vanu aedu vahel, kuid mõningad ohtlikumad kohad siiski veel on,“ selgitas Kallas.
Ilmaga mitte lihtsalt ei vedanud, vaid see oli tellitud. “Me saime 16 aastat tagasi sellise sahmaka vihma, et nüüd oleme asjad ära klappinud ja meil on palju toetajaid, ilmataat on üks nendest,“ lisas Kallas muhedalt.
Ratsutajate võitjapaari üks liige Tiina Vester ütles, et kaart oli võrreldes eelmise aastaga enam-vähem sama raske. “Kaart oli põnev ja huvipakkuv ning paraja raskusega.“
Vester tõdes, et tegelikult oleks pidanud rohkem harjutama, kuid väikese lapse kõrvalt väga ei jõudnud. Ulvi Halliku ratsu Roonja on tema sõnul ka piisavas vanuses ja võhma tal jätkus. “Käisime koos harjutamas, nii palju kui oli võimalik,“ lisas ta.
Hobused pidasid mõlemal kenasti vastu. “Mul Taat lõpus pani galoppi edasi ja polnud tal häda midagi,“ ütles Vester, lisades, et piitsa ta kaasas ei kanna.
“See kant pole talle võõras, aga ikka juhtub, et mingis kohas tuleb viperus sisse. Iga kord panen mingis kohas valesti – see pole niisama, et tuttava koha käid lihtsal läbi, peab ikka süvenema.“
Rattaorienteerumises polnud rajavalik vaba, suund oli ette antud. Meeste arvestuse parim oli Uku-Laur Tali, naistest Tiiu Naagel ja seeniorite kiireim oli Kaido Eichfus. Ratsaorienteerumise võitsid maksimumi ehk 48 punktiga Tiina Vester hobusel Taat ning Ulvi Hallik ja Roonja. Teise koha saavutasid 42 punktiga Jaagup Kallas hobusel Bandiit ja Neleriin Viljus Rolettega, kolmanda Sandra Stahhiv ja Amurada ning Johanna Sepp ja Faku 39 punktiga. Ka neljandatel oli 39 punkti, aga Stahhiv ja Sepp olid neli sekundit kiiremad.Ühe korraldaja ning võistleja Aivar Kallase sõnul on aastate lõikes olnud võistlejate arv 18 aasta jooksul suhteliselt stabiilne. Sel korral oli kohal ka üks kolmeliikmeline võistkond mandrilt. Kuigi Kallas ei pea tähtsaimaks osalejate arvu, siis tõi ta välja, et sel aastal langes orienteerumise päev kokku mitme teise võistlusega. “Näiteks Ingrid Randlaht, kes pidas saarlastele kevadel orienteerumise loengu, ei saanud kahjuks teisel võistlusel osalemise tõttu tulla,“ tõdes ta.Karujärve kant on tema meelest sobiv koht orienteerumiseks. “Ala on kõik riigimets, mistõttu ei ole vaja maaomanikega puid ja maid jagada. Samuti pole seal enam vanu aedu vahel, kuid mõningad ohtlikumad kohad siiski veel on,“ selgitas Kallas.Ilmaga mitte lihtsalt ei vedanud, vaid see oli tellitud. “Me saime 16 aastat tagasi sellise sahmaka vihma, et nüüd oleme asjad ära klappinud ja meil on palju toetajaid, ilmataat on üks nendest,“ lisas Kallas muhedalt.Ratsutajate võitjapaari üks liige Tiina Vester ütles, et kaart oli võrreldes eelmise aastaga enam-vähem sama raske. “Kaart oli põnev ja huvipakkuv ning paraja raskusega.“Vester tõdes, et tegelikult oleks pidanud rohkem harjutama, kuid väikese lapse kõrvalt väga ei jõudnud. Ulvi Halliku ratsu Roonja on tema sõnul ka piisavas vanuses ja võhma tal jätkus. “Käisime koos harjutamas, nii palju kui oli võimalik,“ lisas ta.Hobused pidasid mõlemal kenasti vastu. “Mul Taat lõpus pani galoppi edasi ja polnud tal häda midagi,“ ütles Vester, lisades, et piitsa ta kaasas ei kanna.“See kant pole talle võõras, aga ikka juhtub, et mingis kohas tuleb viperus sisse. Iga kord panen mingis kohas valesti – see pole niisama, et tuttava koha käid lihtsal läbi, peab ikka süvenema.“Rattaorienteerumises polnud rajavalik vaba, suund oli ette antud. Meeste arvestuse parim oli Uku-Laur Tali, naistest Tiiu Naagel ja seeniorite kiireim oli Kaido Eichfus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lapse ristimisel annavad vanemad ja ristivanemad tõotuse ristitavat last kristlikult kasvatada. Aga sõna peab pidama, seda õpetatakse ju kõikidele lastele. Üks võimalus ristimisel antud tõotust täita on tuua oma laps või ristilaps koguduse pühapäevakooli. Kuressaare Laurentiuse koguduse pühapäevakool alustab oma uut õppeaastat eelseisval pühapäeval, 2. oktoobril. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pühapäevakool alustab kirikus

maintext:
Kirik
Pühapäevakool alustab kirikus
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Tiina Ool, EELK Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja Neljapäev, 29. september 2016. Koguduse maja Kauba 5 ootab nii lapsi, noori kui täiskasvanuid. FOTO: koguduse arhiiv Lapse ristimisel annavad vanemad ja ristivanemad tõotuse ristitavat last kristlikult kasvatada. Aga sõna peab pidama, seda õpetatakse ju kõikidele lastele. Üks võimalus ristimisel antud tõotust täita on tuua oma laps või ristilaps koguduse pühapäevakooli. Kuressaare Laurentiuse koguduse pühapäevakool alustab oma uut õppeaastat eelseisval pühapäeval, 2. oktoobril.
Pühapäevakoolis õpib laps mõistma kristliku õpetuse põhitõdesid, tutvub olulisemate piiblilugudega. Olulisem kui teadmised on aga kogemus, et ka tänapäevases maailmas on vajalikud kristlikud põhiväärtused, neile toetudes on võimalik teha õigeid valikuid.
Laste jaoks on muidugi tähtis, et kogu õpetus toimuks neile sobivas vormis, nii on pühapäevakoolis ikka omal kohal laulud, mängud ja muu lastepärane tegevus.
Lastele meeldib ka meisterdada ja seepärast jätkub pühapäevakool loovtöö tunniga. Loovtöö eesmärk ei ole mitte niivõrd hea käsitööoskuse kasvatamine, vaid arendada lastes loovat mõtlemist käelise tegevuse kaudu.
Ootame kõiki huvilisi pühapäeval, 2. oktoobril kell 10.45 Kuressaare Laurentiuse kiriku juurde. Parim vanus pühapäevakooliks on 4–12 ja oodatud on kõik, mitte vaid ristitud lapsed.
Pühapäevakool on ikka alustanud oma uut õppeaastat kirikust, nii õnnistatakse kõiki lapsi jumalateenistuse algul ja selle hea läkitusega läheme kirikust koguduse majja, kus lapsed saavad osa võtta erinevatest rühmatöödest, mängida, kringlit süüa. Edaspidi hakkab pühapäevakool toimuma laupäeviti kell 11 koguduse majas Kauba tn 5.
Rõõmsa kohtumiseni kõigi seniste ja uute sõpradega! Pühapäevakoolis õpib laps mõistma kristliku õpetuse põhitõdesid, tutvub olulisemate piiblilugudega. Olulisem kui teadmised on aga kogemus, et ka tänapäevases maailmas on vajalikud kristlikud põhiväärtused, neile toetudes on võimalik teha õigeid valikuid.Laste jaoks on muidugi tähtis, et kogu õpetus toimuks neile sobivas vormis, nii on pühapäevakoolis ikka omal kohal laulud, mängud ja muu lastepärane tegevus.Lastele meeldib ka meisterdada ja seepärast jätkub pühapäevakool loovtöö tunniga. Loovtöö eesmärk ei ole mitte niivõrd hea käsitööoskuse kasvatamine, vaid arendada lastes loovat mõtlemist käelise tegevuse kaudu.Ootame kõiki huvilisi pühapäeval, 2. oktoobril kell 10.45 Kuressaare Laurentiuse kiriku juurde. Parim vanus pühapäevakooliks on 4–12 ja oodatud on kõik, mitte vaid ristitud lapsed.Pühapäevakool on ikka alustanud oma uut õppeaastat kirikust, nii õnnistatakse kõiki lapsi jumalateenistuse algul ja selle hea läkitusega läheme kirikust koguduse majja, kus lapsed saavad osa võtta erinevatest rühmatöödest, mängida, kringlit süüa. Edaspidi hakkab pühapäevakool toimuma laupäeviti kell 11 koguduse majas Kauba tn 5.Rõõmsa kohtumiseni kõigi seniste ja uute sõpradega!
Veel artikleid samast teemast »


description: Nädalavahetusel ralliti autoga Valjala põhikooli staadionil. Sõideti nii staadionile paigaldatud kummimattidel kui ka rohu peal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala staadionil kärutati autoga

maintext:
Uudised
Valjala staadionil kärutati autoga
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 13. september 2016. Nädalavahetusel ralliti autoga Valjala põhikooli staadionil. Sõideti nii staadionile paigaldatud kummimattidel kui ka rohu peal.
“Ma ei tea, miks nad tahavad autodega staadionil sõita, see on kummaline,” ütles Valjala põhikooli direktor Aive Mõistlik, lisades ohates, et kummimatid on segi sõidetud ning nende paikasaamine suur töö.
Paar aastat tagasi korrastati staadion vabatahtlike abiga ning siis pandi üheskoos paika ka matid. “Kena, kui lapsed ja vilistlased kooli ümber käivad, aga et seda nii tehakse, ei ole küll ilus. Põhiline, et saaks staadioni jälle korda,” kõneles Mõistlik.
Tema sõnul on sõitja teada, temaga võetakse ühendust ning kui staadion kiiremas korras korda tehakse, siis politsei poole ei pöörduta.
“Ikka peaks noortel olema hea kasvatus ning arusaamine, mis on õige ja mis vale, aga tundub, et mingis eas on see küsimärgiga,” tähendas ta. “Ma ei tea, miks nad tahavad autodega staadionil sõita, see on kummaline,” ütles Valjala põhikooli direktor Aive Mõistlik, lisades ohates, et kummimatid on segi sõidetud ning nende paikasaamine suur töö.Paar aastat tagasi korrastati staadion vabatahtlike abiga ning siis pandi üheskoos paika ka matid. “Kena, kui lapsed ja vilistlased kooli ümber käivad, aga et seda nii tehakse, ei ole küll ilus. Põhiline, et saaks staadioni jälle korda,” kõneles Mõistlik.Tema sõnul on sõitja teada, temaga võetakse ühendust ning kui staadion kiiremas korras korda tehakse, siis politsei poole ei pöörduta.“Ikka peaks noortel olema hea kasvatus ning arusaamine, mis on õige ja mis vale, aga tundub, et mingis eas on see küsimärgiga,” tähendas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jahimehed on märtsiga alanud hooaja algusest 1. septembrini küttinud 6660 metssiga ehk täitnud 36 protsenti keskkonnaagentuuri (KAUR) tehtud küttimisettepanekust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlastel küttimislimiidist varsti pool täidetud
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Jahimehed on märtsiga alanud hooaja algusest 1. septembrini küttinud 6660 metssiga ehk täitnud 36 protsenti keskkonnaagentuuri (KAUR) tehtud küttimisettepanekust.
KAUR on Sigade Aafrika katku leviku tõkestamiseks soovitanud tänavu üle Eesti küttida 18 272 metssiga.
Saaremaal oli 1. septembriks kütitud 1925 metssiga, mis moodustab 44 protsenti maakonnale seatud küttimislimiidist, samas Põlva- ja Valgamaal oli kummaski maakonnas kütitud vaid 42 metssiga.
Järvamaa jahimehed olid septembriks küttinud 56 protsenti etteantud limiidist, ehk 350-st seast oli kütitud 195. Kui arvestada juurde surnult leitud ja maetud metssead, siis Järvamaal on täidetud 77 protsenti etteantud metssigade likvideerimise mahust.
Tartu- ja Viljandimaa jahimehed olid septembriks kummaski maakonnas täitnud sigade küttimise limiiti 18 protsendi ulatuses.
Samas on Tartumaa kütid leidnud ja matnud 115 metssiga. KAUR on Sigade Aafrika katku leviku tõkestamiseks soovitanud tänavu üle Eesti küttida 18 272 metssiga.Saaremaal oli 1. septembriks kütitud 1925 metssiga, mis moodustab 44 protsenti maakonnale seatud küttimislimiidist, samas Põlva- ja Valgamaal oli kummaski maakonnas kütitud vaid 42 metssiga.Järvamaa jahimehed olid septembriks küttinud 56 protsenti etteantud limiidist, ehk 350-st seast oli kütitud 195. Kui arvestada juurde surnult leitud ja maetud metssead, siis Järvamaal on täidetud 77 protsenti etteantud metssigade likvideerimise mahust.Tartu- ja Viljandimaa jahimehed olid septembriks kummaski maakonnas täitnud sigade küttimise limiiti 18 protsendi ulatuses.Samas on Tartumaa kütid leidnud ja matnud 115 metssiga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Keskkonnaamet kehtestas sigade Aafrika katku ohjamiseks metssigade kohustuslikud küttimismahud seitsmes maakonnas, sealhulgas Saaremaal, kus jahindusnõukogud ei jõudnud mahu osas kokkuleppele või määrasid keskkonnaagentuuri etteantud mahust väiksema limiidi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saarlastel tuleb küttida 4400 metssiga

maintext:
Uudised
Saarlastel tuleb küttida 4400 metssiga
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Reede, 02. september 2016. Keskkonnaamet kehtestas sigade Aafrika katku ohjamiseks metssigade kohustuslikud küttimismahud seitsmes maakonnas, sealhulgas Saaremaal, kus jahindusnõukogud ei jõudnud mahu osas kokkuleppele või määrasid keskkonnaagentuuri etteantud mahust väiksema limiidi.
Keskkonnaameti pressiesindaja Sille Ader teatas Meie Maale, et Saare jahimeestel tuleb küttida vähemalt 4400 metssiga. 1. augusti seisuga on kütitud 1505 looma.
Saaremaa jahindusnõukogu määras küttimismahuks 3500 isendit. Mullu oli Saaremaal metssigade küttimiskohustus 3401 isendit, ent reaalselt kütiti 5242 metssiga ehk siis kohustuslikku küttimismahtu ületati 1841 metssea võrra.
Lisaks kehtestas keskkonnaamet kõigis jahipiirkondades kohustusliku metssigade küttimisstruktuuri. Kütitavate kesikute ja täiskasvanud isendite seas peab olema emiste ning põrsaste osakaal vähemalt 50 protsenti.
Möödunud jahiaastal kütiti Eestis kokku 32 330 metssiga ehk 2730 isendit rohkem kui keskkonnaameti antud küttimiskohustuses. Keskkonnaameti pressiesindaja Sille Ader teatas Meie Maale, et Saare jahimeestel tuleb küttida vähemalt 4400 metssiga. 1. augusti seisuga on kütitud 1505 looma.Saaremaa jahindusnõukogu määras küttimismahuks 3500 isendit. Mullu oli Saaremaal metssigade küttimiskohustus 3401 isendit, ent reaalselt kütiti 5242 metssiga ehk siis kohustuslikku küttimismahtu ületati 1841 metssea võrra.Lisaks kehtestas keskkonnaamet kõigis jahipiirkondades kohustusliku metssigade küttimisstruktuuri. Kütitavate kesikute ja täiskasvanud isendite seas peab olema emiste ning põrsaste osakaal vähemalt 50 protsenti.Möödunud jahiaastal kütiti Eestis kokku 32 330 metssiga ehk 2730 isendit rohkem kui keskkonnaameti antud küttimiskohustuses.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavune teadlaste öö festival Tallinnas algab 26. septembrist ja kulmineerib reedel. Teadlaste öö lahkab seekord eriti tõsiselt ulmelisi ja virtuaalreaalsusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Teadlaste öös on palju ulmet

maintext:
Kultuur
Teadlaste öös on palju ulmet
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 20. september 2016. Tänavune teadlaste öö festival Tallinnas algab 26. septembrist ja kulmineerib reedel. Teadlaste öö lahkab seekord eriti tõsiselt ulmelisi ja virtuaalreaalsusi.
Saaremaa esindus on kohal ehk siis reedel kell 17.30 A. H. Tammsaare majamuuseumis viib raadiohäälest kirjanik Peeter Helme läbi traditsioonilise teaduskohviku, mis seekord keskendub ulmekirjandusele. Teaduskohvikus “Juhuslik tabamus või teadlik ennustus? Ulmekirjanduse võimest näha tulevikku“ arutlevad Saaremaal resideeriv Jüri “Ulmeguru“ Kallas koos Ulmekirjanduse BAAS-i isa, ristiisa ja elushoidja Andri Riidiga sellest, et kas ulmekirjandus nägi ette seda, et teadus areneb võimsalt ja tehnika muutub aina kiiremaks ja tõhusamaks.
Teadlaste ööl käsitletakse erinevaid teemasid, mis kõik on seatud ulmevõtmesse. Esmaspäeval saab teada, mil moel säilitada terve ja jätkusuutlik eluviis digiulme ajastul ja kuidas raputada eneselt infoväsimus, tehakse ekskursioon SYNLAB-i meditsiinilaborisse, kus saab teada, mida põnevat saab verest välja lugeda ja kuidas laboris seda tehakse. Vaadatakse mikroskoobis baktereid ning parasiite ja kuulatakse huvitavaid fakte laborianalüüsidest.
Teisipäeval räägitakse kultuuriulmest, tähesõdadest, jaapani kalligraafiast ja võitluskunstidest, kolmapäeval lahatakse ühiskonnaulmet – inimene vs masin ning ulmepõhiseadused ulmekodanike ulmesuhetes, samuti saab taas külastada SYNLAB-i. Neljapäeval räägitakse eluviisiulmest ja linnaruumist ehk tee tuleviku tööd tuleviku linnas tuleviku majas tuleviku toas. Toomas Abiline viib läbi sündmuse nimega “Metapsüühiline Tallinn”, kus uuritakse, kuidas erinevad ”teaduslikud” ühingud ja kuidas aktivistid Eesti esimese iseseisvuse ajal katseid läbi viisid, et selgitada paranormaalseid nähtusi ja minevikusündmusi ning ennustada tulevikku. Kavas on ka temaatiline ekskursioon, mida juhatab ajaloolane Tõnu Pedaru.
Reede on aga päev, mis algab kell 14 ja kestab hiliste tundideni. Kõikjal üle pealinna toimuvad huvitavad vestlused, ekskursioonid ning tutvustused, mille temaatika varieerub meditsiinist, haridusest, liit- ja virtuaalreaalsusest kliimanähtusteni ning jõuab otsaga kirjandusse. Nimelt lisaks teaduskohvikule saab kuulata ka Mart Laari ja Leo Kunnast rahvusraamatukogus.
Päev tuleb põnev, keda temaatika vähegi huvitab, sel on tark võimaluse korral septembri viimasel päeval sammud pealinna seada.
Saaremaa esindus on kohal ehk siis reedel kell 17.30 A. H. Tammsaare majamuuseumis viib raadiohäälest kirjanik Peeter Helme läbi traditsioonilise teaduskohviku, mis seekord keskendub ulmekirjandusele. Teaduskohvikus “Juhuslik tabamus või teadlik ennustus? Ulmekirjanduse võimest näha tulevikku“ arutlevad Saaremaal resideeriv Jüri “Ulmeguru“ Kallas koos Ulmekirjanduse BAAS-i isa, ristiisa ja elushoidja Andri Riidiga sellest, et kas ulmekirjandus nägi ette seda, et teadus areneb võimsalt ja tehnika muutub aina kiiremaks ja tõhusamaks.Teadlaste ööl käsitletakse erinevaid teemasid, mis kõik on seatud ulmevõtmesse. Esmaspäeval saab teada, mil moel säilitada terve ja jätkusuutlik eluviis digiulme ajastul ja kuidas raputada eneselt infoväsimus, tehakse ekskursioon SYNLAB-i meditsiinilaborisse, kus saab teada, mida põnevat saab verest välja lugeda ja kuidas laboris seda tehakse. Vaadatakse mikroskoobis baktereid ning parasiite ja kuulatakse huvitavaid fakte laborianalüüsidest.Teisipäeval räägitakse kultuuriulmest, tähesõdadest, jaapani kalligraafiast ja võitluskunstidest, kolmapäeval lahatakse ühiskonnaulmet – inimene vs masin ning ulmepõhiseadused ulmekodanike ulmesuhetes, samuti saab taas külastada SYNLAB-i. Neljapäeval räägitakse eluviisiulmest ja linnaruumist ehk tee tuleviku tööd tuleviku linnas tuleviku majas tuleviku toas. Toomas Abiline viib läbi sündmuse nimega “Metapsüühiline Tallinn”, kus uuritakse, kuidas erinevad ”teaduslikud” ühingud ja kuidas aktivistid Eesti esimese iseseisvuse ajal katseid läbi viisid, et selgitada paranormaalseid nähtusi ja minevikusündmusi ning ennustada tulevikku. Kavas on ka temaatiline ekskursioon, mida juhatab ajaloolane Tõnu Pedaru.Reede on aga päev, mis algab kell 14 ja kestab hiliste tundideni. Kõikjal üle pealinna toimuvad huvitavad vestlused, ekskursioonid ning tutvustused, mille temaatika varieerub meditsiinist, haridusest, liit- ja virtuaalreaalsusest kliimanähtusteni ning jõuab otsaga kirjandusse. Nimelt lisaks teaduskohvikule saab kuulata ka Mart Laari ja Leo Kunnast rahvusraamatukogus.Päev tuleb põnev, keda temaatika vähegi huvitab, sel on tark võimaluse korral septembri viimasel päeval sammud pealinna seada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ei, juttu pole mitte rallimeestest, vaid presidendikandidaatidest, kes mööda maad ringi rallivad ja iseennast üles kiidavad. Ega vahet pole, oled sa saamas Ameerika või Eesti presidendiks, oma häälte nimel pead rabama või nõrkemiseni välja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Muudkui rallitavad

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Muudkui rallitavad
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ei, juttu pole mitte rallimeestest, vaid presidendikandidaatidest, kes mööda maad ringi rallivad ja iseennast üles kiidavad. Ega vahet pole, oled sa saamas Ameerika või Eesti presidendiks, oma häälte nimel pead rabama või nõrkemiseni välja.
Täna tuuritab Saaremaal Siim Kallas ja püüab oma hääli. Järgmisel esmaspäeval tuleb Allar Jõks ja paar päeva hiljem võib-olla ka Mart Helme. Mailis Reps ja Marina Kaljurand käisid meie maakonnas suvel ja väidetavalt nüüd enam ei tule.
Samas on käimas valijameeste esitamised ning hääletamised. Osa neist ütleb otse välja, keda eelistab ja neid ümber veenda on ilmselt raske. Kergemini saab ehk oma paati neid, kes veel kõhklevad ja iseendaga aru peavad. Kui sellist valijameest pisut moosida, ehk annab ära rääkida?
Tegelikult tahaks ju kõik, et presidendiralli 24. septembril lahenduse leiaks, aga lihtsalt persooni suhtes ei jõuta kokkuleppele. Presidendikandidaadid tuleb registreerida 23. septembril ning karta on, et päev pärast seda oleme, vaatamata ponnistustele, jälle alguses tagasi. Või mitte?
16. september 2016 Autor: MM Reede, 16. september 2016.Täna tuuritab Saaremaal Siim Kallas ja püüab oma hääli. Järgmisel esmaspäeval tuleb Allar Jõks ja paar päeva hiljem võib-olla ka Mart Helme. Mailis Reps ja Marina Kaljurand käisid meie maakonnas suvel ja väidetavalt nüüd enam ei tule.Samas on käimas valijameeste esitamised ning hääletamised. Osa neist ütleb otse välja, keda eelistab ja neid ümber veenda on ilmselt raske. Kergemini saab ehk oma paati neid, kes veel kõhklevad ja iseendaga aru peavad. Kui sellist valijameest pisut moosida, ehk annab ära rääkida?Tegelikult tahaks ju kõik, et presidendiralli 24. septembril lahenduse leiaks, aga lihtsalt persooni suhtes ei jõuta kokkuleppele. Presidendikandidaadid tuleb registreerida 23. septembril ning karta on, et päev pärast seda oleme, vaatamata ponnistustele, jälle alguses tagasi. Või mitte?16. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna ongi siis käes päev, kui eeldatavasti kuni paar tuhat inimest kogunevad Kuressaare kesklinna, et pidada Lossi tänaval maha üks suurejooneline ja lustlik tänavapiknik. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Piknikule, piknikule!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Piknikule, piknikule!
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna ongi siis käes päev, kui eeldatavasti kuni paar tuhat inimest kogunevad Kuressaare kesklinna, et pidada Lossi tänaval maha üks suurejooneline ja lustlik tänavapiknik.
Tänavapiknikust on saanud saarel oodatud sündmus. Ja mitte ainult kohalike seas. Näiteks on varasematel kordadel üritust väisanud ja pärast ohtralt kiitnud telemees, tuntud spordikommentaator Kalev Kruus. Lisaks temale on eelmistel aastatel piknikuliste hulgas silma hakanud veel mitmeid tuntud nägusid mandrilt.
Tänavapikniku raames toimub ka Meie Maa koduveinikonkursi “Kena vein 2016” paremate autasustamine. Rahva tuju hoiab pikniku vältel üleval lauljanna Marju Länik. Muidugi, linnas toimuva kõrval ei tohi ära unustada ka väina tammil esmakordselt korraldatavat piknikut.
Oleks ainult ilusat ilma, nagu on olnud kahel eelmisel tänavapiknikuõhtul!
Ja kui täna on pere või sõprade seltsis piknikul ära käidud, siis juba homme tuleb ette võtta õunakohvikute külastamine. Neid on üle Kuressaare avatud hulgaliselt: igaüks kindlasti eriline, just oma pererahva nägu.
10. september 2016 Autor: MM Laupäev, 10. september 2016.Tänavapiknikust on saanud saarel oodatud sündmus. Ja mitte ainult kohalike seas. Näiteks on varasematel kordadel üritust väisanud ja pärast ohtralt kiitnud telemees, tuntud spordikommentaator Kalev Kruus. Lisaks temale on eelmistel aastatel piknikuliste hulgas silma hakanud veel mitmeid tuntud nägusid mandrilt.Tänavapikniku raames toimub ka Meie Maa koduveinikonkursi “Kena vein 2016” paremate autasustamine. Rahva tuju hoiab pikniku vältel üleval lauljanna Marju Länik. Muidugi, linnas toimuva kõrval ei tohi ära unustada ka väina tammil esmakordselt korraldatavat piknikut.Oleks ainult ilusat ilma, nagu on olnud kahel eelmisel tänavapiknikuõhtul!Ja kui täna on pere või sõprade seltsis piknikul ära käidud, siis juba homme tuleb ette võtta õunakohvikute külastamine. Neid on üle Kuressaare avatud hulgaliselt: igaüks kindlasti eriline, just oma pererahva nägu.10. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Esimest korda koos rallit sõitnud noortepaar Rudolf Uusneem (18) ja Kristo Holtsmann (18) võitsid Tapa ralli kiiruskatsed J18 võistlusklassis. Koostöö roolimehe ja kaardilugeja vahel oli nii edukas, et tekkis isu edasi võistelda, kuid selleks vajaksid veel koolis õppivad noormehed sponsorite abi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noored ralliässad said hamba verele

maintext:
NÄDALALÕPP
Noored ralliässad said hamba verele
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Harda Roosna Reede, 30. september 2016. Kaardilugeja Kristo Holtsmann (vasakul) ja juht Rudolf Uusneem oma Honda Civicuga, mis nad Tapa rallil oma vanuseklassi kiiruskatsel võidule viis. FOTO: erakogu Esimest korda koos rallit sõitnud noortepaar Rudolf Uusneem (18) ja Kristo Holtsmann (18) võitsid Tapa ralli kiiruskatsed J18 võistlusklassis. Koostöö roolimehe ja kaardilugeja vahel oli nii edukas, et tekkis isu edasi võistelda, kuid selleks vajaksid veel koolis õppivad noormehed sponsorite abi.
Eriti rahul olid mõlemad just seetõttu, et koostöö juhi ja kaardilugeja vahel sujus kohe esimesel ühisel ja esimesel rallil üleüldse nii hästi. “Selle kohta väga hea saavutus,” märkis Rudolf. Eriti, kui arvesse võtta, et eelnevalt harjutada said nad vaid kahel korral. “Tuli ilma vigadeta välja – mitte ühtki kohta ei olnud, kus legendis järg ära kaoks või midagi,” lisas Kristo.
Ei vedanud
Kahjuks jäädi korraldajate näpuka tõttu J18 klassis kokkuvõttes neljandaks. Kristo selgitas, et päeva esimesel poolel tehtud sõitude ajal unustasid korraldajad välja panna kohtunike nimekirjad. Nii juhtuski, et tiimi Uusneem-Holtsmann konkurentidel ei läinud kirja nende tehtud vead ja trahviajad, sest need tühistati. Paraku tühistati ka kõik Uusneem-Holtsmanni tiimi täiesti puhtalt tehtud sõidud. Päeva teises pooles meie tiimil enam nii puhtalt sõita ei õnnestunud, kaks tünni sõideti pikali, ja need sõidud läksid arvesse. Just nagu kiuste sõitsid konkurendid päeva teisel poolel puhtalt.
“Sellegipoolest olime kõige kiiremad,” märkis Uusneem rahulolevalt. Oma tänavasõiduautoga Honda Civic said nad kirja aja 3 minutit 39,7 sekundit. Võrdluseks tõid nad uhkusega, et spetsiaalsete sportautode võistlusklassi tiimi Küttim/Heina sama kiiruskatse aeg oli 3 minutit 39,6 sekundit ehk vaid tuhandiksekund parem.
“Päris kaua olime 37 auto seas esimesed ja ka aja poolest võitsime omas vanuseklass 6,7 sekundiga, aga jah, need kaks ajakaristust...,” kahetses Kristo.
Rudolf nentis, et selliseid asju juhtub, aga tähtis on see, et kiiruskatsed õnnestus võita.
Teistel Hiiumaa võistlejatel nii hästi ei läinud: Marko Eespakil purunes auto tagasild ja Jarmo Kurba autol rehv, Imre Randmäe oli kuues.
Teeneka rallimehe mälestuseks
Oktoobris saaks tiim oma rallisõiduoskused uuesti proovile panna, kuid praegu pole veel koolis õppivatel noormeestel koos kogu raha, mis selleks kuluks.
17. septembril peetud Tapa rahvaralli on teeneka rallimehe Helmet Palmi karikavõistluse esimene etapp. Võistluse korraldaja Aivo Rahu, kes ise sõitis rallit kümme aastat, ütles, et karikavõistlus on mõeldud asendama Eesti meistrivõistlusi, mida tänavu ei toimu. Rahu rõhutas, et tahab sõiduvõimalusi luua just noortele, alustavatele rallisõitjatele.
Karikavõistluse järgmine etapp peetakse Varbolas 22. oktoobril, kolmas kas Saaremaal või Haapsalus. Just neil etappidel osalemiseks vajaksid meie noored ralliässad sponsorite toetust. Kel huvi toetada, võiks sellest teada anda telefonil 5611 0369 Rudolf Uusneem, 5611 0360 Kristo Holtsmann või meilil autoremosa@gmail.com
Tiim Uusneem-Holtsmann sõidab Alma Racing Team klubi alt. Rudolf Uusneem oli 12-aastane, kui esimest korda võistlussõidul osales. Seda, millal isa Arne Uusneem ta rooli lubas, ei mäletagi, oletab, et ehk kaheksa-aastasena. Kristo Holtsmann pakkus, et oli kuue-seitsmeaastane, kui isa Kait tal oma süles autot roolida lubas, ise rooli sai ta istuda 13–14-aastasena. Eriti rahul olid mõlemad just seetõttu, et koostöö juhi ja kaardilugeja vahel sujus kohe esimesel ühisel ja esimesel rallil üleüldse nii hästi. “Selle kohta väga hea saavutus,” märkis Rudolf. Eriti, kui arvesse võtta, et eelnevalt harjutada said nad vaid kahel korral. “Tuli ilma vigadeta välja – mitte ühtki kohta ei olnud, kus legendis järg ära kaoks või midagi,” lisas Kristo.Kahjuks jäädi korraldajate näpuka tõttu J18 klassis kokkuvõttes neljandaks. Kristo selgitas, et päeva esimesel poolel tehtud sõitude ajal unustasid korraldajad välja panna kohtunike nimekirjad. Nii juhtuski, et tiimi Uusneem-Holtsmann konkurentidel ei läinud kirja nende tehtud vead ja trahviajad, sest need tühistati. Paraku tühistati ka kõik Uusneem-Holtsmanni tiimi täiesti puhtalt tehtud sõidud. Päeva teises pooles meie tiimil enam nii puhtalt sõita ei õnnestunud, kaks tünni sõideti pikali, ja need sõidud läksid arvesse. Just nagu kiuste sõitsid konkurendid päeva teisel poolel puhtalt.“Sellegipoolest olime kõige kiiremad,” märkis Uusneem rahulolevalt. Oma tänavasõiduautoga Honda Civic said nad kirja aja 3 minutit 39,7 sekundit. Võrdluseks tõid nad uhkusega, et spetsiaalsete sportautode võistlusklassi tiimi Küttim/Heina sama kiiruskatse aeg oli 3 minutit 39,6 sekundit ehk vaid tuhandiksekund parem.“Päris kaua olime 37 auto seas esimesed ja ka aja poolest võitsime omas vanuseklass 6,7 sekundiga, aga jah, need kaks ajakaristust...,” kahetses Kristo.Rudolf nentis, et selliseid asju juhtub, aga tähtis on see, et kiiruskatsed õnnestus võita.Teistel Hiiumaa võistlejatel nii hästi ei läinud: Marko Eespakil purunes auto tagasild ja Jarmo Kurba autol rehv, Imre Randmäe oli kuues.Oktoobris saaks tiim oma rallisõiduoskused uuesti proovile panna, kuid praegu pole veel koolis õppivatel noormeestel koos kogu raha, mis selleks kuluks.17. septembril peetud Tapa rahvaralli on teeneka rallimehe Helmet Palmi karikavõistluse esimene etapp. Võistluse korraldaja Aivo Rahu, kes ise sõitis rallit kümme aastat, ütles, et karikavõistlus on mõeldud asendama Eesti meistrivõistlusi, mida tänavu ei toimu. Rahu rõhutas, et tahab sõiduvõimalusi luua just noortele, alustavatele rallisõitjatele.Karikavõistluse järgmine etapp peetakse Varbolas 22. oktoobril, kolmas kas Saaremaal või Haapsalus. Just neil etappidel osalemiseks vajaksid meie noored ralliässad sponsorite toetust. Kel huvi toetada, võiks sellest teada anda telefonil 5611 0369 Rudolf Uusneem, 5611 0360 Kristo Holtsmann või meilil autoremosa@gmail.comTiim Uusneem-Holtsmann sõidab Alma Racing Team klubi alt. Rudolf Uusneem oli 12-aastane, kui esimest korda võistlussõidul osales. Seda, millal isa Arne Uusneem ta rooli lubas, ei mäletagi, oletab, et ehk kaheksa-aastasena. Kristo Holtsmann pakkus, et oli kuue-seitsmeaastane, kui isa Kait tal oma süles autot roolida lubas, ise rooli sai ta istuda 13–14-aastasena.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeval kohtusid Saare maavalitsuse saalis omavalitsuste kultuurijuhid, kes alustasid uut hooaega esimese nõupidamisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Kultuurijuhid alustasid uut hooaega koosolekuga
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 27. september 2016. Nõupidamisele kogunesid Saare maakonna omavalitsuste kultuurijuhid, kes pidasid aru tuleviku üle. FOTO: Krista Lember Neljapäeval kohtusid Saare maavalitsuse saalis omavalitsuste kultuurijuhid, kes alustasid uut hooaega esimese nõupidamisega.
“Panime paika uue hooaja žanripäevad ning tutvustasin rahvakultuuri keskuses algavaid koolitusi ja avatavaid taotlusvoorusid,” ütles Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember.
Saare maavalitsuse kultuurinõunik Valve Heiberg rääkis aga suvisest vabariiklikust noortepeost. Külla oli kutsutud Saaremaa omavalitsuste liidu esimees ja Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes kõneles omavalitsuste ühinemisest.
Infot vahetati ka tänavuse mardilaada ja Saaremaal alustava lõõtsamängijate kursuse teemal. Tervitati hiljuti kultuurivaldkonnaga liitunud kolme uut töötajat: Laimjala valla kultuurijuhti Inga Randa, Ruhnu rahvamaja juhatajat Karin Treufeldti ja Nasva klubi eestvedajat Hiie Kuuske.
Lõõtspillikursuste õpituba, mida hakkab juhendama Saare maakonna parim lõõtsamängija Sulev Mägi, saab alguse 8. oktoobril, kuid praegu on sobiv aeg registreeruda. Kursuse korraldaja Juta Levini sõnul on paar inimest juba kirjas.
“Oodatud on kõik, nii mehed, naised kui lapsed,” kutsus Levin, kelle sõnul ei ole osalemisel vanusepiiri määratletud. Kaasas peab olema vaid oma pill, millega õppida.
“Kui kellelgi kodus seisab korralik lõõtspill, siis oleks väga hea, kui ta selle saaks välja laenata, nii et keegi, kel huvi, saaks sellega pillimängu õppida,” kutsus Juta Levin talle sellest teada andma. Novembris külastab kursust noorema põlvkonna eesti lõõtspilli ja teiste rahvapillide mängija, mentorlektor Juhan Uppin.
Kursus hakkab toimuma igal laupäeval ja kestab 10. detsembrini.
Registreeruda saab kuni 7. oktoobrini telefonil 5348 0703, e-maili teel onneonn@gmail.com või MTÜ Õnneonn facebooki lehel. Õpitoad saavad teoks koostöös Eesti Kultuurkapitaliga. “Panime paika uue hooaja žanripäevad ning tutvustasin rahvakultuuri keskuses algavaid koolitusi ja avatavaid taotlusvoorusid,” ütles Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember.Saare maavalitsuse kultuurinõunik Valve Heiberg rääkis aga suvisest vabariiklikust noortepeost. Külla oli kutsutud Saaremaa omavalitsuste liidu esimees ja Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes kõneles omavalitsuste ühinemisest.Infot vahetati ka tänavuse mardilaada ja Saaremaal alustava lõõtsamängijate kursuse teemal. Tervitati hiljuti kultuurivaldkonnaga liitunud kolme uut töötajat: Laimjala valla kultuurijuhti Inga Randa, Ruhnu rahvamaja juhatajat Karin Treufeldti ja Nasva klubi eestvedajat Hiie Kuuske.Lõõtspillikursuste õpituba, mida hakkab juhendama Saare maakonna parim lõõtsamängija Sulev Mägi, saab alguse 8. oktoobril, kuid praegu on sobiv aeg registreeruda. Kursuse korraldaja Juta Levini sõnul on paar inimest juba kirjas.“Oodatud on kõik, nii mehed, naised kui lapsed,” kutsus Levin, kelle sõnul ei ole osalemisel vanusepiiri määratletud. Kaasas peab olema vaid oma pill, millega õppida.“Kui kellelgi kodus seisab korralik lõõtspill, siis oleks väga hea, kui ta selle saaks välja laenata, nii et keegi, kel huvi, saaks sellega pillimängu õppida,” kutsus Juta Levin talle sellest teada andma. Novembris külastab kursust noorema põlvkonna eesti lõõtspilli ja teiste rahvapillide mängija, mentorlektor Juhan Uppin.Kursus hakkab toimuma igal laupäeval ja kestab 10. detsembrini.Registreeruda saab kuni 7. oktoobrini telefonil 5348 0703, e-maili teel onneonn@gmail.com või MTÜ Õnneonn facebooki lehel. Õpitoad saavad teoks koostöös Eesti Kultuurkapitaliga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme peetakse Sõrve turismitalus sõjaajaloo konverentsi. Kell 10 algaval üritusel on põhirõhk 1941. aasta sündmustel Sõrves ja mujal Saaremaal, üles astuvad esinejad Saaremaalt, Tallinnast, Lätist ja Venemaalt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Konverentsil mitme riigi sõjandushuvilised
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 02. september 2016. Homme peetakse Sõrve turismitalus sõjaajaloo konverentsi. Kell 10 algaval üritusel on põhirõhk 1941. aasta sündmustel Sõrves ja mujal Saaremaal, üles astuvad esinejad Saaremaalt, Tallinnast, Lätist ja Venemaalt.
Üldise ülevaate ja sissejuhatuse teeb sõjandusajaloolane ja kirjanik Juri Melkonov Riiast. Ajaloohuviline Toomas Harjus Kuressaarest kirjeldab, kuidas Kogula lennuväljalt käidi sel ajal Berliini pommitamas. Seejärel jätkab arutelu Juri Kupljakov Venemaalt.
“Meil on kokkulepe, et Harjus räägib oma teema ära ja Kupljakov täiendab seda,“ selgitas sõjaajaloohuviline Tõnu Veldre (pildil).
Arhitektuuriajaloolane Robert Treufeldt räägib aga Ahvenamaal asuvast Bomarsundi kindlusest. Lisaks kõneleb Vene muinsuskaitse seltsi liige Juri Maltsev arengutest Esimese maailmasõja aegsete sõjahaudade otsimisel ja tähistamisel.
Pärast konverentsi lõppu toimub ühine supisöömine ja Sõrve militaarmuuseumi külastus. Üldise ülevaate ja sissejuhatuse teeb sõjandusajaloolane ja kirjanik Juri Melkonov Riiast. Ajaloohuviline Toomas Harjus Kuressaarest kirjeldab, kuidas Kogula lennuväljalt käidi sel ajal Berliini pommitamas. Seejärel jätkab arutelu Juri Kupljakov Venemaalt.“Meil on kokkulepe, et Harjus räägib oma teema ära ja Kupljakov täiendab seda,“ selgitas sõjaajaloohuviline Tõnu Veldre (pildil).Arhitektuuriajaloolane Robert Treufeldt räägib aga Ahvenamaal asuvast Bomarsundi kindlusest. Lisaks kõneleb Vene muinsuskaitse seltsi liige Juri Maltsev arengutest Esimese maailmasõja aegsete sõjahaudade otsimisel ja tähistamisel.Pärast konverentsi lõppu toimub ühine supisöömine ja Sõrve militaarmuuseumi külastus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Põleng väikesaarel ajas päästjad jalule

maintext:
Uudised
Põleng väikesaarel ajas päästjad jalule
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 22. september 2016. Foto on illustratiivne. Põleng väikesaarel ajas päästjad jalule
20. septembril kell 12.37 teatati häirekeskusele põlengust Kaarma vallas Muratsi külas Väike-Tulpe saarel. Teataja nägi Roomassaare sadamast, et saare kohal on suits. Jõudes Roomassaare sadamasse, nägid päästjad binokliga vaadates pilliroo põlemist. Olukorra täpsustamiseks võeti ühendust saarel tegutsevate inimestega ja selgus, et saarel põletati hooldustööde käigus mahaniidetud roogu ning kõik oli kontrolli all.
Betoonist plokk takistas liiklust
20. septembril kell 10.41 sai häirekeskus teate, et Kuressaares Lossi tänaval on sõiduteel betoonist plokk, mis takistab liiklust. Päästjate saabudes selgus, et tegemist oli parklaala piiramise plokiga ning keegi oli jõudnud selle juba tagasi oma kohale liigutada. 20. septembril kell 12.37 teatati häirekeskusele põlengust Kaarma vallas Muratsi külas Väike-Tulpe saarel. Teataja nägi Roomassaare sadamast, et saare kohal on suits. Jõudes Roomassaare sadamasse, nägid päästjad binokliga vaadates pilliroo põlemist. Olukorra täpsustamiseks võeti ühendust saarel tegutsevate inimestega ja selgus, et saarel põletati hooldustööde käigus mahaniidetud roogu ning kõik oli kontrolli all.20. septembril kell 10.41 sai häirekeskus teate, et Kuressaares Lossi tänaval on sõiduteel betoonist plokk, mis takistab liiklust. Päästjate saabudes selgus, et tegemist oli parklaala piiramise plokiga ning keegi oli jõudnud selle juba tagasi oma kohale liigutada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile oma sajandat sünnipäeva tähistanud Paula Tarvist olid Muhu hooldekodusse õnnitlema tulnud Muhu valla töötajad, koduküla Rootsivere inimesed ja sugulased. Kokku ligi 30 inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Paula Tarvis sai sada aastat vanaks

maintext:
Perekond
Paula Tarvis sai sada aastat vanaks
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eile oma sajandat sünnipäeva tähistanud Paula Tarvist olid Muhu hooldekodusse õnnitlema tulnud Muhu valla töötajad, koduküla Rootsivere inimesed ja sugulased. Kokku ligi 30 inimest.
Laualt ei puudunud suur tort numbriga sada ja muud suupisted. Ka pokaal vahuveini kuulus Paulal peo juurde ja isegi nii, et pea kippus tal veidike ringi käima. Paulal oli kaks poega, kes nüüdseks juba manalateele läinud. Poegadel on kaks tütart.
Rootsiveres kodukülas elab üks lapselapselaps ja vanavanavanaema olid tähtsa päeva puhul õnnitlema tulnud nooremadki põlved.
Vanaemana olevat Paula olnud range ja mitte mingi ninnu-nännutaja. Aga raskusi on Paulal eluteel olnud, sest noorem poeg oli alles teismeline, kui välk Paula mehe surnuks lõi. Nii on pidanud kange naine üksi hakkama saama.
Eilse peo üle oli Paula väga rõõmus ja tahtis iga kohaletulnud külalise kohta täpselt teada, kes ta on.
Suur suhtleja ta ei ole, aga eile oli ta väga rõõmus külalisi nähes. Päev oli väsitav, nii et pärast paar tundi kestnud sünnipäevapidu tegi Paula juba lõunauinakut. Autor: Heli Salong Laupäev, 03. september 2016.Laualt ei puudunud suur tort numbriga sada ja muud suupisted. Ka pokaal vahuveini kuulus Paulal peo juurde ja isegi nii, et pea kippus tal veidike ringi käima. Paulal oli kaks poega, kes nüüdseks juba manalateele läinud. Poegadel on kaks tütart.Rootsiveres kodukülas elab üks lapselapselaps ja vanavanavanaema olid tähtsa päeva puhul õnnitlema tulnud nooremadki põlved.Vanaemana olevat Paula olnud range ja mitte mingi ninnu-nännutaja. Aga raskusi on Paulal eluteel olnud, sest noorem poeg oli alles teismeline, kui välk Paula mehe surnuks lõi. Nii on pidanud kange naine üksi hakkama saama.Eilse peo üle oli Paula väga rõõmus ja tahtis iga kohaletulnud külalise kohta täpselt teada, kes ta on.Suur suhtleja ta ei ole, aga eile oli ta väga rõõmus külalisi nähes. Päev oli väsitav, nii et pärast paar tundi kestnud sünnipäevapidu tegi Paula juba lõunauinakut.
Veel artikleid samast teemast »


description: September on Eesti toidu kuu, mis võtab kokku olulisemad toidufestivalid ja -sündmused ning avab saagiajal Eesti toidukultuuri kogu selle kirevuses. Nimelt leiab käesoleva kuu jooksul aset üle 30 kodumaisele toidule pühendatud ürituse. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Eesti toidu kuu kuulutati Koguva sadamas ametlikult avatuks
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ines Vapper Laupäev, 03. september 2016. Eesti toidu kuu avasid (vasakult) Saaremaa toidufestivali korraldaja Angela Nairis, maaeluminister Urmas Kruuse ja Saare maavanem Kaido Kaasik. FOTO: Kalmer Saar September on Eesti toidu kuu, mis võtab kokku olulisemad toidufestivalid ja -sündmused ning avab saagiajal Eesti toidukultuuri kogu selle kirevuses. Nimelt leiab käesoleva kuu jooksul aset üle 30 kodumaisele toidule pühendatud ürituse.
Eesti toidu kuu avati Muhumaal Koguva sadamas, kus merekultuuriaasta puhul nii Saare- ja Muhumaa kui ka mandri kokad võtsid mõõtu kodumaise kala valmistamises. Kokkade meeskondadele oli ülesandeks püstitatud valmistada kodumaistest kaladest kaasaegne sadamatoit.
Võistlustules olid Olde Hansa peakokk Emmanuel Wille ja Kuressaare ametikooli noorkokad, kelle ülesandeks oli valmistada toit lestast, Koost Muhu Resto meeskond tegi ahvenat, Irina Arhipova ja Kuressaare ametikooli noorkokad valmistasid haugi, Arensburg restoranide ja Veski trahteri peakokk Ott Raud ning Castello Restoran-Pizzeria meeskond said pakkuda ümarmudilat ja Meeskond Räime Pätid tegi oma söögi säinast ja räimest.
Tiimi Räime Pätid kuulusid Saare maavanem Kaido Kaasik koos abikaasa Siiviga, Jööri külaseltsi juht Sulev Peäske ja tema abikaasa ning Muhu vallavolikogu esimees Ain Saaremäel.
Kokkade võistluse panid kinni Emmanuel Wille ja Kuressaare ametikooli noorkokad, kes valmistasid lestakalapajast suppi.
Žüriisse kuulunud Saaremaa toidufestivali korraldaja Angela Nairise sõnul olid kõik road maitsvad, kuid lestapaja puhul leiti ühiselt, et selle valmistamismeetod ja maitse oli teistest mõnevõrra erilisem. Kalatoite hindasid peale Nairise veel Ivo Linna, Koguva küla kalamees Endel Noor, riigikogu liige Urve Tiidus ja kaitseminister Hannes Hanso.
“Rahvast oli palju, kõik said roogasid proovida ja inimestele üritus meeldis, loomulikult vedas ka ilmaga,” rääkis Nairis, kelle sõnul väisas sündmust ka Saaremaa visiidil viibiv USA suursaadik James D. Melville jr, kes kõiki toite ise proovis ja neid väga kiitis. Muusikalist meeleolu lõi Paul Neitsov, päeva juhtis Urmas Vaino.
Toidukuu toimub septembris, sest see on Eestis kasvatatud toidu poolest kõige rikkalikum ja võimalusterohkem aeg meie köökides. Eesti toidu kuu juhtmõtteks on “Ma armastan Eesti toitu”.
Eesti toidu kuud tähistati esmakordselt 2015. aasta septembris. Kokku võttis sündmustest siis osa üle 65 000 inimese. Eesti toidu kuu avati Muhumaal Koguva sadamas, kus merekultuuriaasta puhul nii Saare- ja Muhumaa kui ka mandri kokad võtsid mõõtu kodumaise kala valmistamises. Kokkade meeskondadele oli ülesandeks püstitatud valmistada kodumaistest kaladest kaasaegne sadamatoit.Võistlustules olid Olde Hansa peakokk Emmanuel Wille ja Kuressaare ametikooli noorkokad, kelle ülesandeks oli valmistada toit lestast, Koost Muhu Resto meeskond tegi ahvenat, Irina Arhipova ja Kuressaare ametikooli noorkokad valmistasid haugi, Arensburg restoranide ja Veski trahteri peakokk Ott Raud ning Castello Restoran-Pizzeria meeskond said pakkuda ümarmudilat ja Meeskond Räime Pätid tegi oma söögi säinast ja räimest.Tiimi Räime Pätid kuulusid Saare maavanem Kaido Kaasik koos abikaasa Siiviga, Jööri külaseltsi juht Sulev Peäske ja tema abikaasa ning Muhu vallavolikogu esimees Ain Saaremäel.Kokkade võistluse panid kinni Emmanuel Wille ja Kuressaare ametikooli noorkokad, kes valmistasid lestakalapajast suppi.Žüriisse kuulunud Saaremaa toidufestivali korraldaja Angela Nairise sõnul olid kõik road maitsvad, kuid lestapaja puhul leiti ühiselt, et selle valmistamismeetod ja maitse oli teistest mõnevõrra erilisem. Kalatoite hindasid peale Nairise veel Ivo Linna, Koguva küla kalamees Endel Noor, riigikogu liige Urve Tiidus ja kaitseminister Hannes Hanso.“Rahvast oli palju, kõik said roogasid proovida ja inimestele üritus meeldis, loomulikult vedas ka ilmaga,” rääkis Nairis, kelle sõnul väisas sündmust ka Saaremaa visiidil viibiv USA suursaadik James D. Melville jr, kes kõiki toite ise proovis ja neid väga kiitis. Muusikalist meeleolu lõi Paul Neitsov, päeva juhtis Urmas Vaino.Toidukuu toimub septembris, sest see on Eestis kasvatatud toidu poolest kõige rikkalikum ja võimalusterohkem aeg meie köökides. Eesti toidu kuu juhtmõtteks on “Ma armastan Eesti toitu”.Eesti toidu kuud tähistati esmakordselt 2015. aasta septembris. Kokku võttis sündmustest siis osa üle 65 000 inimese.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval avatakse maaeluministeeriumi eestvedamisel Muhu saarel Koguva külas pidulikult Eesti toidu kuu. Koguvas keskendutakse merekultuuri aasta puhul kalale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: September on Eesti toidu kuu

maintext:
NÄDALALÕPP
September on Eesti toidu kuu
Reede, 02. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 02. september 2016. Möödunud aastal tõi Kuressaare tänavapiknik kohale 2000 inimest. Sel aastal toimub ühispiknik 10. septembril kl 18. FOTO: Valmar Voolaid Pühapäeval avatakse maaeluministeeriumi eestvedamisel Muhu saarel Koguva külas pidulikult Eesti toidu kuu. Koguvas keskendutakse merekultuuri aasta puhul kalale.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Terve selle nädala räägitakse Saaremaal toidust, sest käimas on toidunädal. See on ettevõtmine, mis kohe alguses sai sisse just õige hoo ning kinnitas ennast suure tänavapikniku ja kohvikute päevaga kõigi osalejate mällu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Toit on au sees

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Toit on au sees
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Terve selle nädala räägitakse Saaremaal toidust, sest käimas on toidunädal. See on ettevõtmine, mis kohe alguses sai sisse just õige hoo ning kinnitas ennast suure tänavapikniku ja kohvikute päevaga kõigi osalejate mällu.
Korraldajad ise on kasutanud festivali iseloomustamiseks sõnu: väärtustab, innustab, tutvustab, loob, kutsub, pakub, meelitab, avab. Ja seda kõike ürituste ning restoranide erimenüüde kaudu.
Kui üldse millestki kahju on, siis sellest, et väljastpoolt Kuressaaret osalevad restoranide nädalal vaid Muhu Koost ja Orissaare Kodurand. Küllap on linnast eemal ehk raske leida klientuuri, sest tundub, et kõik tahavad neil päevil just linnas toimuvatest üritustest osa võtta.
Oma piknikukorviga pika laua taga istumine on aga nii vahva üritus, et enam ei taha osavõtjad hästi ära mahtudagi. Jääb üle ainult vanajumalat paluda, et see ilusat ilma annaks, sest kuuldavasti on korraldajad teada andnud, et kui sajab, siis tuleb oma piknikukorv kodus tühjaks süüa, telke kesklinna püstitama ei hakata.
6. september 2016 Autor: MM Teisipäev, 06. september 2016.Korraldajad ise on kasutanud festivali iseloomustamiseks sõnu: väärtustab, innustab, tutvustab, loob, kutsub, pakub, meelitab, avab. Ja seda kõike ürituste ning restoranide erimenüüde kaudu.Kui üldse millestki kahju on, siis sellest, et väljastpoolt Kuressaaret osalevad restoranide nädalal vaid Muhu Koost ja Orissaare Kodurand. Küllap on linnast eemal ehk raske leida klientuuri, sest tundub, et kõik tahavad neil päevil just linnas toimuvatest üritustest osa võtta.Oma piknikukorviga pika laua taga istumine on aga nii vahva üritus, et enam ei taha osavõtjad hästi ära mahtudagi. Jääb üle ainult vanajumalat paluda, et see ilusat ilma annaks, sest kuuldavasti on korraldajad teada andnud, et kui sajab, siis tuleb oma piknikukorv kodus tühjaks süüa, telke kesklinna püstitama ei hakata.6. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugesin Meie Maast lugu, kus üks inimene kurtis, et ostis Tartust Valli tordi, kuid pidi pettuma, kuna see polnud sama maitsega kui varasemast tuntud saarlaste samanimeline küpsetis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
MAIRE FORSEL: Millega kaitsta õiget Valli torti
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Maire Forsel, ettevõtluskoolitaja Kolmapäev, 14. september 2016. Maire Forsel. FOTO: Delfi Lugesin Meie Maast lugu, kus üks inimene kurtis, et ostis Tartust Valli tordi, kuid pidi pettuma, kuna see polnud sama maitsega kui varasemast tuntud saarlaste samanimeline küpsetis.
Valli tordi tootja Saare Leib esindaja väidab oma kommentaaris, et neil tõesti Valli tordile patenti võetud pole, kuna kõiki tooteid patenteerida olevat liiga kulukas. Näen artiklis esitatud väidetes mõnda vastuolu, mistõttu püüan tööstusomandi kaitse teemat veidi selgitada.
Esiteks – Valli torti ei saakski patenteerida, kuna see ei vasta patenditaotluse tingimustes olevale uudsuse nõudele.
Uudsus tähendab seda, et vastavat toodet ei tohi enne patendi taotlemist teatud aja jooksul avalikustada.
Aastakümneid toodetud tort on ammu avalikustatud ja kõigile tuntud. Peale selle peab patendil olema kõrge leiutusaste – toode, mis koosneb kondiitrite maailmas üsna tavapärastest koostisosadest, ei saa olla väga kõrge leiutusastmega.
Seega ei saa me mitte mingil juhul rääkida patenteerimisest.
Patendist madalama leiutusastmega toode on kasuliku mudelina kaitstav leiutis*, aga ka sellisel juhul tuleb mängu uudsus, millele Valli tort paraku ei vasta.
Kaitset tasub kaaluda
Teiseks – taotleda saab nii patenti kui kasuliku mudeli, disainilahenduse või kaubamärgi kaitset ja mitte ükski neist ei ole nii kõrge tasu eest, et üks tootmisettevõte seda maksta ei suudaks.
Patenditaotluse esitamisel on juriidilise isiku riigilõiv 225 eurot ja patendi jõushoidmise aastane tasu 26 eurot esimese aasta eest ja 630 eurot kahekümnenda aasta eest, sinna vahele jäävad kõik vahepealsed aastad, mil tasu igal aastal veidi suureneb.
Saare Leib nii kõrget tasu maksma ei peaks, sest, nagu öeldud, oma ammu tuntud toodet ta nagunii patenteerida ei saaks.
Kasuliku mudeli kaitse taotlemise riigilõiv on juriidilisele isikule 105 eurot, kaubamärgi taotluse eest 145 eurot ja tööstusdisainilahenduse taotluse eest 105 eurot. Kaitse saab selle raha eest mitmeks aastaks ja see on kategooriate kaupa veidi erinev.
Uudsuse nõue kehtib ka toote disaini kaitsmise korral. Kuna tööstusdisaini lahendusena saab kaitsta ainult toote välimust, siis Valli tordi puhul, kui kaitse oleks võetud konkreetsele välimusele, ei tohiks ükski teine tootja samasuguse välimusega torti müüa. Konkreetse juhtumi puhul oli just tordi välimus ostjale eksitav.
Siin ilmneb jälle üks takistus: nimelt on ka disaini kaitsmise puhul nõutud, et see oleks uudne. See tähendab, et isegi kui taotled tööstusdisainilahenduse kaitset ainult Eesti piires, ei tohi samasuguse välimusega, antud näite puhul torti keegi teine olla avalikult kogu maailmas näidanud.
Uudsust saab kontrollida
Seepärast soovitan kõigil, kes disainile kaitset tahavad taotleda, alustada kõigepealt Google’i pildiotsingust ja alles seejärel läbi käia kõik patendiametis toodud andmebaasid, veendumaks, et toote disain on tõepoolest maailmas ainulaadne ja keegi teine pole sellist enne teinud. Kõnealune Valli tort ei saa ka siinjuures uudsuse nõudele vastata, kuna sellise välimusega torte müüakse juba aastakümneid.
Seega jääb vaid üks võimalus – kaubamärgi kaitsmine. Kaubamärk on tähis, mille järgi tarbija eristab konkreetset toodet teiste omast. Kaitsta saab nii sõnamärki kui kujutist, nii ruumilist kui helimärki. Valli tordi puhul oleks minu hinnangul sobivaim sõnamärk, kuna just selle nimetuse järgi seda torti tuntakse.
Võimalik kaubamärgi patent
Ettevõtte Saare Leib esindaja mainib, et Borodino leib on patenteeritud – nagu eelnevast ehk juba järeldate, ei vasta see tõele. See on üks levinud viga, et nii kaubamärgi, disaini kui tehnoloogia puhul räägitakse patenteerimisest, aga patenteerida saab tõepoolest ainult patenti – kõigi teiste variantide puhul tuleb rääkida kaitsest.
Kaubamärk “Borodino leib“ on patendiametis kaitstud alates aastast 1997 ja kuulub osaühingule Saare Leib.
Kaubamärgi puhul ei kehti uudsuse nõue, küll aga loeb varasem tuntus ja vastavus mitmetele muudele tingimustele. Valli tordi tootjal Saare Leival soovitan konsulteerida patendiametiga ja kui ei ilmne mingeid takistavaid asjaolusid, siis selle tordi nimetus kaubamärgina ära registreerida.
See ei takista küll samasuguse välimusega tordi tootmist, küll aga ei tohi siis keegi teine sama nimega torti enam müüa. Kaubamärgi registreerimise riigilõiv 145 eurot ei tohiks küll saada nii suurele ettevõttele oma toote kaitsmisel takistuseks.
Kui nüüd mõni konkurent tahab Valli tordi kiiresti kaubamärgina registreerida, püüdes Saare Leivast ette jõuda, siis ärge parem katsetage – Valli tort on üldsusele varasemast tuntud kui Saare Leiva toode ja teil ei õnnestu tõestada, et te seda ammu enne saarlasi tegite.
Lõpetuseks tahan veel öelda, et seadustest kõrgemal võiks meie kõigi jaoks seista eetika ja südametunnistus – teise isiku poolt loodu omakasu eesmärgil müümine on ebaeetiline ja seda saab varguseks pidada igal juhul. Ka siis, kui tootele ametlikku kaitset võetud ei ole.
* Terminid ja kategooriad patendiameti kodulehel www.epa.ee Valli tordi tootja Saare Leib esindaja väidab oma kommentaaris, et neil tõesti Valli tordile patenti võetud pole, kuna kõiki tooteid patenteerida olevat liiga kulukas. Näen artiklis esitatud väidetes mõnda vastuolu, mistõttu püüan tööstusomandi kaitse teemat veidi selgitada.Esiteks – Valli torti ei saakski patenteerida, kuna see ei vasta patenditaotluse tingimustes olevale uudsuse nõudele.Uudsus tähendab seda, et vastavat toodet ei tohi enne patendi taotlemist teatud aja jooksul avalikustada.Aastakümneid toodetud tort on ammu avalikustatud ja kõigile tuntud. Peale selle peab patendil olema kõrge leiutusaste – toode, mis koosneb kondiitrite maailmas üsna tavapärastest koostisosadest, ei saa olla väga kõrge leiutusastmega.Seega ei saa me mitte mingil juhul rääkida patenteerimisest.Patendist madalama leiutusastmega toode on kasuliku mudelina kaitstav leiutis*, aga ka sellisel juhul tuleb mängu uudsus, millele Valli tort paraku ei vasta.Teiseks – taotleda saab nii patenti kui kasuliku mudeli, disainilahenduse või kaubamärgi kaitset ja mitte ükski neist ei ole nii kõrge tasu eest, et üks tootmisettevõte seda maksta ei suudaks.Patenditaotluse esitamisel on juriidilise isiku riigilõiv 225 eurot ja patendi jõushoidmise aastane tasu 26 eurot esimese aasta eest ja 630 eurot kahekümnenda aasta eest, sinna vahele jäävad kõik vahepealsed aastad, mil tasu igal aastal veidi suureneb.Saare Leib nii kõrget tasu maksma ei peaks, sest, nagu öeldud, oma ammu tuntud toodet ta nagunii patenteerida ei saaks.Kasuliku mudeli kaitse taotlemise riigilõiv on juriidilisele isikule 105 eurot, kaubamärgi taotluse eest 145 eurot ja tööstusdisainilahenduse taotluse eest 105 eurot. Kaitse saab selle raha eest mitmeks aastaks ja see on kategooriate kaupa veidi erinev.Uudsuse nõue kehtib ka toote disaini kaitsmise korral. Kuna tööstusdisaini lahendusena saab kaitsta ainult toote välimust, siis Valli tordi puhul, kui kaitse oleks võetud konkreetsele välimusele, ei tohiks ükski teine tootja samasuguse välimusega torti müüa. Konkreetse juhtumi puhul oli just tordi välimus ostjale eksitav.Siin ilmneb jälle üks takistus: nimelt on ka disaini kaitsmise puhul nõutud, et see oleks uudne. See tähendab, et isegi kui taotled tööstusdisainilahenduse kaitset ainult Eesti piires, ei tohi samasuguse välimusega, antud näite puhul torti keegi teine olla avalikult kogu maailmas näidanud.Seepärast soovitan kõigil, kes disainile kaitset tahavad taotleda, alustada kõigepealt Google’i pildiotsingust ja alles seejärel läbi käia kõik patendiametis toodud andmebaasid, veendumaks, et toote disain on tõepoolest maailmas ainulaadne ja keegi teine pole sellist enne teinud. Kõnealune Valli tort ei saa ka siinjuures uudsuse nõudele vastata, kuna sellise välimusega torte müüakse juba aastakümneid.Seega jääb vaid üks võimalus – kaubamärgi kaitsmine. Kaubamärk on tähis, mille järgi tarbija eristab konkreetset toodet teiste omast. Kaitsta saab nii sõnamärki kui kujutist, nii ruumilist kui helimärki. Valli tordi puhul oleks minu hinnangul sobivaim sõnamärk, kuna just selle nimetuse järgi seda torti tuntakse.Ettevõtte Saare Leib esindaja mainib, et Borodino leib on patenteeritud – nagu eelnevast ehk juba järeldate, ei vasta see tõele. See on üks levinud viga, et nii kaubamärgi, disaini kui tehnoloogia puhul räägitakse patenteerimisest, aga patenteerida saab tõepoolest ainult patenti – kõigi teiste variantide puhul tuleb rääkida kaitsest.Kaubamärk “Borodino leib“ on patendiametis kaitstud alates aastast 1997 ja kuulub osaühingule Saare Leib.Kaubamärgi puhul ei kehti uudsuse nõue, küll aga loeb varasem tuntus ja vastavus mitmetele muudele tingimustele. Valli tordi tootjal Saare Leival soovitan konsulteerida patendiametiga ja kui ei ilmne mingeid takistavaid asjaolusid, siis selle tordi nimetus kaubamärgina ära registreerida.See ei takista küll samasuguse välimusega tordi tootmist, küll aga ei tohi siis keegi teine sama nimega torti enam müüa. Kaubamärgi registreerimise riigilõiv 145 eurot ei tohiks küll saada nii suurele ettevõttele oma toote kaitsmisel takistuseks.Kui nüüd mõni konkurent tahab Valli tordi kiiresti kaubamärgina registreerida, püüdes Saare Leivast ette jõuda, siis ärge parem katsetage – Valli tort on üldsusele varasemast tuntud kui Saare Leiva toode ja teil ei õnnestu tõestada, et te seda ammu enne saarlasi tegite.Lõpetuseks tahan veel öelda, et seadustest kõrgemal võiks meie kõigi jaoks seista eetika ja südametunnistus – teise isiku poolt loodu omakasu eesmärgil müümine on ebaeetiline ja seda saab varguseks pidada igal juhul. Ka siis, kui tootele ametlikku kaitset võetud ei ole.* Terminid ja kategooriad patendiameti kodulehel www.epa.ee
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonnale on pandud kohustus küttida sel hooajal 4400 siga, kuid külmikuid, milles loomi hoiustada, kuni laboris taudiohtu kontrollitakse, tellib riik maakonna 27 jahipiirkonnale vaid kuus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jahimehed lõhkise küna ees

maintext:
Uudised
Jahimehed lõhkise küna ees
Teisipäev, 27. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 27. september 2016. Saare maakonnale on pandud kohustus küttida sel hooajal 4400 siga, kuid külmikuid, milles loomi hoiustada, kuni laboris taudiohtu kontrollitakse, tellib riik maakonna 27 jahipiirkonnale vaid kuus.
Saarte Jahimeeste Seltsi tegevjuht Ive Kuningas ütles, et algselt pakuti neile viit külmkambrit. “Korraldasime koosoleku, kus arutasime esmast hädapärast vajadust. Siis aga meil metsas katku ei olnud ja saatsime seitsme külmkapi soovi,” ütles ta.
Nüüd on seoses taudi levikuga aga vajadus hoopis suurem ja Kuninga sõnul on saadetud lisapöördumine, milles sooviti veel 15 külmikut. “Sigu küttida tuleks ja meestel valmisolek on, aga kütitud sigu ei ole selle soojaga kuskil hoida. Meie soov oleks, et igal jahipiirkonnal, mida meil on maakonnas 27, oleks külmkamber võtta,” tõdes ta.
“Vajadus sigade küttimiseks on suur, sest meile on keskkonnaameti peadirektori käskkirjaga pandud kohustus sigade arvukus alla viia. Nõue on mõistlik, sest meil on veel mitmeid seakasvatusi, mis on ohus.”
Kuningas väljendas tõsist muret, sest kütitud sigadega pole midagi teha ja kui riigihange lähebki läbi, siis olevat neile külmikuid lubatud alles jaanuaris. “Oleme fakti ees, et sigu on vaja küttida, aga kuhugi neid panna ei ole ja midagi teha ka ei ole. Kui oleks jahedam, siis saaks neid kas või välistes tingimustes kusagil hoida,” kirjeldas ta olukorda, kus enam ei jõua naerdagi mitte.
Praegu on Kuninga sõnul õnneks osa jahipiirkondi suutnud endale erinevate projektitoetustega välja ehitada ulukite töötlemise punktid, kus saab mõnd siga hoiustada.
Veterinaar- ja toiduamet avab 4. novembril riigihanke kokku 30 külmkambri ostmiseks, kus kütitud metssigu saaks seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada.
Seni on üle Eesti paigaldatud 28 külmkambrit, nende ostmiseks on kulunud
95 476 eurot. Saarte Jahimeeste Seltsi tegevjuht Ive Kuningas ütles, et algselt pakuti neile viit külmkambrit. “Korraldasime koosoleku, kus arutasime esmast hädapärast vajadust. Siis aga meil metsas katku ei olnud ja saatsime seitsme külmkapi soovi,” ütles ta.Nüüd on seoses taudi levikuga aga vajadus hoopis suurem ja Kuninga sõnul on saadetud lisapöördumine, milles sooviti veel 15 külmikut. “Sigu küttida tuleks ja meestel valmisolek on, aga kütitud sigu ei ole selle soojaga kuskil hoida. Meie soov oleks, et igal jahipiirkonnal, mida meil on maakonnas 27, oleks külmkamber võtta,” tõdes ta.“Vajadus sigade küttimiseks on suur, sest meile on keskkonnaameti peadirektori käskkirjaga pandud kohustus sigade arvukus alla viia. Nõue on mõistlik, sest meil on veel mitmeid seakasvatusi, mis on ohus.”Kuningas väljendas tõsist muret, sest kütitud sigadega pole midagi teha ja kui riigihange lähebki läbi, siis olevat neile külmikuid lubatud alles jaanuaris. “Oleme fakti ees, et sigu on vaja küttida, aga kuhugi neid panna ei ole ja midagi teha ka ei ole. Kui oleks jahedam, siis saaks neid kas või välistes tingimustes kusagil hoida,” kirjeldas ta olukorda, kus enam ei jõua naerdagi mitte.Praegu on Kuninga sõnul õnneks osa jahipiirkondi suutnud endale erinevate projektitoetustega välja ehitada ulukite töötlemise punktid, kus saab mõnd siga hoiustada.Veterinaar- ja toiduamet avab 4. novembril riigihanke kokku 30 külmkambri ostmiseks, kus kütitud metssigu saaks seakatku proovitulemuste saabumiseni hoiustada.Seni on üle Eesti paigaldatud 28 külmkambrit, nende ostmiseks on kulunud95 476 eurot.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna ja homme, mõlemal päeval kell 15.30 ja 18 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos eesti keelde dubleeritud animatsioon “Lemmikloomade salajane elu”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Lemmikloomade salajane elu”

maintext:
Kultuur
“Lemmikloomade salajane elu”
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Täna ja homme, mõlemal päeval kell 15.30 ja 18 linastub Kuressaare Linnateatri teatrikinos eesti keelde dubleeritud animatsioon “Lemmikloomade salajane elu”.
Hoogsa ja nunnu loo suurlinnas elavate lemmikloomade kirevast ning inimeste eest kiivalt salajas hoitud elust on teinud samad inimesed, kelle käe all valmisid sellised armastatud multikad nagu “Mina, supervaras” ja “Käsilased”.
Ühes suures saginat täis Manhattani kortermajas saab päev tõeliselt alguse alles siis, kui maja kahejalgsed asukad on tööle ja kooli ära läinud.
Eesti vaatajate jaoks annavad filmitegelastele oma hääle Tõnn Lamp (Max), Priit Võigemast (Snowball), Piret Krumm (Gidget), Evelin Võigemast (Chloe), Tarvo Sõmer (Duke), Tarvo Krall (Mel), Jim Ashilevi (Buddy), Mart Toome (Norman), Tõnu Oja (Pops), Taavi Teplenkov (Ozone), Saara Kadak (Katie) jpt.
Film on Eesti kinodes alates 19. augustist. Autor: MM Teisipäev, 20. september 2016.Hoogsa ja nunnu loo suurlinnas elavate lemmikloomade kirevast ning inimeste eest kiivalt salajas hoitud elust on teinud samad inimesed, kelle käe all valmisid sellised armastatud multikad nagu “Mina, supervaras” ja “Käsilased”.Ühes suures saginat täis Manhattani kortermajas saab päev tõeliselt alguse alles siis, kui maja kahejalgsed asukad on tööle ja kooli ära läinud.Eesti vaatajate jaoks annavad filmitegelastele oma hääle Tõnn Lamp (Max), Priit Võigemast (Snowball), Piret Krumm (Gidget), Evelin Võigemast (Chloe), Tarvo Sõmer (Duke), Tarvo Krall (Mel), Jim Ashilevi (Buddy), Mart Toome (Norman), Tõnu Oja (Pops), Taavi Teplenkov (Ozone), Saara Kadak (Katie) jpt.Film on Eesti kinodes alates 19. augustist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna tänava kauaoodatud remont on kätte jõudnud, aga nüüd on üles kerkinud uus kitsaskoht. Kuna suure maantee äärde jäävad ka suured kaubanduskeskused, siis paratamatult on häiritud tavapärane juurdepääs poodidele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Otsi teed
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tallinna tänava kauaoodatud remont on kätte jõudnud, aga nüüd on üles kerkinud uus kitsaskoht. Kuna suure maantee äärde jäävad ka suured kaubanduskeskused, siis paratamatult on häiritud tavapärane juurdepääs poodidele.
Praegu on probleem üleval Maxima poe ja Mönusa Villemi söögikohaga. Kohalikud on ehk endale juba avastanud, kuidas kõrvalteid mööda sööma ja poodi pääseda, aga linnaga mitte nii sina peal olev inimene võib kimpu jääda.
Mönusast Villemist antigi teada, et sööjate arv on vähenenud ning paar lehelugejat on kurtnud Maximasse pääsemise muret.
Loomulikult pole kellelgi midagi peatee remondi vastu ja hea, et seda südasuvel ei tehtud, aga võibolla oleks võimalik üles panna selgitavad ja juhatavad viidad, kuidas keerulises liiklusolukorras käituda, kust ära keerata-pöörata, kuidas näiteks Villemisse kohale jõuda. Ega seda saa vist teedeehitajatelt nõuda, aga ehk oleks nii nutikad firmad ise. Sõnajalgadel ilmselt muret pole, aga teised liiklejad vajaksid ehk abistavat kätt.
30. september 2016 Autor: MM Reede, 30. september 2016.Praegu on probleem üleval Maxima poe ja Mönusa Villemi söögikohaga. Kohalikud on ehk endale juba avastanud, kuidas kõrvalteid mööda sööma ja poodi pääseda, aga linnaga mitte nii sina peal olev inimene võib kimpu jääda.Mönusast Villemist antigi teada, et sööjate arv on vähenenud ning paar lehelugejat on kurtnud Maximasse pääsemise muret.Loomulikult pole kellelgi midagi peatee remondi vastu ja hea, et seda südasuvel ei tehtud, aga võibolla oleks võimalik üles panna selgitavad ja juhatavad viidad, kuidas keerulises liiklusolukorras käituda, kust ära keerata-pöörata, kuidas näiteks Villemisse kohale jõuda. Ega seda saa vist teedeehitajatelt nõuda, aga ehk oleks nii nutikad firmad ise. Sõnajalgadel ilmselt muret pole, aga teised liiklejad vajaksid ehk abistavat kätt.30. september 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Suures koguses amfetamiini hankinud ja seda edasi müünud kaks meest said eile Kuressaare kohtumajas kokkuleppemenetluse korras karistuseks tingimisi vangistuse pika katseajaga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Saaremaa narkoärikad pisteti tingimisi vangi
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 28. september 2016. Foto on illustratiivne. FOTO: Delfi Suures koguses amfetamiini hankinud ja seda edasi müünud kaks meest said eile Kuressaare kohtumajas kokkuleppemenetluse korras karistuseks tingimisi vangistuse pika katseajaga.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme toimub Lääne-Saare vallas Karala külas Saaremaa saama- ja saunapäev. Üritus algab Karala külamaja esisel platsil kl 12 laadaga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Karalas tuleb Saaremaa saama- ja saunapäev
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 30. september 2016. Möödunud aastal tegeles lastega Pipi. Ka sel aastal on mõeldud pere kõige pisematele. Tehakse näomaalinguid, mängitakse põnevaid mänge. Foto: erakogu Homme toimub Lääne-Saare vallas Karala külas Saaremaa saama- ja saunapäev. Üritus algab Karala külamaja esisel platsil kl 12 laadaga.
“Kuna esimene aasta osutus nii menukaks, siis otsustasimegi selle päeva taas korraldada,“ ütles Karala külaelu arendamise seltsi juhatuse liige Kaja Juulik Meie Maale. Saunapäev ei ole mõeldud võistlusena, vaid saunad on avatud neli tundi ning kõigil huvilistel on võimalik saunas käia. Möödunud aastal avasid uksed kuus sauna ning saunakülastajaid oli poolesaja ringis, kogu päevast sai osa aga kolmsada inimest. Ka sel aastal on avatud sama arv saunasid ning esmakordselt on kohal Saaremaa Saunad oma saunaga. Nii et seekord on võimalus juba külaplatsil end soojaks kümmelda.
Temaatilised saunad
Kaja Juuliku sõnul sündis taolise päeva korraldamise mõte sellest, kui Lääne-Saare vallale nime otsiti ja Saaremaa valla nimi läbi ei läinud. “Siis tekkiski mõte teha meie külas suurem üritus, mis kutsuks inimesi külla,“ kõneles Kaja Juulik. Tänavu on näiteks uuendusena see, et iga saun on temaatiline.
Näiteks Roopa suitsusauna juures saab vaadata peremees Aarne Juuliku margi- ja ümbrikekogu, külaplatsil sauna juures vilditakse seepe, Mardi turismitalu sauna juures saab jalutada tunnustatud iluaias ning Roopa poolsaarel asuvas dzoti-saunas saab merekaldal pidada piknikut ja nautida merevaateid. Kolga noorte sauna juures on avatud beebi- ja lastekohvik, Muruka turismitalu saunas aetakse meestejuttu koos militaarteemaga. Kell 15–16 on joogatund Linnusaarel.
Saunatajad võiksid korraldajate soovitusel kaasa võtta saunalina ja päevitusriided. Kui aga saunalina kaasas pole, ei juhtu ka midagi, sest kohapeal müüb saunalinu Randvere tööõppekeskus.
Saunadesse registreerumine algab kl 14, antakse ka käepaelad, millega saab liikuda saunast sauna. Lisaks saavad saunalised täpse infovoldiku ja kaardi, mis on abiks saunade leidmisel. “Kuna meil on hajali küla, siis on kaugemalt tulijatel neid võib-olla keeruline leida. Alguses on lihtne, esimese sauna juurde juhatab saunamees, aga just pärast, pärast esimest sauna, “ rääkis Juulik. Ta lisas, et saamaks päevast maksimum, on nende külas ka turismitalud, kuhu saab ka ööbima jääda ega pea koju kiirustama. Näiteks möödunud aastal võttis sellest toredast päevast maksimumi üks seltskond Orissaarest. Marta-Lovise pakub kõigile ka kehakinnitust.
1200 mobiilinäitus
Selleks, et päev ei piirduks ainult saunaga, alustatakse juba keskpäeval laadaga. Sinna on oodatud kõik ostma, müüma, vahetama, kas siis sügisande, käsitööd või kodutarbeid. Lühidalt öeldes kõike seda, mis kodus üle. Laadale oli nädala alguses juba üle 30 registreerunu.
Samuti toimub nii soolaste kui magusate hoidiste konkurss “Karala maitse 2016“. Avatud on rohevahetus, kus saab vahetada aiataimi. Avatud on töötoad (kokkamine, puutöö, seebi viltimine) ja laadaplatsil saab uudistada 1200 mobiilinäitust. Kohal on kollektsionäär Ivar Kokk Tallinnast.
Lastega tegeleb päevajuht, tehakse näomaalinguid ning mängitakse põnevaid mänge. Kl 13 on aga kõik oodatud nautima head teatrielamust. Kl 13 etendub ühevaatuseline näidend, Anton Tšehhovi “Juubel“, mille on lavale seadnud Helle Kesküla. Kel on aga soovi teha ja pakendada õunamahla, see saab seda teha Leisi mehe Priit Nurga juhendamisel.
“Nii et tulemas on sisukas ja huvitav päev,“ tähendas Juulik, avaldades lootust, et ka ilm on laupäeval päikeseline. “Suvel on igasugused muud üritused ja see oleks selline mõnus sügisene üritus,“ kutsus Juulik kõiki laupäeval Karalasse.
Külamajas on uudistamiseks keskkonnateavituse projekti näitus “Pilk mere sügavusse“ ning avatud on kümme aastat tagasi suletud Karala poe uksed. Saab tutvuda poe müügiinfoga ja nostalgitseda, et oli kord pood... “Kuna esimene aasta osutus nii menukaks, siis otsustasimegi selle päeva taas korraldada,“ ütles Karala külaelu arendamise seltsi juhatuse liige Kaja Juulik Meie Maale. Saunapäev ei ole mõeldud võistlusena, vaid saunad on avatud neli tundi ning kõigil huvilistel on võimalik saunas käia. Möödunud aastal avasid uksed kuus sauna ning saunakülastajaid oli poolesaja ringis, kogu päevast sai osa aga kolmsada inimest. Ka sel aastal on avatud sama arv saunasid ning esmakordselt on kohal Saaremaa Saunad oma saunaga. Nii et seekord on võimalus juba külaplatsil end soojaks kümmelda.Kaja Juuliku sõnul sündis taolise päeva korraldamise mõte sellest, kui Lääne-Saare vallale nime otsiti ja Saaremaa valla nimi läbi ei läinud. “Siis tekkiski mõte teha meie külas suurem üritus, mis kutsuks inimesi külla,“ kõneles Kaja Juulik. Tänavu on näiteks uuendusena see, et iga saun on temaatiline.Näiteks Roopa suitsusauna juures saab vaadata peremees Aarne Juuliku margi- ja ümbrikekogu, külaplatsil sauna juures vilditakse seepe, Mardi turismitalu sauna juures saab jalutada tunnustatud iluaias ning Roopa poolsaarel asuvas dzoti-saunas saab merekaldal pidada piknikut ja nautida merevaateid. Kolga noorte sauna juures on avatud beebi- ja lastekohvik, Muruka turismitalu saunas aetakse meestejuttu koos militaarteemaga. Kell 15–16 on joogatund Linnusaarel.Saunatajad võiksid korraldajate soovitusel kaasa võtta saunalina ja päevitusriided. Kui aga saunalina kaasas pole, ei juhtu ka midagi, sest kohapeal müüb saunalinu Randvere tööõppekeskus.Saunadesse registreerumine algab kl 14, antakse ka käepaelad, millega saab liikuda saunast sauna. Lisaks saavad saunalised täpse infovoldiku ja kaardi, mis on abiks saunade leidmisel. “Kuna meil on hajali küla, siis on kaugemalt tulijatel neid võib-olla keeruline leida. Alguses on lihtne, esimese sauna juurde juhatab saunamees, aga just pärast, pärast esimest sauna, “ rääkis Juulik. Ta lisas, et saamaks päevast maksimum, on nende külas ka turismitalud, kuhu saab ka ööbima jääda ega pea koju kiirustama. Näiteks möödunud aastal võttis sellest toredast päevast maksimumi üks seltskond Orissaarest. Marta-Lovise pakub kõigile ka kehakinnitust.Selleks, et päev ei piirduks ainult saunaga, alustatakse juba keskpäeval laadaga. Sinna on oodatud kõik ostma, müüma, vahetama, kas siis sügisande, käsitööd või kodutarbeid. Lühidalt öeldes kõike seda, mis kodus üle. Laadale oli nädala alguses juba üle 30 registreerunu.Samuti toimub nii soolaste kui magusate hoidiste konkurss “Karala maitse 2016“. Avatud on rohevahetus, kus saab vahetada aiataimi. Avatud on töötoad (kokkamine, puutöö, seebi viltimine) ja laadaplatsil saab uudistada 1200 mobiilinäitust. Kohal on kollektsionäär Ivar Kokk Tallinnast.Lastega tegeleb päevajuht, tehakse näomaalinguid ning mängitakse põnevaid mänge. Kl 13 on aga kõik oodatud nautima head teatrielamust. Kl 13 etendub ühevaatuseline näidend, Anton Tšehhovi “Juubel“, mille on lavale seadnud Helle Kesküla. Kel on aga soovi teha ja pakendada õunamahla, see saab seda teha Leisi mehe Priit Nurga juhendamisel.“Nii et tulemas on sisukas ja huvitav päev,“ tähendas Juulik, avaldades lootust, et ka ilm on laupäeval päikeseline. “Suvel on igasugused muud üritused ja see oleks selline mõnus sügisene üritus,“ kutsus Juulik kõiki laupäeval Karalasse.Külamajas on uudistamiseks keskkonnateavituse projekti näitus “Pilk mere sügavusse“ ning avatud on kümme aastat tagasi suletud Karala poe uksed. Saab tutvuda poe müügiinfoga ja nostalgitseda, et oli kord pood...
Veel artikleid samast teemast »


description: Leisi vallavolikogu püüd valida Aile Nau asemele uus aseesimees jooksis liiva, kuna kumbki kahest kandidaadist ei saanud vajalikku häälteenamust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Patiseis Leisi volikogus jätkus

maintext:
Uudised
UUS! Patiseis Leisi volikogus jätkus
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Esmaspäev, 19. september 2016. Tõnu Erin. Leisi vallavolikogu püüd valida Aile Nau asemele uus aseesimees jooksis liiva, kuna kumbki kahest kandidaadist ei saanud vajalikku häälteenamust.
Haigestunud Andrus Kandimaa puudumise tõttu oli tänasel istungil kohal 12 volinikku 13-st. Esimene hääletus Tõnu Erini ja Margus Pajuste vahel andis tulemuseks 6:5, sest üks sedel oli rikutud.
Kuna valituks saamiseks oli tarvis seitset häält, tehti kordushääletamine samade kandidaatide vahel. Siis jäi tulemuseks 6:6 ehk aseesimehe valimine lükkus edasi järgmisele volikogu istungile. Volikogu töös osales ka maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo, kes rääkis ühinemislepingust. Kõne alla tuli valik, kas moodustada Leisis osavallakogu, kogukonnakogu või mitte midagi.
Abivallavanem Enno Reis leidis, et kuigi osavalla kogul on selle piirkonna küsimustes kaasarääkimise õigus, ei ole see suurele ühendvalla volikogule siduv. Samas kui suur volikogu pidevalt eirab osavallakogu seisukohti, siis ilmselt järgmistel valimistel ei ole neil volinikel enam väljavaadet sinna saada.
“Kahtlemata peaks see õigus piirkonna esinduskogul olema, olenemata sellest, millistel alustel see moodustatakse,“ lisas Reis, viidates kogukonnakogu või osavallakogu valikutele.
Samuti luges Reis üles teemad, kus osavallakogul on õigus oma arvamust avaldada ja ilma milleta suure valla volikogu ei saa otsuseid teha: üldplaneering, arengukavad, piirkondlikud teedeinvesteeringu kavad, ja neid oli tema sõnul eelnõus veel üks jagu mainitud. “Ma arvan, et Leisi piirkonna esindajatel peaks olema õigus kaasa rääkida piirkonda puudutavates küsimustes.“
Seejärel küsiti ka vallavanema arvamust, mispeale Ludvik Mõtlep ütles, et praegu ei ole vallas silma torganud nähtavaid piirkondlikke kogusid või huvigruppe, kes tahaks väiksemaid valla piirkondi tekitada.
“Niikaua, kui neid ei ole välja arenenud, näen, et oleks vajalik moodustada osavalla kogu, et suudaksime terve endise Leisi valla territooriumil kaasa rääkida Reisi mainitud punktides,“ pakkus Mõtlep.
“See oleks organ, mis on praegu võimalik ja reaalne moodustada. Kui elu teeb aja jooksul korrektuure ja valla piirkonnad lähevad eri suundades, siis ei ole küsimus see ka ringi muuta.“ Kümne poolthäälega otsustasid volinikud osavallakogu moodustamise kasuks. Haigestunud Andrus Kandimaa puudumise tõttu oli tänasel istungil kohal 12 volinikku 13-st. Esimene hääletus Tõnu Erini ja Margus Pajuste vahel andis tulemuseks 6:5, sest üks sedel oli rikutud.Kuna valituks saamiseks oli tarvis seitset häält, tehti kordushääletamine samade kandidaatide vahel. Siis jäi tulemuseks 6:6 ehk aseesimehe valimine lükkus edasi järgmisele volikogu istungile. Volikogu töös osales ka maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo, kes rääkis ühinemislepingust. Kõne alla tuli valik, kas moodustada Leisis osavallakogu, kogukonnakogu või mitte midagi.Abivallavanem Enno Reis leidis, et kuigi osavalla kogul on selle piirkonna küsimustes kaasarääkimise õigus, ei ole see suurele ühendvalla volikogule siduv. Samas kui suur volikogu pidevalt eirab osavallakogu seisukohti, siis ilmselt järgmistel valimistel ei ole neil volinikel enam väljavaadet sinna saada.“Kahtlemata peaks see õigus piirkonna esinduskogul olema, olenemata sellest, millistel alustel see moodustatakse,“ lisas Reis, viidates kogukonnakogu või osavallakogu valikutele.Samuti luges Reis üles teemad, kus osavallakogul on õigus oma arvamust avaldada ja ilma milleta suure valla volikogu ei saa otsuseid teha: üldplaneering, arengukavad, piirkondlikud teedeinvesteeringu kavad, ja neid oli tema sõnul eelnõus veel üks jagu mainitud. “Ma arvan, et Leisi piirkonna esindajatel peaks olema õigus kaasa rääkida piirkonda puudutavates küsimustes.“Seejärel küsiti ka vallavanema arvamust, mispeale Ludvik Mõtlep ütles, et praegu ei ole vallas silma torganud nähtavaid piirkondlikke kogusid või huvigruppe, kes tahaks väiksemaid valla piirkondi tekitada.“Niikaua, kui neid ei ole välja arenenud, näen, et oleks vajalik moodustada osavalla kogu, et suudaksime terve endise Leisi valla territooriumil kaasa rääkida Reisi mainitud punktides,“ pakkus Mõtlep.“See oleks organ, mis on praegu võimalik ja reaalne moodustada. Kui elu teeb aja jooksul korrektuure ja valla piirkonnad lähevad eri suundades, siis ei ole küsimus see ka ringi muuta.“ Kümne poolthäälega otsustasid volinikud osavallakogu moodustamise kasuks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimunud Kuressaare linnavalitsuse istungil arutati muu hulgas linnupeleti soetamise küsimust, mille puhul otsustati, et rendilepingut hetkel ei pikendata. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Linnupeletit veel ei osteta

maintext:
Uudised
Linnupeletit veel ei osteta
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 14. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimunud Kuressaare linnavalitsuse istungil arutati muu hulgas linnupeleti soetamise küsimust, mille puhul otsustati, et rendilepingut hetkel ei pikendata.
Linnapea Madis Kallas ütles, et seadme kohta saadud tagasiside oli küllaltki neutraalne. “Kohati on linde vähemaks jäänud ja osa on seadmega harjunud. Linnud on kogunenud mõnda kohta, kus neid varem polnud,” kirjeldas Kallas tagasisidena saadud vastuseid.
Linnavalitsus võttis häälpeleti kasutusele sooviga parandada suvekohvikute tingimusi, samas võimaldas seadme rentimine 15. septembrini selle toimimist katsetada. Linnupeleti ost võetakse taas päevakorda tuleva aasta alguses. Linnapea Madis Kallas ütles, et seadme kohta saadud tagasiside oli küllaltki neutraalne. “Kohati on linde vähemaks jäänud ja osa on seadmega harjunud. Linnud on kogunenud mõnda kohta, kus neid varem polnud,” kirjeldas Kallas tagasisidena saadud vastuseid.Linnavalitsus võttis häälpeleti kasutusele sooviga parandada suvekohvikute tingimusi, samas võimaldas seadme rentimine 15. septembrini selle toimimist katsetada. Linnupeleti ost võetakse taas päevakorda tuleva aasta alguses.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel õhtul kella seitsme ja kaheksa vahel läks Meie Maale teada olev seeneline koos elukaaslasega metsa. Kui tavaliselt käivad nad seenel Saaremaal Sauveres, siis seekord mindi Tõrisele, sest oldi kuulnud, et seal pidi kuuseriisikaid kasvama. Metsas kohtasid nad oma sõnul karu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Hirmunud ja šokis seeneline: nägin Tõrise metsas karu (8)
Esmaspäev, 05. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Esmaspäev, 05. september 2016. Pruunkaru. FOTO: vikipeedia Reedel õhtul kella seitsme ja kaheksa vahel läks Meie Maale teada olev seeneline koos elukaaslasega metsa. Kui tavaliselt käivad nad seenel Saaremaal Sauveres, siis seekord mindi Tõrisele, sest oldi kuulnud, et seal pidi kuuseriisikaid kasvama. Metsas kohtasid nad oma sõnul karu.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalavahetusel, 3.-4. septembril toimusid Harjumaal Kukrumäe ratsatalus noorponide tšempionaat 2016 ja väikeponide karika X etapp, kus takistussõidust võttis osa ka kaks Saaremaa sportlast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaal Eesti parim noor takistussõidu poni
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 06. september 2016. FOTO: erakogu Möödunud nädalavahetusel, 3.-4. septembril toimusid Harjumaal Kukrumäe ratsatalus noorponide tšempionaat 2016 ja väikeponide karika X etapp, kus takistussõidust võttis osa ka kaks Saaremaa sportlast.
Saare ratsakeskuses elab ja treenib Eesti parim nelja-aastane takistussõidu poni. Emeli Pikner ja poni Mon Ter võtsid osa nii väikeponide karikasarja X etapist kui nelja-aastaste ponide-noorhobuste tšempionaadist, kus mõlemas oli takistuste kõrgus 70 cm.
Väikeponide karikasarja X etapi läbis võistluspaar 22 hulgas ilma vigadeta ning jagas 1.–14. kohta autasustatute hulgas paremuselt kaheksanda ajaga, milleks oli 63,53 sekundit. Noorhobuste tšempionaadi parkuuris Emelil ja Mon Teril samuti eksimusi ei tulnud ning sõideti välja parim aeg – 61,24 sekundit. Sellega saavutati 1.–6. koht 15-st.
Võistluste 80 cm parkuuri avatud klassist võtsid osa ka Heleri Jõgi ja Packeta Saare ratsakeskusest. Nemad pidid kuue karistuspunkti tõttu leppima 6. kohaga 15-st.
Tšempionaadist võisid osa võtta kõik ponid ja eesti tõugu hobused turjakõrgusega kuni 148 cm ilma või 149 cm koos raudadega ning ponile sobivat kasvu poniklassi, juuniori, noore, seeniori või harrastaja staatusega ratsanikud.
Noorhobusteks peetakse 4–6-aastasi hobuseid. Neist noorimatel peeti parima väljaselgitamiseks üks ning 5- ja 6-aastastel kaks osavõistlust. Osavõistluste kummagi parkuuri karistuspunktid liideti ning võrdselt väikseima karistuspunktide summa saanud ponide vahel viidi läbi ümberhüpped puhtusele ja kiirusele.
Seega kõik ilma karistuspunktideta ponid said esimese koha ning samade karistuspunktidega lõpetanud vastavalt koos järgmise koha. Kui näiteks kolm hobust lõpetasid sõidu puhtalt, nimetati neid kõiki I koha saajateks ning kui kaks hobust said neli karistuspunkti, mida saab takistuse mahaajamise või hüppe tõrkumise eest, siis neid mõlemaid nimetatakse 4. koha omanikeks.
Noorhobuste ja noorponide tšempionaate korraldatakse kord aastas, et välja selgitada Eesti parimad sportlike võimetega hobused ja ponid 4-, 5- ja 6-aastaste seas. Äsja peetud noorponide võistlusega soovitakse väärtustada noori ponisid, nende kasvatajaid ja omanikke ning elavdada ponisporti ja ponide müügiturgu Eestis. Saare ratsakeskuses elab ja treenib Eesti parim nelja-aastane takistussõidu poni. Emeli Pikner ja poni Mon Ter võtsid osa nii väikeponide karikasarja X etapist kui nelja-aastaste ponide-noorhobuste tšempionaadist, kus mõlemas oli takistuste kõrgus 70 cm.Väikeponide karikasarja X etapi läbis võistluspaar 22 hulgas ilma vigadeta ning jagas 1.–14. kohta autasustatute hulgas paremuselt kaheksanda ajaga, milleks oli 63,53 sekundit. Noorhobuste tšempionaadi parkuuris Emelil ja Mon Teril samuti eksimusi ei tulnud ning sõideti välja parim aeg – 61,24 sekundit. Sellega saavutati 1.–6. koht 15-st.Võistluste 80 cm parkuuri avatud klassist võtsid osa ka Heleri Jõgi ja Packeta Saare ratsakeskusest. Nemad pidid kuue karistuspunkti tõttu leppima 6. kohaga 15-st.Tšempionaadist võisid osa võtta kõik ponid ja eesti tõugu hobused turjakõrgusega kuni 148 cm ilma või 149 cm koos raudadega ning ponile sobivat kasvu poniklassi, juuniori, noore, seeniori või harrastaja staatusega ratsanikud.Noorhobusteks peetakse 4–6-aastasi hobuseid. Neist noorimatel peeti parima väljaselgitamiseks üks ning 5- ja 6-aastastel kaks osavõistlust. Osavõistluste kummagi parkuuri karistuspunktid liideti ning võrdselt väikseima karistuspunktide summa saanud ponide vahel viidi läbi ümberhüpped puhtusele ja kiirusele.Seega kõik ilma karistuspunktideta ponid said esimese koha ning samade karistuspunktidega lõpetanud vastavalt koos järgmise koha. Kui näiteks kolm hobust lõpetasid sõidu puhtalt, nimetati neid kõiki I koha saajateks ning kui kaks hobust said neli karistuspunkti, mida saab takistuse mahaajamise või hüppe tõrkumise eest, siis neid mõlemaid nimetatakse 4. koha omanikeks.Noorhobuste ja noorponide tšempionaate korraldatakse kord aastas, et välja selgitada Eesti parimad sportlike võimetega hobused ja ponid 4-, 5- ja 6-aastaste seas. Äsja peetud noorponide võistlusega soovitakse väärtustada noori ponisid, nende kasvatajaid ja omanikke ning elavdada ponisporti ja ponide müügiturgu Eestis.
Veel artikleid samast teemast »