description: Ühendkuningriik ei pruugi üldse varsti Euroopa Liidust (EL) lahkumise üle läbirääkimisi alustada, sest puudu on tippametnikest, kes kõnelusi läbi viiksid.

title: Britid otsivad Brexitiga tegelevaid ametnikke ajakirjakuulutuste kaudu

maintext:
Põhiline küsimus, millega britid Brexiti-kõneluste ajal tegelema peavad, on see, milliseks kujunevad saareriigi kaubandussuhted ELiga. Kuna aga ei Briti välis- ega äriministeeriumis ei leidunud kaubandusküsimustele spetsialiseerunud diplomaate, on juunikuise rahvahääletuse järel asutatud rahvusvahelise kaubanduse ministeerium olnud sunnitud otsima sobivaid inimesi ajakirja The Economist rahvusvaheliste numbrite kuulutusteveeru kaudu, kirjutab Politico.
Lisaks sellele on Briti valitsus pöördunud värbamisagentuuride poole, kes kutsuksid tööle Brüsselis resideeruvaid teiste riikide kaubandusdiplomaate.
See loob aga imeliku olukorra eriti pärast seda, kui Ühendkuningriigi valitsus on võtnud välistööjõu suhtes võrdlemisi karmi hoiaku, lubades immigrantide saabumist riiki oluliselt vähendada. Vaatlejate hinnangul oleks äärmiselt silmakirjalik, kui Brexiti-kõnelusi juhiksid või isegi nõustaksid välismaalased, samal ajal kui muidu üritab Briti valitsus välistööjõule takistusi seada.
Samal ajal on paljud avalikus teenistuses töötavad tippametnikud, kes on valitsuse poliitikas pettunud ning suhtuvad ELi positiivselt, hakanud töölt lahkuma.


description: Eelneval kahel aastal sai Eesti kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute müügi eest 28,5 miljonit eurot, millest pool suunatakse erinevatesse keskkonnasäästlikesse projektidesse.

title: Heitkoguste müügitulust edendatakse lasteaedade energiatõhusust

maintext:
«Kasvuhoonegaaside ühikute müük annab meile võimaluse panustada kohaliku elu-olu keskkonnasõbralikumaks ja efektiivsemaks muutmisse, näiteks oleme 3,2 miljoni euroga toetanud väikeelamute taastuvenergia kasutuselevõttu ja küttesüsteemide uuendamist ning 14 miljonit eurot läheb lasteaedade energiatõhususe ja taastuvenergia kasutuse edendamiseks. See kõik aitab vähendada keskkonnamõju, aga ka muuta tavainimese elu mugavamaks ja hoida kulusid kokku,» selgitas keskkonnaminister Marko Pomerants.
Euroopa Liidu ühine lubatud heitkoguse ühikutega enampakkumise süsteem käivitus 2013. aastal ning kolme aastaga on Eesti riik teeninud üle 46 miljonit euro. «Suurem osa tulust jääb siseriiklikuks kasutamiseks, ent osa eraldatakse ka vähem arenenud riikide kliimaalaste tegevuste toetuseks, sest arenguriigid on eriti haavatavad kliimamuutuste ebasoodsa mõju suhtes. Kui tuua mõne Vaikse ookeani saareriigi näide, siis mõelge, kui kaua te suudaksite vee all hakkama saada – maksimaalselt minuti. See, et kodu jääb vee alla võib neis meile kaugeis paigus olla reaalne oht,» selgitas Pomerants.
2014. aastal eraldati ligi pool miljonit eurot Afganistanile ja Vaikse ookeani saareriikidele ning 2015. aastal suunas Eesti rahvusvahelisse kliimakoostöösse miljon eurot, millest 800 000 euro suurune panus tehti ÜRO Rohelisse Kliimafondi ning 200 000 euroga toetati SA Teeme Ära tegevusi World Cleanup 2015 ning Afganistani koristusaktsiooni.
Alates 2014. aastast toimuvad lisaks tava-enampakkumistele ka lennunduse lubatud heitkoguse ühikutega enampakkumised. 2014. ja 2015. aastal müüs Eesti lennunduse enampakkumistel ühikuid 192 340 euro eest. Seda tulu kasutati nutikate kliimaalaste IT-lahenduste väljatöötamiseks ürituse Garage48 GreenTech Tallinn 2015 raames ning parimate lahenduste edasiarendamiseks.
Lisaks toetati 2015. aastal Arengufondi ClimateLaunchpadi läbiviimisel. ClimateLaunchpad on Euroopa Liidu suurima rohetehnoloogiate ideede konkurss, mille eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust kliimamuutustest ning sellest, kuidas ettevõtluse kaudu kliimamuutusi leevendada ja keskkonnaprobleeme lahendada.
Enne Euroopa Liidu ühist kauplemissüsteemi müüsid riigid ise heitkoguseid. Perioodil 2008–2012 müüs Eesti saastekvooti 392 miljoni euro ulatuses, mida on suunatud mitmete suurprojektide elluviimiseks, näiteks keskkonnasäästlike trammide ja busside soetamiseks, korterelamute, eramajade ja riigihoonete renoveerimiseks ning elektriautode soetamiseks nii kohaliku omavalituse töötajatele kui ka lühirendi teenuse arendamiseks.
Kohalikele omavalitsustele kuuluvate lasteaiahoonete energiatõhususe ja taastuvenergia kasutuse edendamise toetust, mida on kokku 14 miljonit eurot, hakkab suunama SA Keskkonnainvesteeringute Keskus.

fasttext_language: et


description: Riigikogu keskkonnakomisjon arutab tänasel istungil ministeeriumide esindajate, Tallinna Sadama ja endise transpordivoliniku Siim Kallasega Rail Balticu rajamisega üles kerkinud küsimusi. Arutlusele tuleb ka 101 avaliku elu tegelase kiri riigikogule.

title: Otseülekanne: mis seis valitseb Rail Balticu rindel

maintext:
Rail Balticu projekt vajab õnnestumiseks «monarhi», kes tagaks projekti sujuva edenemise, leidis Tallinna Ülikooli tuleviku-uuringute ja strateegilise juhtimise professor Erik Terk neljapäeval toimunud Rail Balticu konverentsil.
Rail Baltic annab eestlastele võimaluse oma heaolu suurendada, leiab Euroopa pikima maantee- ja raudteesilla Øresundi silla rajamisel osalenud Kim Smedegaard Andersen.
Postimehe otseülekanne: avalikult Rail Balticust
Täna kell 12 teeb Postimees otseülekande Tallinna Keskraamatukogu saalis toimuvast pressikonverentsist, kus muuhulgas tutvustatakse kodanikeühenduse Avalikult Rail Balticust poolt tellitud avaliku arvamuse uuringu tulemusi.
Euroliidu ähvardus mõjus: Rail Balticu hankeleping sai ka Leedu Raudtee allkirja
Rail Balticu ehitust koordineeriv ühisfirma RB Rail andis teada, et nüüd on seni peamiseks takistajaks olnud Leedu Raudtee ka andnud allkirja kolme Balti riiki läbiva raudtee hankelepingule.
Euroopa Komisjon ähvardab Leedut Rail Balticu toetusrahadest ilmajätmisega
Eile võttis Euroopa Komsijoni transpordi ja mobiilsuse peadirektoraat (DG MOVE) ühendust Rail Balticu ühisfirmaga, juhtides tähelepanu viivitustele, mis on projekti elluviimisel tekkinud, ennekõike aga Leedu Raudtee allkirja puudumisele projekti hankelepingutel.
Leedu Raudtee: Rail Baltic ei too Leedu Raudteele kasu
Leedu riigifirma Leedu Raudtee (Lietuvos Gelezinkeliai) hinnangul ei too Rail Balticu hankemudeli kokkuleppe allkirjastamine ettevõttele kasu, sest selle allkirjastamine muudaks ettevõtte vastutavaks Rail Balticu haldusfirma RB Rail tehtud vigade eest.
Logistikaprofessor: Rail Balticu puhul tuleks lähtuda mitte Buratinost vaid logistikast
Transpordivaldkonna ekspert ja Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor Enno Lend kutsub Rail Balticust arutledes kaaluma arukaid argumente.
Rail Balticu ühisfirmas asub tööle 27 inimest
Rail Balticu ehitamise eest vastutavas Balti ühisfirmas RB Rail AS hakkab üldjoontes töötama nii 27 inimest, kellest neli on juhatuse liikmed, rääkis Läti transpordi- ja kommunikatsiooniminister Uldis Augulis.


description: Leedu transpordiministeeriumi esindaja sõnul on Leedu Raudtee viivituse taga Rail Balticu hankemudeli lepingu allkirjastamisel täiesti tehnilised põhjused ning lähipäevadel peaks küsimus lahendatud saama.

title: Vilnius: viivitus Rail Balticu leppe allkirjastamisel on tehniline

maintext:
«Ma ei saa midagi lubada. Saan ainult kinnitada, et seni on olukord väga tehniline – dokumenti analüüsitakse ja kontrollitakse igasuguste riskide osas. See on päevade küsimus, mitte vaidlus selle üle, kas allkirjastada või mitte, kas teksti ümber vaadata või muud sarnast. Varugem pisut kannatust,» ütles Leedu ministeeriumi rahvusvaheliste suhete osakonna asedirektor Nerijus Kaučikas pressikonverentsil Riias.
Seni ei ole ainsa institutsioonina Rail Balticu projekti hankemudelit allkirjastanud Leedu Raudtee (Lietuvos Geležinkeliai). Raudteeprojekti elluviimiseks loodud kolme riigi ühisfirma RB Rail juht Baiba Rubesa ütles kolmapäeval, et Leedu riigifirma allkirja peaks dokument saama lähipäevil.
Kokku allkirjastavad hankemudeli leppe plaanide kohaselt üheksa Baltikumi institutsiooni. Juba praegu on leppe allkirjastanud osapooltest kaheksa – ühisfirma RB Rail, Eesti, Läti ja Leedu transpordiministeeriumid ja Rail Baltic Estonia, Tehnilise Järelevalve Amet (TJA), Rail Baltica Statyba UAB ja Eiropas Dzelzceļa līnijas SIA. Kokku 28-leheküljeline leping näeb ette kolme tüüpi hankeid – ühisfirma korraldatud, ühised ja riiklikud hanked.
Leedu Raudtee on varem soovinud, et kõiki hankeid korraldaks ühisfirma, nii et ka Leedu Raudtee ise saaks hangetel osaleda; Leedu transpordiministeerium seda võimalust aga kaaluda ei soovinud. Kaučikas ütles kolmapäeval, et säärane seisukoht on mõne inimese isiklik arvamus, mitte Leedu Raudtee põhimõtteline seisukoht.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpmelaius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Tallinnasse Koplisse ühisettevõtte Tallinn Film Wonderland kaudu kolme stuudioga filmilinnakut rajada plaanivad filmitegelased hindavad projekti kogumaksumuseks 6 miljonit eurot ning otsivad praegu aktiivselt investoreid.

title: Koplisse filmilinnaku rajamine läheb maksma 6 miljonit eurot

maintext:
«Filmilinnaku finantseerimist planeeritakse mitmest allikast – sektori seest, pangalaenu kaudu, loomemajanduse taristu toetusmeetmest, aga ka investorite kaasamisega. Projekti maksumus jääb kuue miljoni euro kanti,» ütles Tallinn Film Wonderlandi tegevjuht Liina Maria Lepik BNS-ile.
Ta lisas, et kuna tegemist on äriprojektiga, on see investoritele hea võimalus raha paigutamiseks. "Suhtlemegi hetkel aktiivselt investoritega. Käed on juba löödud koostööks Balti manufaktuuri kinnistu arendaja ja omaniku, pikalt Eestis tegutsenud Singapuri ärimehe Sonny Aswaniga," rääkis ta. Aswani Tolaram Group omab krunti läbi valdusfirma AS Phoenix Land.
Reedel sai teatavaks, et Eesti filmitootjad plaanivad läbi ühisettevõtte Tallinn Film Wonderland OÜ 2018. aasta lõpuks Tallinna aadressile Kopli 35 rajada filmilinnaku, kuhu tuleb kolm 14 meetri kõrgust stuudiot.
Filmilinnaku eesmärk on aidata elavdada filmiteenuste eksporti ja meelitada siia senisest enam välisvõttegruppe. Linnak koondab Eesti erinevad filmitööstuse teenusepakkujad läbi rendipindade büroo- ja laoruumideks, et tagada koostöö ja võteteks vajalikud teenused. Lisaks on stuudiod sobilikud ka tele- ja reklaamiproduktsioonile ja ürituste korraldamiseks.
Projekti haldava Tallinn Film Wonderland OÜ osanikud on Allfilm, Taska Productions, Nafta Films, Stellar, Kinosaurus, Filmivabrik ja 17 filmitootjat ühendav MTÜ Eesti Filmitööstuse Klaster. Ettevõte asutati tänavu 14. juulil. Osaühing tegeleb nii filmilinnaku loomise kui ka selle hilisema opereerimisega.


description: Soome tuntuima börsiguru Seppo Saario esinemine ja raamatu esitlus tõid Tallinnas kokku sadu huvilisi.

title: Tormijooks gurule

maintext:
«Kõiki neid soovitusi olen oma rahaga proovinud,» rääkis Saario laupäeval Investeerimisklubi vestlusõhtul, kus ta esitles oma investeerimisraamatu värskeimat eestikeelset trükki. Autogrammi soovijate saba lookles pikalt, vahendab Äripäev.
«Armastan oma vara ise juhtida ja ambitsioon on ka õppida. Saario raamatud ja seminarid on väga hea eeskuju,» rääkis aknakatete tootja ASi Sunorek ja veel mitme ettevõtte omanik ja juht Priit Pals, kes on nõuks võtnud pika ettevõtjakarjääri järel nüüd ka investeerimismaailma põhimõtted selgeks saada. Loe edasi Äripäevast.


description: Tänavuse Nobeli majanduspreemia pälvisid Oliver Hart Harvardi ülikoolist ning Bengt Holmström Massachusettsi tehnoloogiainstituudist. Auhinna said nad lepinguteooria arendamise eest.

title: 2016. aasta Nobeli majanduspreemia: lepingute suur pilt

maintext:
Oliver Hart on britt, Bengt Holmström aga soomerootslane. Tema vanaema oli eestlane, seega on rootslastel ja eestlastel sel aastal veelgi suurem põhjus rõõmustada. Nii Hart kui ka Holmström on aastakümneid USAs elanud ning see, et Nobeli preemia neile anti, osutab taas kord sellele, kui tugevalt USA majandusteaduste vallas domineerib, kirjutab Karsten Staehr Eesti Panga blogis.
Hart ja Holmström said Nobeli preemia selle eest, et nad uurisid firmade toimimist ja seda, kuidas ettevõtte erinevad osalised üksteist vastastikku mõjutavad. Hart ja Holmström on firmade siseelu uurinud matemaatiliste mudelite abil. Nende uurimistöö asub majandusteaduse ja ärijuhtimise ristumiskohal. Nad analüüsivad küsimusi, mis on tähtsad firma juhtkonnale ning olulised tulemuste saavutamiseks, kuid teevad seda mikromajanduslike matemaatiliste ja analüütiliste meetodite abil. Siinkohal peab märkima, et kaks aastat tagasi sai Nobeli preemia Jean Tirole, kes uuris turumonopolide ja suurte ettevõtete mõju. Osalt on ka see lepinguteooriaga seotud. Kuid Tirole uurist pigem firmade vahelistmõju, samas kui Hart ja Holmström analüüsivad seda, mis toimub ettevõtte sees.
Oliver Hart alustas selliste küsimustega nagu mis on firma, millised tegurid määravad kindlaks firma suuruse, millised tegurid määravad kindlaks firma tegevusulatuse. Võib ju väita, et turumajanduse tingimustes pole see oluline. Et ettevõtted võivad lihtsalt sõlmida lepinguid teiste ettevõtetega, kes kaupu või teenuseid ostavad või müüvad, nii et põhimõtteliselt võiksid kõik firmad olla väga väikesed, näiteks kas või ühe töötajaga. Oliver Harti ja tema kaasautorite nägemus oli see, et suurel määral otsustab ettevõtte suuruse ja tegevusulatuse üle firma võimekus lepinguid koostada ja jõustada, kuna see määrab kindlaks, kas ja milliseid tegevusi ettevõte oma jõududega teeb. Kui tehingukulud on suured, ei pruugi lepingute sõlmine olla mõttekas ning firmad võivad otsustada paljude tegevustega ise toime tulla. Näiteks on üsna lihtne koostada ja jõustada lepingut viie tonni raua kohaletoimetamiseks järgmisel kuul, kuid palju raskem on jõustada lepingut, kus on näiteks määratletud väljatulek uute toodete või uuenduslike ideedega.
Harti ja tema kaasautorite lepingutealased ideed on asjakohased ka siis, kui mõtleme valitsuste suurusele ja tegevusulatusele tänapäeva turumajanduse tingimustes. Põhimõtteliselt saaks valitsus ju sisse osta kõik tegevused, mille tehingukulud on tagasihoidlikud ja lepingud lihtsalt jõustatavad. Samas on valdkondi, kus valitsusel on kas keeruline või lausa võimatu koostada lepinguid, milles on soovitav tulemus selgelt määratletud. Näiteks ei pruugi olla võimalik mõne tegevuse tunnusjooni või kvaliteeti objektiivselt mõõta. Tee-ehitust on ilmselgelt lihtsam sisse osta kui linnaplaneerimist, riigikaitset ja paljusid sotsiaalteenuseid. On märkimist väärt, et sellised hankelepingud on tihti vägagi keerukad, kuid neist tekivad sellegipoolest vaidlused.
Bengt Holmström alustas oma teadlasekarjääri analüüsides üksikasjalikult esindamisprobleemi (ingl principal-agent problem), mis tekib siis, kui esindatav tahab, et esindaja käituks tema huvides. Üks näide on firmaomanikud, kes soovivad, et firmajuhid käituksid nii, nagu on kasulik omanikele. See ei kujuta endast probleemi siis, kui esindataval on võimalik esindaja tegevust lihtsalt ja kulutusteta jälgida. Kuid paljudel juhtudel on esindataval raske või lausa võimatu esindaja tegevusi täpselt jälgida ning esindaja võib kasutada võimalust slikerdada või käituda muul esindatavale kahjulikul viisil. Üks võimalus selle probleemi lahendamiseks on koostada esindatava ja esindaja vahel leping, millega antakse esindajale stiimul, mis on võrreldav esindatava omaga. Näiteks võivad firmaomanikud anda firmajuhile osa ettevõtte aktsiatest, mis ajendaks viimast töötama maksimaalse kasumi nimel ehk siis kooskõlas firmaomanike sooviga.
Holmström uuris erinevaid võimalusi, kuidas koostada lepinguid nii, et esindajale pakutav stiimul oleks võrreldav esindatava omaga. Ta väitis, et selliseid lepinguid, mis pakuvad täiesti võrreldavaid stiimuleid, eriti kui esineb tõsiseid infoprobleeme, on sageli raske koostada. Kui näiteks lepingus seisab, et esindaja palk sõltub aktsiahinnast, võib esindaja käituda lühinägelikult ning pingutada aktsiahinna lühi-, mitte pikaajalise tõusu saavutamiseks. Kui esindaja palk sõltub kasumist, võib ta hakata liiga suuri riske võtma. Sellised tähelepanekud muutusid eriti aktuaalseks pärast üleilmset finantskriisi, kui ilmnes, et paljude finantssektori töötajate lepingud ajendasid neid võtma riske, mis seadsid lõpuks ohtu kogu finantssüsteemi stabiilsuse.
Üleilmse finantskriisi puhkemise tulemusena pöördus tähelepanu uuesti ettevõtete ja finantseerimisasutuste likviidsuspuudulikkuse probleemile. Likviidsuspuudulikkus tekib seetõttu, et osad varad ei ole teatud tingimustes (näiteks finantskriisi ajal) likviidsed. Likviidsuspuudulikkusest saaks põhimõtteliselt hoiduda, kui ettevõtted ja finantseerimisasutused saaksid sõlmida lepinguid, mis lubaks neil oma varad kriisi ajal maha müüa. Holmström ja tema kaasautorid väidavad aga, et info ja stiimulitega seotud probleemid muudaksid selliste lepingute sõlmimise üle jõu käivalt kulukaks, nii et firmad ja finantseerimisasutused seisavad kriisi ajal alati mingil määral silmitsi likviidsusnappuse probleemiga. Holmströmi järeldus on, et valitsusorganid peaksid kriisi ajal olema valmis finantssüsteemile likviidsust pakkuma.
Oliver Hart ja Bengt Holmström on andnud suure panuse majandusteooriasse. Tänu nende uurimistööle on selgunud, et lepingute koostamise ja jõustamise võimalused määravad ära selle, kuidas ettevõtted oma toimimist korraldavad, kuidas turumajandus töötab ja mil viisil saab valitsus majandusse sekkuda. See ongi lepingute suur pilt.


description: Konkurentsiamet tegi rahandusministrile ettepaneku, et osakuomanikul võiks olla võimalus vahetada pensionifondi senisest sagedamini, näiteks kord kuus, teatas amet.

title: Konkurentsiamet soovitab lubada pensionifondide vahetamist senisest tihedamini

maintext:
Alates 2011. aastast on olnud pensionifonde võimalik vahetada kolm korda aastas.
Rahandusminister esitas septembris uue investeerimisfondide seaduse eelnõu, mis peaks fondivalitsejate vahelist konkurentsi suurendama. Ettepanekute kohaselt muudetaks erinevaid nõudeid paindlikumaks ja muuhulgas alandataks osakute tagasivõtmise tasusid. Sellises olukorras on ameti hinnangul põhjust ka fondivahetuse ajalisi piiranguid veelgi leevendada.
Konkurentsiameti hinnangul on uue teenusepakkuja turule tulek keeruline olukorras, kus tal on võimalik olemasolevate osakuomanike pärast tõhusalt konkureerida vaid mõnel korral aastas. Kuigi vahetamise sageduse piiramist on õigustatud vajadusega vältida fondivalitsejate lühiajalisi investeeringuid, on tegemist kohmaka ja läbipaistmatu vahendiga, mis otseselt ei kohusta pensionifonde oma investeerimispoliitikat muutma.
Konkurentsiamet tegi samalaadse ettepaneku esmakordselt 2010. aastal. Alates 2011. aastast, kui vahetusvõimalusi suurendati kolmele korrale aastas, on pensionifondide vahetajate arv märkimisväärselt kasvanud.


description: Euroopa Komisjon andis Vene gaasikontsernile Gazprom loa suurendada Saksamaa strateegilises Opali gaasijuhtmes tarnemahtu.

title: EL lubas Vene Gazpromil rohkem kasutada Saksamaal Opali gaasijuhet

maintext:
Kui seni tohtis Gazprom kasutaga 40 protsenti gaasijuhtme mahust, siis nüüd sai ta loa tõsta see 80 protsendini.
Opali gaasijuhe saab gaasi Nord Streami gaasijuhtmest ning seda kaudu liigub gaas Põhja-Saksamaalt Tšehhisse.
Samal ajal seadis komisjon tingimused, mis hõlbustab teistel tarnijatel gaasijuhtme kasutamist. Osa Brüsseli analüütikuid oli seisukohal, et see otsus kahandab gaasitransiiti läbi Ukraina ja Poola Lääne-Euroopasse ning vähendab nende riikide transiiditulusid.
Praegu katab läbi Ukraina liikuv gaas 15 protsenti Lääne-Euroopa gaasivajadusest.


description: Ehitushinnaindeks tõusis 2016. aasta III kvartalis II kvartaliga võrreldes 0,7 protsenti ja langes eelmise aasta III kvartaliga võrreldes samuti 0,7 protsenti, teatab statistikaamet.

title: Ehituse hind odavnes kolmandas kvartalis 0,7 protsenti

maintext:
Ehitushinnaindeksit mõjutas III kvartalis võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga eelkõige materjalide odavnemine, mis andis üle kolmveerandi indeksi langusest.
Eelmise kvartaliga võrreldes kallinesid tööjõu maksumus ja kulutused masinatele 0,1%. Ehitusmaterjali hinnad tõusid kvartalivõrdluses 1,1%.
Remondi- ja rekonstrueerimistööde hinnaindeksi muutus oli 2016. aasta III kvartalis II kvartaliga võrreldes 0,9% ja eelmise aasta III kvartaliga võrreldes -0,8%.
Ehitushinnaindeksi arvutamisel kaasatakse neli ehitistegruppi: eramud, korruselamud, tööstus- ja ametihooned. Remondi- ja rekonstrueerimistööde hinnaindeksi puhul on vaatluse all ametihooned. Ehitushinnaindeks väljendab ehitustegevuse maksumuse muutust ehitusplatsi otsekulude tasemel. Otsekuludes arvestatavad ressursid jaotatakse kolme põhigruppi: tööjõud, ehitusmasinad ja -materjal.


description: Eesti elanikud tunnevad end majanduslikult kindlamalt ning on oma finantsolukorraga rahulolevamad kui Läti ja Leedu elanikud, selgus SEB Balti perede majandusliku kindlustunde uuringust (Baltic Household Outlook).

title: Uuring: Eesti elanikud tunnevad end majanduslikult lõunanaabritest kindlamalt

maintext:
Oma finantsseisundiga on mõõdukalt rahul 73 protsenti Eesti elanikest, samal ajal kui Lätis ja Leedus on see näitaja palju madalam, vastavalt 59 ja 62 protsenti. Kui Lätis on oma majandusliku olukorraga kõige rahuolevamad Riia lähedal elavad inimesed, siis Tallinna ja Vilniuse elanikud on oma hinnangutes tagasihoidlikumad. Eestis on finantsrahulolu kõrgeim Lõuna-Eestis ja Kesk-Eestis, kus see ulatub vastavalt 80 ja 79 protsendini. Seevastu Ida-Virumaa elanike hinnang oma finantsolukorrale on üks Balti riikide madalamatest – sellega on rahul kõigest 57 protsenti sealsetest elanikest.
Enamus eestlastest on majanduslikult kindlustatud
Eesti elanike majanduslik kindlustunne on samuti Balti riikide tugevaim - 81 protsenti eestlastest on majanduslikult kindlustatud, Lätis ja Leedus aga vastavalt 70 ja 66 protsenti elanikest. Kõigis kolmes riigis saab vähemalt 45 protsenti elanikkonnast osta endale kõik vajaliku ja samuti veidi säästa. Kui Eestis ei saa endale lubada kõiki esmavajalikke oste vaid 2,5 protsenti elanikest, siis Lätis on see näitaja 6 ja Leedus 7 protsenti. Oma tarbimist ei pea finantskaalutlustel piirama 5 protsenti eestlastest, Lätis väidab sama vaid 1,5 ja Leedus 2 protsenti elanikkonnast. Võrreldes lõunanaabritega on Eestis suurem nende elanike osakaal, kes on kogenud sissetulekute kasvu . Viimase 12 kuu jooksul on isikliku sissetuleku mõningat kasvu kogenud 37 protsenti eestlastest ning 18 protsenti lätlastest ja 22 protsenti leedulastest. Sissetulekute suurust arvesse võttes on kolme Balti riigi elanike võlakoormus sarnane.
Majanduslik kindlustunne ja rahulolu finantsolukorraga on suurim kõrghariduse ja suurema sissetulekuga spetsialistide ning juhtide seas. Kõigis kolmes riigis on rahulolematud pigem madalama haridustaseme ja väiksema sissetulekuga palgatöötajad.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michali sõnul on Tallinna Sadamale parvlaevu ehitavatele tehastele kauba viibimise eest määratud trahvid praeguse seisuga katnud asenduslaevade kulud.

title: Michal: tehaste trahvid on katnud asendusparvlaevade kulud

maintext:
Ettekujutus, et trahvid ja kulutused asendlaevadele ei kata teineteist ära, on vale, rääkis Michal riigikogu infotunnis. «Kui rahvakeelselt väljendada, siis see on täiesti fifty-fifty.»
Minister lisas, et trahvid peetakse kinni lepingulistest maksetest, mis tehastele tehakse. «Seetõttu on meie poolt maksete kinnipidamine võimalik ja väga tõenäoline,» rääkis Michal.
Ta märkis, et kindlasti leiaksid juristid soovi korral võimaluse selle üle vaielda ja lepingu tingimuste osas on ka arbitraaživõimalus, ent praeguse seisuga on kulud suuresti kaetud tehastele esitatud trahvidest.
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitas, et vaatamata sellele, et kõiki uusi laevu uue aasta alguseks oodata pole, on siiski kindlus laevaliikluse osas olemas.
Tema sõnul on kõige uuem parvlaev Hiiumaa renditud kuni 2017. aasta sügiseni, olemas on ka ostetud Regula ning tegelikult ka pakkumised lisalaevadele. «Nii et tegelikult on laevade osas kindlus olemas ka peale jaanuari, kui selleks peaks vajadus kerkima,» ütles Michal infotunnis.
Michal selgitas, et juba käib ühe uue laeva üleandmine ning avaldas lootust peatselt ka kuulda uudiseid järgmiste laevade üleandmise algamisest.
«Mis puudutab trahvide ja asenduslaevade vahekorda, siis siin saan ma taas kord toetuda Tallinna Sadama ja TS Laevad OÜ informatsioonile, et trahvid katavad suurusjärguna asenduslaevade kulud, ja sellest nad ka lähtuvad,» ütles ta.
Michal kinnitas, et riigile ja maksumaksjale ei lähe see täiendavalt maksma, sest hankelepingus on seatud selleks ülempiir.
Ka Tallinna Sadama juht Valdo Kalm kinnitas eelmisel nädalal, et trahvid katavad asenduslaevade kulud. Ta rääkis pressiteate vahendusel, et juhul, kui uued parvlaevad ei jõua kohale ka järgmise aasta alguseks ning asenduslaevu tuleb edasigi tarvitada, kataks trahvid ka nende asenduslaevade kulud.
Praegu on parvlaevaliiklust opereeriv Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad mandri ja suursaarte vaheliste liinide teenindamiseks asenduslaevadena rentinud Vjatšeslav Leedole kuuluvad parvlaevad St.Ola ja Harilaid ning Olav Miilile kuuluva Hiiumaa. Lisaks teenindab liine Regula, mille TS Laevad 4 miljoni euro eest ostis.


description: Wall Street Journali andmeil on telekommunikatsioonifirma AT&T jõudnud kokkuleppele meediaimpeeriumi Time Warner ostus.

title: WSJ: USA meediaäris toimub viimaste aastate suurim tehing

maintext:
Kahe ettevõtte ühinemist loetakse viimaste aastate suurimaks tehinguks meediavaldkonnas. Tehingu koguväärtus on üle 80 miljardi dollari. Sellest pool makstakse sularahas.
Diili üheks võitjaks peetakse Time Warneri praegust juhti Jeff Bewkesi, kes kaks aastat tagasi lükkas tagasi 21st Century Foxi ostupakkumise. Kui toona pakuti 85 dollarit aktsia kohta, siis nüüd peaks ostuhind jääma 105-110 dollarit aktsia kohta.
Ekspertide hinnangul on ühinemine üks ambitsioonikamaid katseid liita sisu- ja levifirma. Kui AT&T pakub miljonitele klientidele traadita internetti ja televisioonipakette, siis Time Warneri käsutuses on sellised meediavõrgustikud nagu CNN, TNT, HBO ning filmi- ja stuudiokompanii Warner Bros.
Asjasse puutuvate inimeste sõnul kohtuvad kahe ettevõtte juhtkonnad laupäeval viimast korda, et kiita tehing heaks.
Ühinemise peavad kiitma heaks veel erinevad ametkonnad. Arvatakse, et enne 2017. aasta lõppu see ei toimu.


description: Kui enamasti kõneldakse ümbrikupalga negatiivsest mõjust ettevõtja vaatenurgast, vastutab ka töötaja musta palga vastuvõtmise eest.

title: Ümbrikupalga saaja riskib trahviga

maintext:
Kuigi statistiliselt on ümbrikupalga maksmine vähenenud, on probleem ikka veel päevakohane, vahendab Äripäev teemaveebi raamatupidaja.ee.
Maksu- ja tolliameti andmeil on töötamise registri loomise järel deklareerinud 2015. aastal esimest korda töötasu 20 000 inimest, kes varem ei olnud sissetulekut deklareerinud, mistõttu on riigi maksutulu selle tulemina suurenenud 10,25 miljoni euro võrra.
Seaduse järgi vastutavad ümbrikupalga teadlikul vastuvõtmisel tekkinud tulumaksukohustuse eest nii töötaja kui ka tööandja, mistõttu ei vabasta ümbrikupalga maksmine palga saajaid tulumaksu tasumisest.
Peale selle tuleb töötajal arvestada, et kui ta otsustab esitada maksu- ja tolliametile ebaõigeid andmeid, rikub ta maksukorralduse seadusest tulenevaid kohustusi esitada õigeid andmeid. Maksudeklaratsioonis valeandmete esitamine on väärtegu, mille eest võib karistada kuni 1200eurose trahviga.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) tõstis teisipäeval euroala selle aasta majanduskasvu prognoosi 1,6 protsendilt 1,7 protsendile, kuid hoiatas Brexiti tekitatava ebakindluse ja madala inflatsiooni võimaliku mõju eest.

title: IMF tõstis euroala selle aasta majanduskasvu prognoosi

maintext:
IMF ütles põhjenduseks, et euroala majandus kasvab veidi rohkem tänu odavale naftale ja Euroopa Keskpanga (EKP) ergutavale rahapoliitikale.
Euroala järgmise aasta kasvuprognoosi tõstis IMF 1,4 protsendilt 1,5 protsendile.
IMF hoiatas, et ülimadal inflatsioon jääb Euroopas püsima vähemalt järgmiseks viieks aastaks ning et EKP tavatud ergutusmeetmed ei aita eriti hindu tõsta.
Kodumaine nõudlus, mis aitaks inflatsiooni kiirendada, on osa suurtes euroriikides loidunud. EKP jätkab senist rahapoliitikat, aga kui inflatsioon ei tõuse, siis peab ta IMF-i hinnangul rakendama täiendavaid ergutusmeetmeid.
Kriisis enim kannatada saanud euroriikides Kreekas, Portugalis ja Hispaanias jäävad selle aasta majanduskasv ja investeeringud alla kriisieelsele tasemele. Samas on mitmed euroala pangad hädas halbade laenudega, mis sunnib neid laenuandmisega tagasi hoidma. See omakorda pidurdab investeeringuid.


description: ABB loob Tallinna sajad uued töökohad, mis sunnib teisi tööandjaid kontoritöötajate hoidmiseks palka tõstma, kirjutab Äripäev.

title: ABB kruvib tööjõuturul pinget

maintext:
ABB palkas uude äriteeninduskeskusesse Tallinnas Ülemiste ärilinnakus esialgu 150 töötajat, paari aastaga peaks see arv jõudma 400ni. Peamiselt võetakse tööle raamatupidajaid, personalispetsialiste ja logistikuid.
Palgainfo Agentuuri juht ja analüütik Kadri Seeder tõdes, et ehkki kontoritöötajate pärast ei ole konkurents nii tihe kui näiteks oskustööliste puhul ja ITs, mõjutab ABB uus suur keskus siinset tööjõuturgu siiski tugevalt.
«Enamik neist, keda nad praegu värbavad, ilmselt juba töötab kuskil mujal,» põhjendas ta, miks võib sadade uute töökohtade loomise tulemusena palgasurve suureneda.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Eesti Energia juhatuse esimehe Hando Sutteri sõnul tuleks edasisel taastuvenergia osakaalu suurendamisel eelistada tootmistehnoloogiaid, mis tagavad tarbijatele odavaima võimaliku energiahinna; eelkõige sooviks ettevõte selleks põletada biomassi Narva jaamades.

title: Sutter: taastuvenergiat tuleks toota tarbijaile soodsaimal viisil

maintext:
«Erinevaid taastuvaid energiaallikaid kasutavad tootmistehnoloogiad on viimase kahe aasta jooksul märkimisväärselt odavnenud, kuid reaalsus on paraku see, et need vajavad veel toetusi, et turul konkurentsis olla ning seda ka järgmise 4-5 aasta perspektiivis,» rääkis Hando Sutter kolmapäevasel Eesti Energia keskkonnapäeval.
Eestil on võimalik taastuvenergia osakaalu tõsta Sutteri sõnul isegi kuni 40 protsendini energia lõpptarbimisest, kuid sellisel jõulisel edasiliikumisel on oma hind, teatas Eesti Energia.
Parima lahendusena tõi Sutter välja tehnoloogianeutraalsed oksjonid, mille sarnaseid on edukalt kasutatud erinevates Euroopa riikides. Sutter kinnitas, et Eesti Energia on valmis sellisel oksjonil osalema.
2015. aasta seisuga moodustas alternatiivsete ja taastuvate energiaallikate osakaal Eesti Energia kogutoodangust 12 protsenti. Selle osakaalu suurendamiseks on Eesti Energia rajamas uut tuuleparki Tootsi Suursoo ammendunud turbaväljale ning arendab ka päikeseenergia lahendusi, näiteks Ruhnus. Samuti on plaanis päikeseenergial põhinevaid energialahendusi lähiajal pakkuma hakata nii äri- kui ka koduklientidele.
Kuid just biomassi elektriks põletamine on ettevõtte hinnangul hetkel Eesti taastuvenergia osakaalu suurendamise kasutamata võimalus. Kütusena on biomass kodumaine ja selle alla liigitatakse näiteks energiavõsa, aga ka metsatööstuse ülejääke, mis ei sobi kasutamiseks ei paberi- ega puidutööstusele.
«Biomassi kasutamine põlevkivielektrijaamades on hea näide sellest, kuidas põlevkivitööstus suudab kaasa aidata taastuvenergia eesmärkide saavutamisele. Ka täna kasutatakse Narva jaamades biomassi ja seda ilma igasuguse toetuseta,» sõnas Sutter.
«Narva elektrijaamad suudavad pakkuda tarbijatele odavaimat taastuvelektrit – kasutades kütusena biomassi. Seejuures oleks vajalik toetuse määr ühe megavatt tunni eest 20-25 eurot ehk üle kahe korra vähem kui praegu näiteks tuuleelektrile pealemakstav 53,7 eurot megavatt-tunni eest.»


description: Eile riigikogu liikmete küsimustele vastanud peaminister Taavi Rõivas (RE) märkis muuhulgas Eesti maksukeskkonna konkurentsivõimest ja sotsiaalmaksu alammäärast rääkides, et peamine probleem on siin see, et Eesti inimene ei peaks saama alampalgast vähem palka.

title: Rõivas: me tegelikult ei taha, et Eesti inimene teeniks alampalgast vähem raha

maintext:
«Peamine probleem ei ole mitte see, kui palju jääb raha kogumata, vaid see, et me tegelikult ei taha, et Eestis inimesed teeniksid kas osalise või täieliku tööajaga igas kuus palgana vähem kui alampalk, sellepärast et alampalgast väiksema summaga on väga keeruline toime tulla,» ütles peaminister Taavi Rõivas riigikogu liikme Andres Herkeli küsimusele, kui suur on vajalik rahaline kate sotsiaalmaksu miinimumi kaotamise kompenseerimiseks.
Rõivas lisas, et seetõttu on valitsus pigem pingutanud selle nimel, et kõik inimesed teeniksid vähemalt alampalga või ka oluliselt rohkem. «Kui me vaatame palgatrende Eestis tervikuna, siis rõõm on öelda, et mitte ainult alampalk ei ole väga kiiresti aasta-aastalt kasvanud, vaid palgad tervikuna,» märkis reformierakondlasest peaminister. Ta tõi välja, et seejuures on vähenenud oluliselt ka tööpuudus, sealhulgas ka 2016. aastal, kuigi prognoos oli märksa pessimistlikum.
Kuigi Rõivas on seda meelt, et tööturg ja töösuhted peavad olema paindlikud, suhtub ta ettevaatlikult sotsiaalmaksu alamäära kaotamisse, kuna üks asi, mida tuleb kindlasti paindlikuma alammäära juures hinnata - ja väga tõsiselt hinnata - on võimalik maksupettuse oht.
«Me peame arvestama, et täna on selge reegel, et kui inimene töötab, siis tema töötasule rakendub alammäär, mis käesoleval aastal on 430 eurot kuus, ja selle alammäära pealt peab maksma ka sotsiaalmaksu ja siis on võimalik saada nii ravikindlustust kui kõik teised sotsiaalmaksuga kaasnevad hüved, sealhulgas ka pensionikindlustus,» selgitas Rõivas riigikogu liikmetele aru andes.
Tema sõnul on see alammäär teatud mõttes vajalik olnud selleks, et vältida olukorda, kus mõned inimesed kas saavad liiga väikest sissetulekut - veel väiksemat kui see alammäär on -, või tekib kiusatus üldse mitte palka maksta, kui selle palga eest või selle n-ö palka ettevõtlustuluna makstes tegelikult midagi sisulist ei kaotagi.
«See sotsiaalmaksu alammäär on olnud oma loogikas ikkagi see, mis tagab inimestele ka ravikindlustuse. Ma väidan, et solidaarne ravikindlustus on tegelikult palju rohkem väärt kui see makse, mis igakuiselt teha tuleb,» rääkis peaminister.
Mis puudutab aga hiljuti vabaerakonna ettevõtjate poolt tehtud ettepanekut sotsiaalmaksu kuulae sisse seadmise osas 3500 euroni, siis on Rõivas seda meelt, et seda võib ja isegi tuleb arutada, kuid siis tuleks seda arutada ka koos võimalike katteallikatega.
«Mina olen väga seda meelt, et langetada tööjõumakse - miks mitte ka sotsiaalmaksu lage kehtestada -, aga kate võiks tulla eeskätt kahjuliku tarbimise maksustamisest, just sellesamast alkoholi ja tubaka maksustamisest,» lausus peaminister.
Loe lisaks ka:


description: Kui naftakartell OPEC kavatseb nüüd tootmist külmutada ja vähendada, siis tähendab see, et OPEC on kaks aastat kestnud naftahinnasõja USA naftatootjatele kaotanud, ütles DNB panga naftaanalüütik Torbjörn Kjus ajalehe Dagens Industri.

title: Ekspert: naftakartell OPEC on hinnasõja kaotanud

maintext:
Kuid tema sõnul ei ole OPEC-i kokkuleppest üksi kasu, vaid naftatootmist on vaja ka vähendada. Ta usub, et OPEC-i vähendamisotsusest õnnestub ellu viia umbes pool, sest seda on nõus täitma üksnes Saudi Araabia, Kuveit ja Araabia Ühendemiraadid.
Kuigi Venemaa president Valdimir Putin on lubanud, et Venemaa on nõus tootmise vähendamise otsusega ühinema, siis analüütik sellesse ei usu.
«Venelased lubasid tootmist vähendada ka 1998.-1999. aastal, kuid selle vaatamata ei vähendanud,» ütles ta.
Kjusi prognoosi kohaselt tõuseb naftabarreli hind järgmise aasta esimeses kvartalis 60 dollarile ning teises ja kolmandas kvartalis 65 dollarile. Seda hinnastsenaariumi võivad ohustada Liibüa ja Nigeeria, kus toimuvad relvakonfliktid.
Analüütik selgitas, et OPEC-i hinnasurve ei ole suutnud USA kildanaftatootjaid turult välja suruda. Juba praegu on tootmist suurendanud umbes 100 Ameerika puurplatvormi ja suuremad firmad hakkavad tootmist suurendama järgmisel aastal.
Kahjudele vaatamata on ameeriklased võitnud. Umbes 90 väiksemat naftatootjat on läinud pankrotti, kuid suured firmad on alles. Nad on kaks aastat pausi pidanud, kuid nüüd jõuab kätte hinnatase, mil nad taasalustavad tootmist.
Kjus väidab, et hinnasõjas on suurimaks kaotajaks jäänud süvamerest nafta ammutajad ja Kanada õliliivast naftatootjad.


description: Kõigil tuleb aeg-ajalt ette tavapärasest suuremaid väljaminekuid või lihtsalt ootamatuid kulutusi. Kui sääste pole parasjagu käepärast, siis kuidas saada lisaraha?

title: Neli võimalust, kuidas saada lisaraha

maintext:
Müü maha seisma jäänud asjad
Kindlasti leidub sul kodus asju, mida sa enam ei kasuta, aga mida võib vajada keegi teine. Pane müüki seisma jäänud riided, tehnikavidinad, lasteasjad või mööbel. Kasuta ostu-müügiportaali või Facebooki gruppi, osale kirbuturul või korralda ise koos sõpradega garaažimüük.
Asjade müümine on üks kiiremaid lisaraha teenimise viise, boonusena saad kodus ruumi juurde ja oled märkamatult teinud teene keskkonnale.
Lisanipp netis kauplemiseks: müük läheb paremini, kui lisad kuulutusele hea kvaliteediga pildid ja lühikese kirjelduse toote seisukorra ja omaduste kohta.
Kasuta enda teadmisi ja oskusi
Sa ei pea olema finantsanalüütik või IT-guru, et enda teadmistega raha teenida. Pane kirja asjad, millest tõeliselt huvitud või mida hästi teha oskad. Olgu selleks käsitöö, autod, koerad, mood või välispoliitika – sinu teadmised on kellelegi väärtuslikud ja neid tasub jagada. Kui esimese hooga tundub, et kirja panna pole midagi, siis mõtle, milliseid tegevusi sa tõeliselt naudid või millest tead rohkem, kui enamik sinu sõpru.
Kui õpitubade või koolituste tegemine tundub esialgu keeruline, võib olla lihtsam alustada isikliku projektiga kodust. Kui oled söögitegemise fänn, siis miks mitte jagada enda hõrgutisi kodukokkade võrgustiku abil? Või oskad hoopis pakkuda näpunäiteid, kuidas osta kasutatud autot, restaureerida vanu köögitoole või kududa jõulukingituseks sokid?
Hoiatus: enda huvidega tegelemine võib peale lisateenistuse kaasa tuua ka seni kogemata töörõõmu.
Teeni lisa ajutise tööga
Möödas on aeg, kui tööd sai teha vaid ühes kohas ja 40 tundi nädalas. Osakoormuse või lisatööna saab endale sobival ajal juhtida taksot, jalutada koeri, teha kauplustes testoste jne. Valikuid on kümneid.
Ka Eestis tegutsevad moodsad töövahendusfirmad, kelle kaudu saad hõlpsalt proovida kätt näiteks kohvimeistri, kulleri või kaubasorteerijana. Ühekordsed tööotsad on hea võimalus teenida lisaraha ametitega, millega sa varem pole kokku puutunud ja end pikalt siduda ei soovi.
Avasta nutipanganduse võimalusi
Kui asjade müümiseks või lisatöö tegemiseks ei ole parasjagu aega või võimalust, saab ootamatute kulutuste katmiseks pöörduda panga poole. Õnneks ei pea Eestis selleks enam telleri jutule minema, sest sarnaselt muude teenustega saab ka rahaasjad nutitelefonist aetud.
Oluline on vaid meeles pidada, et isegi kui vajad lisaraha kiiresti, ei tasu pöörduda esimese ettejuhtuva laenuandja poole. Igal juhul võiksid enne otsustamist lisaks kodupangale tutvuda teiste pakkujatega, sest sageli on saadaval mugavamaid ja soodsamaid võimalusi.


description: President Kersti Kaljulaid ütles teisipäeval riigikogus Aasta Põllumees 2016 tiitlit üle andes, et innovaatilises maailmas saab edu saavutada põllumees, kes oskab ja suudab muutusteks ette valmistuda.

title: Kaljulaid: edu saadab muutusteks valmis olevat põllumeest

maintext:
Riigipea sõnul ei saa põllumajandus kunagi ja kuhugi kaduda, ta saab ainult muutuda. «On täiesti kindel, et selle sajandi keskpaiga põllumajandus erineb tänasest enam kui tänane nelja-viiekümne aasta tagusest. Meie innovaatilises maailmas võib edu saavutada vaid see põllumees, kes mitte üksnes ei suuda toimuvaga kaasa minna, vaid tajub ka muutuste tulekut ning oskab ja suudab selleks ette valmistuda,» ütles president Kaljulaid.
Ta lisas, et samasuguste omadustega peab olema ka riik, kes tahab oma põllumajandust tugevana ja konkurentsis hoida. «Ärge nõudke kunagi ainult hetkekriisi lahendamist, nõudke alati süsteemset lähenemist. See on ainus, mis annab valmisoleku järgmisteks kriisideks ja suutlikkuse ära kasutada järgmisi kasvuvõimalusi,» ütles Kaljulaid.
President rõhutas konverentsil peetud kõnes, et kuivõrd põllumajandustootjate arv on aastatega oluliselt vähenenud, aga toidu tähtsus inimesele on jäänud samaks mis varemgi, on iga põllumehe töö ja selle tulemuslikkus muutunud olulisemaks. «Tähtis on, et me suudaksime konkurentsivõimeliselt luua maailmaturu jaoks üha suurema lisandunud väärtusega toodangut. Ja korraldada ka selle müüki teistel turgudel kehtivaid kombeid ja tavasid arvestades,» nentis riigipea.
Aasta Põllumees 2016 tiitli sai Lembit Paal, kes peab Jõgevamaal AS-is Pajusi ABF tuhandepealist piimakarja, taastab Pajusi vallas ajalooväärtusega hooneid ja edendab külaelu.


description: Septembris kogus maksu- ja tolliamet 513,7 miljonit eurot makse ehk 7,4 protsenti enam kui samal kuul aasta varem. Septembri lõpuks on eelarvesse kogutud 6,8 protsenti rohkem makse kui aasta varem ja üheksa kuuga on eelarvest täidetud 74,5 protsenti.

title: Üheksa kuu maksulaekumine on kasvanud 6,8 protsenti

maintext:
Sotsiaalmaksu on septembri lõpu seisuga laekunud 6,4 protsenti enam kui aasta varem. Laekumise kasv kiirenes septembris 5,6 protsendile. Deklareeritud palgafondi kasv, kus on arvestatud lisaks palgatulule ka juhatuse liikme tasude ning muude lepinguliste tasudega, ulatus 5,7 protsendini. Keskmine töötasu kasvas 5,1 protsenti ja töötajate arv suurenes 0,5 protsenti, selgitas ministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Margus Tuvikene.
Tegevusalapõhistel andmetel, arvestades ka juhatuse liikmeid ja muid lepingulisi töökohti, kasvas hõivatud töökohtade arv septembris 0,6 protsenti. Viimase kolme kuu jooksul on kõige kiiremini töökohti lisandunud haldus- ja abitegevuste, finants- ja kindlustustegevuse ning info ja side sektorites.
Viimase kvartali palgafond on kõige enam kasvanud haldus- ja abitegevuste ning info ja side sektorites, vastavalt 11,0 ja 10,9 protsenti. Väljamaksed vähenesid mäetööstuses.
Juriidilise isiku tulumaksu on üheksa kuuga laekunud 18,1 protsenti enam kui aasta varem. Laekumisest 78,6 protsenti moodustab erasektori jaotatud kasumilt tasutud tulumaks, riigiettevõtete dividendide osa on 12,3 protsenti. Septembris laekus erasektori dividendidelt tasutud tulumaksu 50,7 protsenti rohkem kui aasta varem samal ajal.
Käibemaksu laekumine kasvas septembris eelmise aastaga võrreldes 6,2 protsenti. Üheksa kuuga on käibemaksu kokku tasutud ligi 1,46 miljardit eurot ehk 3,6 protsenti rohkem kui aasta varem. Aasta algusest on võrreldes mullusega kiireima käibemaksu tasumise kasvuga tegevusalad energeetika, kus tasuti käibemaksu 20,8 protsenti mullusest rohkem, mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont 20,2-protsendise kasvuga ning telekommunikatsioon 8-protsendise kasvuga. Augustis kasvasid maksustatavad käibed peamistes tegevusvaldkondades 5,4 protsenti võrreldes eelmise aastaga.
Aktsiise laekus septembris 9,2 protsenti rohkem kui aasta varem. Kasvu panustasid eelkõige tubakaaktsiisi ja kütuseaktsiisi laekumine, mida oli vastavalt 13,9 protsenti ja 12,6 protsenti rohkem kui aasta tagasi. Aasta esimese üheksa kuuga laekus kütuseaktsiisi 13,9 protsenti mullusest rohkem. Alkoholiaktsiisi laekus üheksa kuuga 12,7 protsenti rohkem kui möödunud aastal sama ajaga. Kuigi mõlema aktsiisikauba deklareeritud koguseid on mõjutanud sellel aastal hoogustunud piirikaubandus, jääb mõju prognoositud mahtude piiresse.
Järgmise aktsiisimäärade tõusu eel on kaupmeestelt oodata järjekordset kõigi aktsiisikaupade varumist. See suurendab aasta lõpus aktsiisiladudes deklareeritavaid koguseid ja neilt tasutavaid maksusummasid. Varude soetamine mõjutab eelkõige detsembri ja jaanuari laekumist.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) toetas ansambli I Wear Experiment eksporditegevust 50 000 euroga, mis kollektiivi teatel kulub nii välismaistel esinemistel käimiseks kui turunduskampaaniate korraldamiseks.

title: I Wear Experiment sai EAS-ilt 50 000 eurot toetust

maintext:
«Antud toetuse üheks eesmärgiks on bändi mitmete showcase esinemiste kulude katmine riikides, mille oma koostööpartnerite ja mänedžmendiga oleme valinud sihtriikideks, seehulgas Saksamaa, Korea ja Jaapan,» ütles vokaal-instrumentaalansambli liige Hando Jaksi.
«Heaks näiteks võib tuua meie esinemised Lõuna-Koreas toimunud Zandari Festal, mis on Tallinn Music Weeki laadne uue muusika festival. Antud festival avas meile palju uusi uksi mitte ainult Koreas või Aasias tervikuna vaid ka Euroopas ja Ameerikas, sest muusikatööstuse autoriteetseid isikuid, festivalikorraldajaid, plaadifirmade esindajaid ja agente oli seal üle kogu maailma,» sõnas Jaksi.
«Tänu Korea esinemistele saime mitmeid kutseid festivalidele nii Aasias kui ka Euroopas, näiteks Pentaporti festivalile Lõuna-Koreas, kus see aasta käis üle 89 000 külastaja. Selle aasta novembris toimub meil Euroopa tuur, kus anname üle 9 kontserdi Taanis, Saksamaal, Tšehhis, Ungaris ja Hollandis ning uue aasta alguses toimub meil ülimalt oluline kontsert Tokyos,» märkis Jaksi.
«Teisalt on toetuse eesmärgiks luua just nendes valitud riikides turunduskampaaniad, mis tutvustaks bändi ja muusikat. Muusika tutvustamine läbi nende kampaaniate on oluline kindlasti esmalt sellepärast, et me ei mängiks tühjadele saalidele, kuid ka sellepärast, et äratada huvi antud riikide muusikatööstuses,» lisas Jaksi.
«Toetus nõuab ka meilt ligi 20 000 euro suurust investeeringut, kuid näeme, et see on vajalik oma tegevuste elluviimiseks. Oleme esimesest tegevuspäevast alates võtnud eesmärgiks, et kõik, mis me teeme, on võimalikult kvaliteetne ja kõrgetasemeline, see aga omakorda toob kaasa just eriti tuuritamise ja reisimise osas suured kulud - et pakkuda konkurentsiväärset kontserti, käivad meiega alati kaasas oma helitehnik ja valgustaja ning kogu meie produktsioon on mahukas, samuti reisib meiega kaasa nii mänedžeri kui ka tuurimänedžer,» ütles Jaksi.
Toetuse sai bänd läbi ettevõtte Vaikust Filmin OÜ, mille osanikud on Hando Jaksi ja Olev Jaksi. 2015. aastal oli ettevõtte müügitulu 11 348 eurot ja kahjum 264 eurot.


description: Tartu maakohtu registriosakond ei kinnitanud esmaspäeval Tere AS-i uut nõukogu ja juhatust.

title: Kohus ei kinnitanud Tere AS-i uut nõukogu ja juhatust

maintext:
Tartu maakohtu registriosakond peatas esmaspäeval määrusega Tere AS-i nõukogu liikmete ja juhatuse liikme väljavahetamist puudutava kandeavalduse menetlemise kuni Harju maakohtus poolelioleva tsiviilasja lõppemiseni, teatas Tere AS.
Registriosakond tegi kindlaks, et Harju Maakohtule on 20. oktoobril esitatud hagiavaldus, milles vaidlustati Tere AS-i 19. oktoobril ainuaktsionäri otsus Tere AS-i nõukogu liikmete tagasikutsumiseks ja uue nõukogu otsus juhatuse liikme tagasikutsumiseks.
Määruses leiti, et registriosakond ei ole pädev hindama otsuste kehtivust, mistõttu tuleb kandeavalduse menetlemine 19. oktoobri otsuse alusel nõukogu ja nõukogu 19. oktoobri otsuse alusel juhatuse liikmete registrist kustutamiseks peatada kuni kohtuasja lõppemiseni.
Eelnevast järeldub, et registriosakond ei aktsepteeri pankrotihalduri poolt aktsionäri esindajana 19. oktoobril tehtud otsust ja uue nõukogu otsust registrikannete muutmise alusena.
OÜ Elveda on seisukohal, et OÜ Elveda pankrotihalduril ei ole seadusest tulenevat pädevust teostada AS Tere ainuaktsionäri õigusi ja seetõttu on vastu võetud otsused tühised. Selle käsitluse õigsust toetab kehtiv Tallinna ringkonnakohtu praktika. Riigikohus on tänavu septembris leidnud, et kohtupraktika ühtlustamiseks tuleb riigikohtu tsiviilkolleegiumi kogu koosseisu poolt lahendada küsimus, kas olukorras, kus pankrotivara hulka kuulub äriühingu osalus, saab osaniku- või aktsionäri õigusi teostada pankrotivõlgnik või pankrotihaldur. Seda lahendit veel tehtud ei ole.
Praegu kehtiva kohtupraktika valguses on pankrotihalduri poolt vastu võetud otsused tühised ja õiguslikku toimet neil ei ole. Olukorras, kus Elveda OÜ on lisaks vaidlustanud ka pankrotimääruse, on nõukogu liikmete ja juhatuse liikme vahetus toimunud selgelt ennatlikult.


description: Tallinna Sadam AS-i juhatuse esimehe Valdo Kalmu sõnul loob Rail Balticu (RB) trass Eestisse saabuvatele kruiisituristidele suurepärase võimaluse reisida rongiga kuue tunniga näiteks Varssavisse.

title: Kalm: RB loob kruiisituristidele võimaluse hõlpsalt Varssavisse sõita

maintext:
Kalm rääkis Rail Balticu teemalisel riigikogu keskkonnakomisjoni istungil, et kui kolme Balti riiki ühendav raudtee ühendada sadamaga, loob see Eestiisse laevaga saabuvatele turistidele uusi võimalusi.
«Kui see kuuetunnine sõit Varssavisse vastab tõele, on see väga tõsine number ja ma usun, et seda hakkavad kasutama mitte ainult soomlased, vaid ka teised, kes on nõus lennutranspordi asemel rongi kasutama,» rääkis Kalm.
Selle võimaluse üle on Kalm enda sõnul ka suuremate laevafirmadega rääkinud ja see huvi on olemas.
«Kui meil on aastas 10 miljonit reisijat, kes Vanasadamat läbivad, on see hea võimalus,» lisas ta.
Kalm astus üles riigikogu keskkonnakomisjoni arutelul, kus arutatakse Tallinna Sadama ja endise transpordivoliniku Siim Kallasega Rail Baltic u rajamisega tõstatunud küsimusi, muu hulgas ka 101 avaliku elu tegelase kirja riigikogule, kus pöördujad soovivad projekti radikaalset ümbervaatamist.
Rail Balticu projekt hõlmab kiire rahvusvahelise raudtee ehitust Tallinnast Leedu-Poola piirini. Rööpme laius on 1435 millimeetrit ehk Euroopa standard ja reisirongid sõidavad kiirusega kuni 240 kilomeetrit tunnis, samas kui kaubarongid sõidavad kiirusega kuni 120 kilomeetrit tunnis.


description: Maksu- ja tolliamet (MTA) kogus tänavu üheksa kuuga maksudena 5,6 miljardit eurot, mis on 6,8 protsenti ehk 355,7 miljonit eurot rohkem kui mullu sama ajaga.

title: Maksuamet on tänavu makse kogunud üle 5 miljardi euro

maintext:
Tööjõumakse – sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakseid ja üksikisiku tulumaksu, millest suurem osa kantakse üle omavalitsustele – laekus üheksa kuuga 2,93 miljardit eurot, mida on mullu sama ajaga võrreldes 5,9 protsenti rohkem. Sotsiaalmaksu üheksa kuu laekumine kasvas mullusega võrreldes 6,4 protsenti 1,91 miljardile eurole, käibemaksu laekumine kasvas 3,6 protsenti 1,46 miljardile eurole. Aktsiiside laekumine kasvas 10,8 protsenti 722,5 miljonile eurole. Edasiantavaid makse laekus kokku 936,7 miljonit eurot, mida on 6,6 protsenti rohkem kui möödunud aastal sama ajaga.
Mittemaksulisi tulusid on aasta algusest laekunud 771,4 miljonit eurot, mis on 122,5 miljonit eurot rohkem kui eelmisel aastal. Kaupu ja teenuseid müüdi 122,3 miljoni euro eest ja muid tulusid laekus 92,2 miljonit eurot. Saadud toetused moodustasid septembri lõpus 489 miljonit eurot, millest Euroopa Liidu ja muud välistoetused olid 478,6 miljonit eurot ning sisemaised toetused 10,4 miljonit eurot. Tänavu on välisvahendeid laekunud 38,7 protsenti ehk 133,5 miljonit eurot rohkem kui möödunud aastal. Suurima osa ehk ligi poole välistoetuste laekumisest moodustavad ELi struktuurivahendid summas 239,5 miljonit eurot. Euroopa Põllumajandusfondi laekumiste maht on 118,2 miljonit eurot ja muid põllumajandustoetusi on laekunud 83,7 miljonit eurot.
Kulusid tehti üheksa kuuga kokku 6,21 miljardit eurot, sealhulgas välisvahendite arvel 353,3 miljonit eurot. Suurima osa kuludest moodustasid väljamakstud toetused summas 2,99 miljardit eurot, sealhulgas välisvahendite arvel 249,6 miljoni euro ulatuses. Muudeks tegevuskuludeks suunati 2,02 miljardit eurot, millest suurema osa moodustavad edasiantavad maksud, maksed ja muud tasud kohaliku omavalitsuse üksustele, haigekassale, töötukassale ning teistele asjaomastele asutustele.
Tööjõu- ja majandamiskulude maht moodustas 1,01 miljardit eurot kasvades aastaga 2,9 protsenti. Tööjõukulude maht kasvas 5,8 protsenti, ulatudes 541,5 miljoni euroni (kindlaksmääratud vahenditest 449,3 miljonit eurot) ja majandamiskulude maht vähenes 0,2 protsenti, moodustades septembri lõpus 470 miljonit eurot (sealhulgas kindlaksmääratud vahenditest 371,8 miljonit eurot).
Investeeringuteks suunati üheksa kuuga 209,5 miljonit eurot, mis oli 27,2 protsenti ehk 78,2 miljonit eurot vähem kui eelmisel aastal. Riigiasutused investeerisid ise 177,8 miljonit eurot (55,1 protsenti eelarvest), mida on 7,3 protsenti ehk 14 miljonit eurot vähem kui mullu sama ajaga. Investeeringutoetusi anti kaks kolmandikku vähem kui aasta tagasi ehk 31,6 miljoni euro ulatuses. Investeeringute maht on viimase kuue aasta madalaimal tasemel, mis suuresti tuleneb välisvahendite toel tehtavate investeeringute väiksemast mahust.
Eelmisel, Euroopa Liidu aastate 2007.–2013. rahastusperioodil suunati välisvahendeid käimasolevast, aastate 2014.–2020. perioodist oluliselt suuremas mahus investeeringuteks, sealhulgas haridus- ja sotsiaaltaristu, transpordi- ja keskkonnataristu arendamiseks. Käimasoleval rahastusperioodil suunatakse toetusi senisest rohkem teenuste väljatöötamiseks ja edendamiseks, nagu tööturu- ja haridusmeetmed, koostöö- ja teadusprogrammid ja muud inimestele suunatud arengu- ja nõustamisprogrammid, ning taristuinvesteeringuteks suunatakse vahendeid varasemast vähem.
Riigiasutuste investeeringuid kokku on tänavu aastaks planeeritud 322,9 miljonit eurot, millest ligi poole moodustavad majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi peamiselt riigimaanteede ehituseks ja parenduseks kavandatud vahendid summas 141 miljonit eurot. Üheksa kuuga on kasutatud 94,7 miljonit eurot ehk 67,2 protsenti. Investeeringute kasutamine on igal aastal suhteliselt sarnase trendiga, kus väljamaksed kasvavad aasta teises pooles seoses suuremahuliste investeeringute allhangetega ning suve- ja sügishooajal tehtud tööde lõpetamisega.
Välistoetusi koos ettemaksetega maksti välja 353,3 miljonit eurot, millest 222,8 miljonit moodustasid struktuuritoetused. Kõige enam tehti välisvahenditest väljamakseid majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas summas 119,2 miljonit eurot peamiselt ettevõtluse tugevdamiseks ja transpordi arendamiseks. Maaeluministeeriumi valitsemisala väljamaksed ulatusid 91,4 miljoni euroni, millest enamik suunati perioodi 2014–2020 maaelu arengukava ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava tegevuste tarbeks. Perioodi toetusmeetmete käivitamise tegevused on lõpusirgel ja pikemaajalise elluviimise järel saab hakata seirama tulemuste saavutamist /on võimalik hakata seirama rakendamise pikema edenemise järel.
Kogu käimasoleval, 2014.–2020. aasta finantsperioodil saab Eesti kasutada 4,4 miljardi euro ulatuses struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ning lisaks saab taotleda vahendeid eri programmidest ja fondidest, millest varasemaga sarnase taotlemisedukuse korral võivad Eesti taotlejad saada projektide elluviimiseks hinnanguliselt ligi kahe miljardi euro ulatuses vahendeid.
Likviidseid finantsvarasid ehk hoiuseid ja võlakirju oli riigikassas septembri lõpu seisuga 1,37 miljardit eurot, mida oli 102,6 miljonit eurot ehk 7 protsenti vähem kui eelmise aasta septembris. Likviidsusreservis oli 941,0 miljonit ning stabiliseerimisreservis 406,1 miljonit eurot. Võrreldes 2015. aasta lõpu seisuga suurenes riigikassa hallatavate likviidsete varade maht 219,8 miljoni euro võrra ehk 19,2 protsenti.
Augusti lõpuks oli valitsussektori nominaalne eelarve ülejääk 118,3 miljonit eurot ehk 0,56 protsenti SKPst. Keskvalitsuse eelarve ülejääk ulatus 10,5 miljoni ja kohalikel omavalitsustel 111,8 miljoni euroni, sotsiaalkindlustusfondide eelarve seevastu oli nelja miljoni euro ulatuses puudujäägis.
Tänavu aastaks on riigieelarvega planeeritud riigi tulude mahuks koos edasiantavate tuludega 8,84 miljardit eurot ning kulude mahuks koos eelmisest aastast ülekantud vahenditega 9,04 miljardit eurot.


description: Äriregistrist selgub, et kaks aastat tagasi tekstiilitööstuse Marat üles ostnud ettevõtja Kristi Täht on selle edasi müünud rõivatööstusega Sangar seotud ettevõtjatele.

title: Kristi Täht müüs Marati Kraftidele

maintext:
Alates 14. oktoobrist on Marat OÜ uued omanikud Raul Saks (49,5-protsendilise osalusega), Gunnar Kraft (49,5-protsendilise osalusega) ja Andreas Kraft (üheprotsendilise osalusega). Andreas Kraft on ka ettevõtte ainuke juhatuse liige.
Kraftidel on osalus rõivatööstuses Sangar, kus ettevõtte juhatuse esimees on Vahur Kraft. Raul Saks oli kuni käesoleva aasta augustini Sangari turundusdirektor. Praegu on ta tegevjuhi ametis veespordivarustust tootvas ettevõttes Tahe Outdoors.
Marati uued omanikud on Gunnar Kraft (vasakul) ja kuni augustini Sangaris turundusjuhini töötanud Raul Saks. Foto: Sille Annuk/Tartu Postimees
Mullu teenis Marat ligi 600 000 eurose käibe juures 70 500 eurot kasumit ning andis tööd 26 inimesele. Ettevõte opereeris kümmet esinduskauplust.
Võrreldes 2014. aastaga kasvatas Marat 2015. aastal müügitulu pooleteise kordselt ning kasumit kahekordselt.


description: Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon võttis vastu otsuse, andes omapoolsed soovitused, et muuta avalikke e-teenuseid kasutajasõbralikumaks.

title: Erikomisjon esitas riigiasutustele soovitused e-teenuste arendamiseks

maintext:
Erikomisjoni hinnangul tuleb asutustel muuhulgas seada e-teenustele kasutatavuse eesmärgid ja mõõdikud ning hinnata e-teenuste kasutatavust ja lisandväärtuste pakkumist regulaarselt. Seejuures tuleb parandada hindamistulemustest lähtuvalt e-teenuste kvaliteeti. Samuti peab e-teenused kättesaadavaks tegema vaegnägijatele ja nutiseadmete kasutajatele.
«Eesti on edukas e-riik ja aja jooksul on arendatud märkimisväärselt e-teenuseid, mis on muutnud meie kõigi elu lihtsamaks. Selleks, et astuda järgmine samm e-teenuste kvaliteedis on otstarbekas vaadata üle haldusmenetluse korraldust puudutavate seaduste sobilikkus kaasaegsesse e-riiki,» ütles erikomisjoni liige Kristjan Kõljalg.
«Selleks teemegi valitsusele ettepaneku analüüsida nimetatud seadusandlust ning pakkuda välja lahendusi, kuidas haldusmenetluse korraldust kaasajastada sellistes seadustes nagu näiteks haldusmenetluse seadus, avaliku teabe seadus ja halduskoostöö seadus,» selgitas Kõljalg.
Erikomisjon tegi ettepaneku korraldada kordusarutelu 2017. aasta esimeses pooles selgitamaks välja, kuidas Riigikontrolli soovitusi on täidetud.
Erikomisjon arutas istungil e-teenuste kasutatavust justiitsministeeriumi, rahandusministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, statistikaameti ning Riigikontrolli esindajatega.
Riigikontrolli kontrolliaruandest selgus, et Riigikontrolli hinnangul peab riik senisest enam pöörama tähelepanu avalike e-teenuste kasutatavuse ühtlustamisele, sest riigiasutuste arusaamad kasutajasõbraliku, kvaliteetse ja tehnoloogia arengu muutustega kaasas käiva e-teenuse arendamisest on erinevad.
Riigikontrolli aruandes on välja toodud, et kuigi majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on avalike e-teenuste kvaliteedi ühtlustamiseks välja töötanud mitmeid asjakohaseid soovitusi, on neid järgitud vähe või valikuliselt. Ka märkis aruandes Riigikontroll, et avalike e-teenuste arendamine on killustunud ning vajaks tugevamat keskset suunamist.


description: Eesti Energia sõlmis Suurbritannia ettevõttega Amec Foster Wheeler lepingu Eesti elektrijaama 8. ploki keevkihtkatla ümberehituseks, mis suurendab ploki põlevkivigaasi kasutamise võimekust elektri tootmiseks; ümberehitus maksab ligi 15 miljonit eurot.

title: Eesti Energia sõlmis Briti firmaga lepingu 8. ploki ümberehitamiseks

maintext:
Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals ütles, et kuna põlevkivist õli tootmisel tekib lisaks õlile kõrge kütteväärtusega gaas, millest saab toota elektrit, siis 8. ploki ümberehitus võimaldabki seda senisest suuremas mahus teha.
«Tulevikus põletame peaaegu kogu tekkiva gaasi suurima kasuteguriga tootmisseadmetes – Auvere elektrijaamas ja Eesti elektrijaama ümberehitatud plokis. Nii saame tulevikus gaasist rohkem elektrit toota, kasutame põlevkivis peituvat energiat maksimaalselt ja vähendame sellega elektritootmise keskkonnamõju,» lisas ta.
Kuna investeering vähendab elektritootmise keskkonnamõjusid, taotles Eesti Energia keskkonnaministeeriumilt luba asendada ettevõtte makstavat saastetasu osaliselt investeeringutega ploki ümberehitusse.
«Leping võimaldab meil kolme aasta jooksul asendada 8. plokis tekkivate tuhajäätmete kõrvaldamise tasusid kuni 6,5 miljoni euro ulatuses. Kui suureks saastetasude asendamise mahud tegelikult kujunevad, sõltub ümberehitatud plokis toodetava elektri ja tekkivate tuhajäätmete mahtudest,» lisas Vals.
8. ploki ümberehituse hankel osales kolm rahvusvahelist ettevõtet, kelle hulgast kuulutati võitjaks rahvusvaheline projekteerimis- ja ehitusettevõte Amec Foster Wheeler.
Sama ettevõte on ehitanud Eesti elektrijaama 8. ploki kaks keevkihtkatelt ja Balti elektrijaama 11. ploki kaks keevkihtkatelt. Ettevõte tegutseb rohkem kui 55 riigis üle maailma.
Keevkihtkatla ümberehitus peaks valmima 2019. aastaks.


description: 2016. aasta esimese üheksa kuu jooksul teenis Nordea Eesti 65,7 miljonit eurot kogutulu, mis on 9 protsenti rohkem kui eelmise aasta samal perioodil. Tegevuskasum langes I poolaastal ennetavalt tehtud laenukahjumite provisjonide eraldistega 27,7 miljoni euroni.

title: Nordea kasum langes Eestis üheksa kuuga viiendiku võrra

maintext:
Tulude kasvu põhjusteks on laenude mahu kasv, aktiivsete klientide arvu ja investeerimistoodete müügimahu kasv ning klientide riske maandavate tuletistehingute sõlmimine, teatas pank.
Võrreldes 2015. aasta III kvartaliga on majapidamistele väljastatud laenude portfelli keskmine maht kasvanud 6 protsendi võrra, samas kui äriklientide laenuportfell on kasvanud 2 protsenti.
Keskmine hoiuste kogumaht kasvas aastases võrdluses 12 protsenti. Esimese kolme kvartaliga teenis Nordea Eesti 42,5 miljonit eurot provisjonide-eelset kasumit, mis on 13% rohkem kui eelmise aasta samal perioodil.
Baltikumis teenis Nordea tegevuskasumit 72,1 miljonit eurot. Üheksa kuuga teenitud kogutulu kasvas aastases võrdluses 10% ning märgatav kasv toimus kõigi tulukontode lõikes.
Tänu suurenenud nõudlusele igapäevapanganduse toodete järele ja investeerimistoodete müügi aktiveerumisele kasvas teenustasutulu 8% võrra.


description: Globaalne veinitoodang langeb sel aastal ilmselt 20 aasta madalaimale taseme, teatas Rahvusvaheline viinamarja ja veiniorganisatsioon (OIV).

title: Selle aasta veinitoodang on 20 aasta väikseim

maintext:
Selle aasta veinitoodang peaks olema 259 miljonit hektoliitrit, mis on viis protsenti vähem kui 2015. aastal ning on üks kolmest kehvimast aastast alates 2000. aastast, väitis organisatsioon Pariisis toimunud pressikonverentsil.
Samas on erinevate maade toodang väga kontrastne ning selle põhjuseks on organisatsiooni hinnangul «pea peale pööratud klimaatilised sündmused.» Nendeks klimaatilisteks sündmusteks olid üleujutused, põud ja külm.
«Toodangut mõjutasid tugevalt erakorralised ilmastikutingimused,» ütles OIV peadirektor Jean-Marie Aurand. «Kui tuua välja üks produkt, mis on kõige rohkem ilmastikutingimustest haavatav, siis see on vein,» lisas ta.
Spetsialistide sõnul võib toodangu langus küll kergitada hindu, aga kehv ilm veini kvaliteeti mõjutanud ei ole.
48,8 miljoni hektoliitriga säilitas maailma suurima veinitootja tiitli Itaalia, kes lõi sellelt kohalt Prantsusmaa eelmisel aastal. Prantsusmaa toodang kukkus sel aastal 12 protsenti 41,9 miljoni liitrini. Prantsusmaa veinitootmine sai tugeva löögi kevadel toimunud üleujutuste ja suvise põua tõttu.
IOV prognoosib, et suurematest tootjatest suutis toodangut kasvatada ainult Hispaania – toodang kasvas üks protsent 37,8 miljoni hektoliitrini.
Neljandal kohal on Ameerika Ühendriigid, kelle toodang kasvas kaks protsenti 22,5 miljoni hektoliitrini ja suuruselt viies tootja on Austraalia, kelle toodang kasvas sel aastal viis protsenti 12,5 miljoni hektoliitrini.
Tšiili veinitoodang kukub arvatavasti 21 protsenti 10,1 miljoni hektoliitrini ja Argentiia toodang koguni 35 protsenti 8,8 miljoni hektoliitrini.


description: Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjon peab täna avaliku istungi, kus on arutelu all riigikontrolli aruanne «Avalike e-teenuste kasutatavus». Arutelu saab otseülekandes jälgida ka Postimees.ee vahendusel.

title: Otseülekanne arutelult: kuidas riigi e-teenuseid paremaks teha

maintext:
Arutelule on kutsutud justiitsministeeriumi, rahandusministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, statistikaameti ning riigikontrolli esindajad.
Riigikontrolli kontrolliaruande kohaselt peaks riik senisest enam pöörama tähelepanu avalike e-teenuste kasutatavuse ühtlustamisele, sest riigiasutuste arusaamad kasutajasõbraliku, kvaliteetse ja tehnoloogia arengu muutustega kaasas käiva e-teenuse arendamisest on erinevad.
Riigikontrolli aruandes on välja toodud, et kuigi majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on avalike e-teenuste kvaliteedi ühtlustamiseks välja töötanud mitmeid asjakohaseid soovitusi, on neid järgitud vähe või valikuliselt. Ka märkis aruandes riigikontroll, et avalike e-teenuste arendamine on killustunud ning vajaks tugevamat keskset suunamist.
Riigikontroll hindas auditiga nelja infosüsteemi – riigihangete registri, avaliku e-toimiku, riikliku statistika tegemiseks vajalike andmete esitamise infosüsteemi ja ruumilise planeeringu menetluste infosüsteemi – kaudu pakutava kaheksa e-teenuse näitel, kas riigi avalikud e-teenused on kvaliteetsed ja loovad lisandväärtust ehk aja ja raha kokkuhoidu teenust pakkuvatele asutustele ning teenuste kasutajatele. Lisaks analüüsiti auditis, kas asutused mõõdavad teenuste kasutatavust ja kasutavad saadud infot teenuste kasutatavuse parandamiseks.


description: Rootsi erakooli börsile minekut peab Rocca al Mare Kooli nõukogu esimees Hannes Tamjärv amoraalseks ja arvab, et Eestis seda ei juhtu.

title: Tamjärv: erakooli börsile minek on kohatu

maintext:
«See viitab just kui kool oleks äri. See on amoraalne ja kohatu, kui kool on äri,» ütles Hannes Tamjärv Rootsi erakooli börsile minekut kommenteerides, vahendab Äripäev. Ta tõi välja, et mõistagi tuleb kooli muuhulgas majandada, kuid see on kõige muu kõrval sundfunktsioon.
«Kui see on parim viis, kuidas kooli arengut finantseerida, siis teoreetiliselt oleks sellel ju mingit mõtet, aga ma ei usu,» lisas ta ja kinnitas, et Rocca al Mare Kool seda eeskuju ei järgiks. Tamjärv tõi välja, et nad on praegu Eestis üks vähestest erakoolidest, kes kasumis on.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Kunagise Eesti-Ameerika kommertskoja presidendi ja Trigon Capitali partneri Jason Grenfell-Gardneri vana arm ei roosteta, ta toob Eestisse USA ravimitootja Teligenti arenduslabori.

title: USA ravimifirma avab ainukese välisinvesteeringuna Eestis miljonilabori

maintext:
Reedel avatud udupeene Eesti labor, mille sisseseadmiseks kulutati miljon eurot, on USA börsifirma ainus üksus väljaspool koduturgu Põhja-Ameerikat, vahendab Äripäev.
«See on nagu tagasitulek koju, kus on keegi vahepeal kõik asjad ringi tõstnud,» ütles viis aastat Eestis elanud, kuid siit 2003. aastal lahkunud Grenfell-Gardner. Sellega ettevõtte investeering Eestisse ei piirdu - Teligenti juht Grenfell-Gardner usub, et mõned miljonid lisanduvad sellele õige pea.
Kuigi USA börsifirma nõukogu ei ole tema sõnul kõige riskialtim seltskond, veenas farmaatsiatööstust eestlastlik pühendumus ja tõsine meelestatus. «Mina käisin välja Eesti, aga kõik 14 inimest minu ümber olid vait, keegi hakkas itsitama ja ütles, et see kõlab küll eksootiliselt,» kirjeldas Grenfell-Gardner.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Telekomifirma Telia käive Eestis langes kolmandas kvartalis aastaga 1,3 protsenti 678 miljonile Rootsi kroonile ehk ligikaudu 70 miljonile eurole. Kulumieelne kasum (EBITDA) langes 15 protsenti 217 miljonile kroonile.

title: Telia käive ja kasum on Eestis languses

maintext:
Eurodes arveldatuna langes ettevõte käive 2,5 protsenti, seejuures langes teenuste müügitulu eurodes 4,3 protsenti. Rootsi kroonides arveldatuna langes tulu teenuste müügist 3,1 protsenti 509 miljonile kroonile, seisab Telia kvartaliaruandes.
Kulumieelne kasum (EBITDA) langes 15 protsenti 217 miljonile kroonile ning EBITDA marginaal kahanes 2015. aasta kolmanda kvartali 37,3 protsendilt 32,1 protsendile. Selle taga on juhatuse hinnangul madalam teenustekäive, ent ka kõrgem ressursikulu ja suuremad turunduskulud.
Mobiiliteenuse lepingute arv kasvas eelmise aasta 851 000 lepingult 894 000 lepinguni. Lauatelefoni lepingute arv kasvas eelmise aasta kolmanda kvartali 304 000 lepingult 306 000 lepinguni ning internetiteenuse tarbijate arv 228 000 lepingult 232 000 lepinguni.
Üheksa kuu arvestuses kokku moodustas Telia Eesti müügitulu 1,99 miljardit Rootsi krooni, mida oli 1,9 protsenti enam kui aasta varem samal perioodil. Üheksa kuu EBITDA kahanes aga 6,8 protsenti 603 miljonile eurole ning EBITDA marginaal langes 33,1 protsendilt 30,3 protsendile.
Kogu Telia kontserni käive langes kolmandas kvartalis 0,9 protsenti 21,52 miljardile eurole ning EBITDA 1,5 protsenti 6,85 miljardile kroonile. Üheksa kuu arvestuses kahanes müügitulu 1,3 protsenti 63,05 miljardile eurole, ent EBITDA kasvas 3,9 protsenti 19,46 miljardi euroni.


description: Viimase kümne aastaga on registreeritud tööõnnetuste arv tõusnud 3653-lt 4774-le aastas ehk iga päev juhtub keskmiselt 13 tööõnnetust.

title: Tööinspektsioon: iga päev saab ära hoida 13 tööõnnetust

maintext:
Õnnetuste põhjuseks on sageli töötaja puudulik väljaõpe ja juhendamine, juhendamisel tutvustatud nõuete mittejärgimine ning probleemid töötervishoiu ja tööohutusega tegelevate töötajate valimise ja määramisega. Tööinspektsiooni täna alanud kampaania «Tunne oma õigusi – juhendamine ja väljaõpe» eesmärgiks on olukorda parandada.
Tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul kannatavad tööõnnetuste tõttu nii inimeste elud kui ka ettevõtete äritegevus.
«Eelmisel aastal toimus ligi tuhat rasket tööõnnetust ja nende arv kasvas aastaga 7 protsenti. Tööohutuse ja töötervishoiu kontroll viidi läbi 3836 ettevõttes ja rikkumisi tuvastati 17 611 korral. See on rohkem kui aasta varem. Negatiivse trendi ümber pööramiseks, töötajate turvalisuse ja ettevõtete tulu suurendamiseks tuleb investeerida senisest rohkem aega ja energiat töötajate juhendamisse,» kommenteeris Maripuu.
Tema sõnul sünnib ohutu töökeskkond tööandja ja töötaja koostöös. Tööandjad saavad panustada läbi juhendamise parandamise ning juhiste täitmise kontrollimise. Töötajatel omakorda on õigus ja kohustus nõuda, et organisatsioon tagaks töötajatele võimalikult ohutu töökeskkonna.
2015. aastal teatati Tööinspektsioonile 4774 tööõnnetusest, millest 3800 juhul said töötajad kerge ja 958 puhul raske kehavigastuse. 16 tööõnnetust lõppes töötaja surmaga. Statistika kohaselt on kõige suuremas ohus vastselt tööelu alustanud noored ning töökohta vahetanud inimesed, kes ei ole uusi töövõtteid veel selgeks saanud. Nendega toimub 35 protsenti kõigist tööõnnetustest.


description: Viru Keemia Grupi (VKG) tütarettevõtte VKG Transport uus juht on alates novembrist ka seni kontsernis töötanud Anton Nõomaa.

title: VKG Transpordi uueks juhiks saab Anton Nõomaa

maintext:
«Kuna ta on sisekandidaat, on ta kontserni tegevuse ja vajadustega väga hästi kursis, ja see aitab tal kiiremini ettevõtte olukorraga tutvuda,» ütles VKG avalike suhete juht Irina Bojenko BNS-ile. Kokku laekus Bojenko sõnul juhi valimise konkursile 51 avaldust nii ettevõtte töötajatelt kui teistelt kandidaatidelt.
Siiani töötas Nõomaa VKG hankeosakonna juhatajana. Nõomaa on VKG-s töötanud seitse aastat, hanke- ja logistikavaldkonnas on tal 20-aastane kogemus.
Ettevõtte senine juht Ervin Küttis asub novembrist juhtima kalatööstusettevõtet AS Kallaste Kalur.
VKG Transport AS on VKG kontserni logistikaettevõte, mis osutab rahvusvahelisi ja riigisiseseid auto- ja raudteetranspordi teenuseid. Ettevõte veab ohtlikke veoseid autotranspordiga (ADR), remondib ja hooldab raudteid ning osutab kaubavedude ekspediitorteenuseid raudteedel.


description: Kümned Eesti ettevõtted, sealhulgas kümmekond suurfirmat, kasutavad töötajate sportimistarvete tasumiseks viisi, mis säästab neid erisoodustusmaksu tasumisest ning põhjust etteheideteks ei leia siinjuures ka maksu- ja tolliamet.

title: Suurfirmad leidsid viisi spordisoodustuselt makse mitte maksta

maintext:
Kui reeglina peab ettevõte töötaja spordikuludelt tasuma ka erisoodustusmaksu – ehk sisuliselt tulu- ja sotsiaalmaksu –, siis koostöös MTÜga on terve rida Eesti ettevõtteid leidnud nutika viisi, kuidas selle tasumisest hoiduda, vahendab Äripäev.
Loo keskmes on 2010. aastal asutatud MTÜ Spordiselts ja ühingu 45 annetajat, kelle seas on nii kodu- kui välismaa päritolu tuntud ettevõtteid, näiteks Nortal, Olympic Casino, Tallinna Kaubamaja, Coca-Cola, Selver, Tamro, Smarten Logistics, NG Investeeringud, Coop Eesti Keskühistu, Pipelife, R-Kiosk jpt.
Üle Eesti tegutsevasse MTÜsse kuuluvate ettevõtete töötajad ning nende lapsed saavad käia tasuta ujumas, uisutamas, palli mängimas, kinni makstakse ka osalemine rahvaspordiüritustel. Aastaid on MTÜ kandnud ka kõigi Haapsalu lastekodulaste sportimiskulud, ratsutamisest motokrossini välja.
Spordiseltsi toetajaliikmed ehk MTÜga lepingu sõlminud ettevõtted kannavad spordiseltsile raha annetuse tähise all ning kuna raha jõuab seltsini umbisikulise annetuse – mitte konkreetse töötaja konkreetse sportimiskulu tasuna –, ei pea maksu- ja tolliameti maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi sõnul ettevõtja enda töötaja sportimise kinnimaksmiselt ka erisoodustusmaksu maksma.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: LHV Varahaldus investeerib mõlemasse sügisel turule tulevasse indeksfondi põhimõttel töötavasse pensionifondi algkapitalina 300 000 eurot.

title: LHV panustab loodavatesse indeksfondidesse algkapitalina 300 000 eurot

maintext:
«Fondivalitseja peab ise esimese kolme aasta jooksul omama vähemalt 2 protsenti kohustusliku pensionifondi osakutest. Investeeritav 300 000 eurot täidab selle nõude ära kuni pensionifondi mahuni 15 miljonit,» ütles LHV Varahalduse juhatuse liige Joel Kukemelk BNS-ile.
Ta lisas, et suurema mahu korral peab LHV omaosakutesse juurde investeerima.
«Algne investeering on vajalik ka selleks, et saaks normaalse igapäevase investeerimistegevusega pihta hakata kohe fondi loomise esimesest päevast,» rääkis Kukemelk.
Praegu ootab LHV Varahaldus finantsinspektsiooni lube. Kui fondid käivituvad, märkis Kukemelk turunduse osas, et passiivsed fondid sobivad kleitnidele, kes suudab investeerimisriske ise hinnata, kuna LHV võimalused säärases fondis riske juhtida on väga piiratud.
«Kaubanduskeskustes saab LHV esindajate kaudu soovi korral uut fondi valida, aga meie esindaja ei hakka hindama, kas alustav fond kliendile sobib või mitte. Kas passiivselt juhitud fond sobib isiklike investeerimiseesmärkidega, tuleb kliendil endal hinnata. Teame, et on mitmeid huvilisi, kes seda fondi ootavad,» ütles Kukemelk.
LHV plaanib käivitada nii teise kui kolmanda samba indekspensionifondi. Mõlema haldustasu saab olema 0,39 protsenti, sisenemis- ja väljumistasu uutel fondidel ei ole. Uued fondid plaanib LHV turule tuua sügisel, selle eeldus on, et finantsinspektsioon registreerib fondide tingimused. Inspektsioonile andis firma taotluse augusti lõpus.
Plaanitav teise samba pensionifond LHV Pensionifond Indeks investeerib aktsiatesse maksimaalselt 75 protsendi ulatuses, kolmanda samba LHV Pensionifond Indeks Pluss investeerib täies mahus aktsiatesse.


description: Kuigi briti naela languse «viimaseks piisaks karikas» oli reedene uudis, et brittide valuuta on langenud viimase 31 aasta madalaimale tasemele USA dollari suhtes, on analüütikute sõnul märgid sellest õhus olnud juba pikemat aega. Küll ei ole veel selge, mis nüüd järgnema hakkab.

title: Seitse asjaolu, mida tasub briti naela langusest teada

maintext:
Seetõttu on Bloomberg reastanud seitse fakti, mis kirjeldavad briti naela kursi languse praegust seisu ja selle võimalikke mõjusid tulevikule.
1. Olles pärast 23. juuni Brexiti otsust jäänud seisma vahetuskursi juures 1,3 USA dollarit, langes briti naela kurss lõppenud nädalal 1,24 USA dollari tasemel. Reedese järsu kukkumise tõttu kaubeldi briti naelaga Aasia börsil isegi rekordmadala kursiga 1,18 USA dollarit.
2. Viimase nädala languse taga nähakse Briti peaminister Theresa May 5. oktoobril välja öeldud sõnu, mille kohaselt toetab Briti parlament suure tõenäosusega nn tugevat Brexitit (Hard Brexit - ing k). Sellega purustas ta paljude lootused märksa pehmemale lahkulöömisele euroliidust, millega võiks säilida näiteks kaupade vaba liikumine ja mitmed teised senised finantskokkulepped.
3. Vabaks lastud briti naela kursi langus oli siiski kõike arvesse võttes üsna loogiline reaktsioon, kui vaadata seda, kui ebakindlaks on praegu muutunud igasugused kaubandussuhted Suurbritanniaga, mille bilanss on praegu niigi negatiivne. Ei tohi ära unustada, et Suurbritannial on seni olnud üks avatumaid majandusi, mis on väga tugevalt olnud integreeritud ülejäänud Euroopaga. Selliste pikaajaliste suhete katkestamine otseloomulikult mõjutab riigi kaubandust ja majanduskasvu.
4. On ka seisukohti, mis arvavad, et briti naela langus aitab pehmendada euroliidust lahkulöömise mõju Suurbritannia majandusele, julgustades eksporti, suurendades impordiasendust, turistide arvu ning kapitalivoogusid. See on ka põhjus, miks börs on seni sellele otsusele väga hästi reageerinud.
5. Samas ei tähenda see, et valuuta vahetuskursi jätkuvale langusele panustamisega ei kaasne oma riskid. Nii mitmed oodatud positiivsed mõjud majandusele võivad jääda tulemata või vähemalt jõuda kohale hiljem, kui eeldatakse. Muuhulgas võib inflatsioon kujuneda oodatust suuremaks ning see võib tõsiselt ohustada Suurbritannia keskpanga poliitikate elluviimist. Ja kui tugev Brexit surub brittidele peale majanduslanguse, peavad Suurbritannia poliitikakujundajad seisma silmitsi märksa suurema väljakutsega: stagflatsiooniga hakkama saamine.
6. Silma tasub peal hoida ka briti naela languse kaasas käivatel poliitilistel mõjudel. Lühiajalises plaanis tähendab see kindlasti rahvusvahelise finantseliidi soosimist ja see võib toimuda Suurbritannia vaesemate elanikegruppide arvelt. Kui börsil läheb hästi, siis võidavad sellest ennekõike need, kelle juba läheb hästi, hoolimata praeguse valitsuse populistlikust retoorikast, mis püüab leiboristide ja UKIP-i toetajaid enda poolele meelitada.
7. Ülejäänud Euroopa ei tohiks loorberitele puhkama jääda. Nõrk naela kurss on samuti üks faktoritest, mis muudab Euroopa riikide tänaste majanduslike ja rahanduslike väljakutsetega hakkama saamise veelgi keerukamaks.
See kõik tähendab vaid üht - kui nii Suurbritannia ise kui euroliide liikmed asuvad toetama tugevat Brexitit, muudab see briti naela veelgi nõrgemaks ja sellel saavad olema laastavad tagajärjed nii brittidele endile kui ülejäänud Euroopale.


description: Üha raskem on teada, milliseid tooteid ja teenuseid turistile pakkuda, kuna turistide käitumine on muutunud ettearvamatuks,  tõdes seminaril «Eestisse reisiva soomlase profiil nüüd ja tulevikus» Timo Huttunen ajalehest The Baltic Guide.

title: Timo Huttunen: turistid on muutunud ettearvamatuks

maintext:
Esiteks kasutavad inimesed varasemast tunduvalt vähem reisibüroode teenuseid, samuti väheneb huvi grupireiside vastu.
Lisaks on inimeste huvid üha värvikirevamad. «Sama mees, kes juhib suurt firmat, ülikond seljas ja lips ees, võib olla reisil rahvatantsija või linnuvaatleja. Meditsiiniõde võib reisil olla nahka riietunud mootorrattur ja käia samas vaatamas ka ooperit,» rääkis Huttunen.
Lisaks muutuvad ka reisitrendid. Ühel aastal on moes toidureisid, järgmisel käiakse spaapuhkustel.
Kolmandaks mõjutavad turiste ka muutused seadusandluses. «Kui Soome tõstab alkoholiaktsiisi, siis kohe tõuseb ka huvi Eestisse reisimise vastu,» arvas Huttunen.


description: Eesti Pank ostis Euroopa Keskpanga (EKP) võlakirjaostuprogrammi raames septembris 184 miljoni euro väärtuses võlakirju.

title: Eesti Pank ostis septembris 184 miljoni euro eest võlakirju

maintext:
Kokku kasvas Eesti Panga varaostude portfelli maht 2,73 miljardi euroni, teatas pank kodulehel.
Ostetud võlakirjade hulgas ei ole alates maikuust enam Eesti võrguhalduri Elering võlakirju, mida Eesti Pank on omandanud 63 miljoni euro ulatuses, sest kõikide euroala keskpankade nimel hakkasid juunikuust ettevõtete võlakirju soetama kuus keskpanka.
Eesti firmadest vastavad erasektori võlakirjade kokkuostuprogrammi nõuetele Eleringi ja Eesti Energia võlakirjad ning neid ostab nüüd Soome keskpank. Lisaks ostavad ettevõtete võlakirju Belgia, Saksa, Hispaania, Prantsuse ja Itaalia keskpangad.
Soome keskpank on alates juunist ostnud Eleringi ja Eesti Energia võlakirju, kuid euroala keskpangad ei avalikusta ostetud võlakirjade mahte ettevõtete lõikes. Ettevõtete võlakirjadega ostmisega seonduvad tulud ja riskid jagunevad kõigi euroala keskpankade vahel vastavalt Euroopa Keskpanga kapitalivõtmele, millest Eesti Panga osa on 0,274 protsenti.
Kõik euroala keskpangad alustasid 2015. aasta 9. märtsil üheskoos nii-öelda rahamahu-poliitikaga (QE) ehk võlakirjade kokkuostuprogrammiga summas 60 miljardit eurot kuus. Algselt plaaniti programmi kestvust vähemalt 2016. aasta septembri lõpuni ning igal juhul seni, kuni inflatsiooni areng on EKP nõukogu hinnangul püsivalt kohandunud ning kooskõlas nõukogu eesmärgiga hoida inflatsioonimäär keskpika aja jooksul 2 protsendi tasemest allpool, ent selle lähedal.
2015. aasta detsembri alguses otsustas EKP programmi pikendada ja laiendada, ostes 60 miljardi euro võrra kuus võlakirju kokku vähemalt 2017. aasta märtsini ja reinvesteerides intressi. Lisaks riigivõlakirjadele võib keskpank nüüd osta ka muid avaliku sektori võlapabereid, mille on väljastanud kohalikud või piirkondlikud omavalitsused.
2016. aasta aprillis rakendus EKP otsus laiendada võlakirjade kokkuostuprogrammi 80 miljardi euroni kuus ning lubada kokku osta ka investeerimisjärgu reitinguga ettevõtete võlakirju, mille on emiteerinud ettevõtted, välja arvatud kommertspangad.
Keskpank võttis rahapoliitilised meetmed kasutusele, et ergutada euroala majandust. Võlakirjade ostmine peaks esialgses perspektiivis kaasa tooma muude varade nagu aktsia- ja kinnisvarahindade tõusu ning euro kursi nõrgenemise. EKP loodab, et see kandub ka reaalsesse majandusse.


description: Venemaa president Vladimir Putin ütles maailma energiakongressil, et naftakartelli OPEC mittekuuluv Venemaa on valmis ühinema naftatoodangu piiramise abinõudega, kuna see on ainus tee kaua aega madala naftahinna käes vaevelnud naftaturu tasakaalustamiseks.

title: Putin: Venemaa on valmis OPEC-i naftatootmise piiranguga ühinema

maintext:
«Praeguses olukorras on naftatoodangu külmutamine või vähendamine energiasektori stabiilsuse tagamise ja naftaturu tasakaalustamise ainuke võimalus. Venemaa on valmis toodangu piiramise meetmetega ühinema ja soovitab teistel naftat eksportivatel riikidel toimida samamoodi,» rõhutas ta.
Ta avaldas lootust, et novembris õnnestub OPEC-i kohtumisel saavutada konkreetne kokkulepe ning et see idee annab turgudele ja investoritele positiivse signaali.
Venemaa energeetikaminister Aleksandr Novak osaleb kolmapäeval Istanbulis OPEC-i energeetikaministrite mitteamelikul kohtumisel.


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) tegi innovatsiooni toetavate hangete programmis esimesed toetusotsused, millega toetatakse kolme projekti kogusummas 665 000 eurot.

title: Sotsiaalministeerium saab EASilt maailmas unikaalse meditsiinilahenduse loomiseks pool miljonit eurot

maintext:
Esimesse taotlusvooru laekus seitse taotlust viielt avaliku sektori asutuselt ning toetusi taotleti kokku 1,7 miljoni euro ulatuses. Nendest rahuldati maanteeameti projekt summas 150 000 eurot, Harku vallavalitsuse ja Tartu linnavalitsuse ühisprojekt summas 15 000 eurot ja sotsiaalministeeriumi projekt, mis saab toetust 500 000 eurot.
Sotsiaalministeeriumi projekti eesmärgiks on saavutada rahvatervise paranemisest tingitud kokkuhoid tervishoius. Projekti käigus luuakse maailmas unikaalne üleriigilisse tervishoiusüsteemi integreeritud personaalmeditsiini otsustustoe lahendus, mida rakendatakse ja testitakse tervishoiuteenuse osutajate ehk haiglate ja perearstide osalusel.
Maanteeameti projeti eesmärgiks on saada teedeehitus valdkonnas optimaalne kohalikel ehitusmaterjalidel baseeruv tee konstruktsiooni koostamise metoodika. Projekti tulemusena peab olema välja töötatud uus metoodika, mis vastab hetkel kehtivatele tee-ehituse normidele ja nõuetele, kuid annab ka väikeettevõtetele võimaluse turule siseneda, seda nii ehitusmaterjalide tootjate kui ka teedeehituse ettevõtete puhul.
Harku vallavalitsuse ja Tartu linnavalitsuse ühisprojekti eesmärgiks on ühendada turul saada olevad tänavavalgustuse eraldiseisvad kaugjuhtimissüsteemid, mis on seotud juhtimissüsteemi arendaja või käidukorraldusettevõtte infotehnoloogiliste rakendustega ja mis täidab teisi ülesandeid nagu valgustite režiimide juhtimine ja rikete haldamine, tänavavalgustuse inventariseerimise ja vara haldamise geoinfosüsteemiga. Eesmärk on nimetatud juhtimissüsteemid viia ühele platvormile.
«Innovaatiliste lahenduste hankimine avaliku sektori asutuste poolt on seni alakasutatud arengumootor Eesti majandusele,» ütles ettevõtlusminister Liisa Oviir pressiteates. Oviir lisas, et esimese vooru õppetunde silmas pidades on juba 2017. aasta alguses oodata teist taotlusvooru.
EAS-i ettevõtlus ja ekspordi keskuse direktori Tea Danilovi sõnul läbimõtlemata taotlusi üldiselt ei esitatud, pigem oli sõelal mitmeid häid ja innovaatilisi ideid, kuid kuna taotlus pidi sisaldama ka muid elemente peale idee, siis mitme taotleja puhul sai just see komistuskiviks.
«Kuna innovatsioonihange on seotud ka finantsriskiga, mis tähendab, et täpset eelarvet ei saa üldiselt planeerida, siis tuleks pöörata rohkem tähelepanu eelarve koostamisele ning lisafinantside kaasamise kirjeldamisele ja hindamisele,» ütles Danilov.
Tänavu kevadel majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt algatatud innovatsiooni toetavate hangete programmi eesmärgiks on tõsta avaliku sektori hankijate teadlikkust ja võimekust hankida innovaatilisi lahendusi. Toetust oli võimalik taotleda nii lepingu eseme ostmiseks kui ka hanke korralduseks vajalikeks tugitegevusteks, nagu õigusalane nõustamine, projektijuhtimine ja turuanalüüs.


description: Liviko teise konkurentsisüüasja arutamisel tuleb väike paus, kuna prokuratuur esitas täiendatud süüdistused.

title: Prokurör uuendas Liviko teise kartellileppe süüasjas süüdistust

maintext:
«Riigiprokurör esitas uued, täiendatud süüdistusaktid. Kohus andis kaitsjatele aega nendega tutvumiseks ja oma seisukohtade ettevalmistamiseks. Järgmine istung on plaanis 15. novembril,» rääkis Harju maakohtu pressiesindaja BNS-ile.
Augustis alanud protsessil süüalused end süüdi ei tunnistanud.
Riigiprokuratuur süüdistab nelja füüsilist isikut ja aktsiaseltsi Liviko konkurentsi kahjustavas hinnaalases koostöös. Füüsilistest isikutest kaks olid aktsiaseltsi Liviko töötajad ja kaks praegusek äriregistrist kustutatud äriühingu töötajad. Eeluurimist viis läbi konkurentsiamet ja juhtis riigiprokuratuur. Kriminaalasi alustati 2014. aastal ning uurimise all olev konkurentsi kahjustav tegu pandi süüdistuse järgi toime 2011. aastal.
Livikole esitatud süüdistus käsitleb Liviko ja kunagiste OÜ Aldar Eesti töötajate vahelist väidetavalt konkurentsi kahjustavat keelatud suhtlust.
Liviko kinnitusel pole ettevõte keelatud kokkuleppeid sõlminud. «Esitatud süüdistus on aegumise vältimise kaalutlustel eraldatud niinimetatud kaubanduskettide konkurentsiasjast ja puudutab ajaliselt taas umbes viie aasta tagust kirjavahetust, seega sisuliselt ei ole tegemist uue asjaga,» on AS-i Liviko kaitsja Erki Kergandberg varem öelnud.
Varasemalt on Liviko saanud süüdistuse niinimetatud viinamüügi kartellileppe süüasjas, mille Tallinna ringkonnakohus otsustas möödunud aastal lõpetada ja kohtualused süü alt vabastada. Riigiprokuratuur viis vaidluse riigikohtusse, mis leidiski, et süüasi pole siiski aegunud ja ringkonnakohus peab kaasust uuesti vaagima. Ringkonnakohus tegigi seda ja kuulutab lahendi 15. detsembril.


description: Balti M&A ja erakapitali foorumi galaüritusel Riias anti eile õhtul, 27. oktoobril välja auhinnad 2016. aasta tähtsamate tehingute eest. Võitjateks osutusid Trilini Energy, Providence Equity Partners ja FCR Media Group.

title: Baltimaade aasta tehingu auhinna pälvis Eesti Gaasi ostmine

maintext:
Balti M&A aastatehingu auhind läks Trilini Energyle, mis ostis Eesti Gaasi, müüjateks Fortum ja Gazprom. Tallinki suuromanikele kuuluva AS Infortari tütarfirma Trilini Energy ostis Fortumilt Eesti Gaasi 51 protsendi suuruse osaluse avaldamata hinnaga ja Gazpromilt 37-protsendise osaluse 24,5 miljoni euroga.
Konkursi žürii hinnangul on tehing oluline valdkonna strateegilise tähtsuse ja suure tehinguväärtuse ning ka selle poolest, et kohalik kapital ostis välja välisinvestorid.
Balti era- ja riskikapitali aastatehingu auhinna sai tehing, millega Providence Equity Partners ostis BITĖ Groupi.
USA erakapitalifond Providence Equity Partners, mis haldab enam kui 45 miljardi USA dollari väärtuses varasid, omandas Ühendkuningriigi erakapitalifondilt Mid Europa Partners Hollandis registreeritud Bite Finance Internationali; tehingu hinda ei ole avaldatud. BITE on üks regiooni kolmest suurimast telekommunikatsiooniettevõttest, mis pakub Lätis ja Leedus mobiilside- ja mobiilse interneti teenuseid.
Rahvusvahelise suurtehinguga väljus erakapitalifond Mid Europa Partners ettevõtte omanikeringist ning teine Baltikumis tegutsev globaalne erakapitaliinvestor astus tema asemele.
Auhind Baltikumi ettevõttele M&A tehingu eest välisturgudel läks FCR Media Groupile, mis ostis Belgia ettevõtte Truvo.
Eesti päritolu lokaalsete otsingu- ja operaatorteenuste pakkuja FCR Media Group ostis avaldamata hinnaga Belgia ettevõtte Truvo, mis annab välja telefoniraamatuid paberil, veebis ja mobiilseadmetele. Enne tehingut pankrotiavalduse esitanud Truvo liidetakse FCR Media Belgiumiga ja ettevõttes säilib 310 töökohta.
Tegemist oli ühega Eesti ostjate vähestest tehingutest väljaspool Balti riike.
Võitjad valis välja Balti žürii, kuhu kuulusid EstVCA tegevdirektor Kristiina Vassilkova, LHV portfellihaldur Kristo Oidermaa, LVCA juhataja Edgars Pīgoznis, Dienas biznessi juhatuse liige Jānis Maršāns, ISM University of Management and Economicsi professor Dr Asta Klimavičienė, Summa Advisersi partner Valerij Judin.
Žürii hindas tehingute strateegilist tähtsust Balti turu jaoks, tehinguväärtust ja sihtühingu käivet, tehingu keerukust ja/või novaatorlikkust, rahastamis- ja maksestruktuuri ning Balti turul tegutsejate osalust. Hinnati eelnenud 12 kuu jooksul (oktoober 2015 – oktoober 2016) lõpule viidud tehinguid.


description: Keskkonna- ja maaeluministeerium jõudsid seisukohale, et Eestis ei ole põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks; ministeeriumid tegid vastava ettepaneku ka valitsusele.

title: Ministeeriumid ei näe põhjust karusloomakasvatamist keelata

maintext:
Keskkonnaministeeriumi poolt vaadatuna on karusloomade kasvatamisel probleemsed kohad eelkõige võõrliikide loodusesse pääsemine ja karuslooma kasvanduste nõuetekohane sõnnikumajandus, kuid viimastel aastatel on see olukord paranenud, selgub kirjast riigikantseleile.
Seetõttu ei näe keskkonnaministeerium põhjust karusloomafarmide keelustamiseks.
Maaeluministeerium on omakorda seisukohal, et juhul kui on täidetud loomade pidamise ning loomade surmamise nõudeid, võivad karusloomakasvatused edasi tegutseda.
Sellest lähtuvalt teevad mõlemad ministeeriumid vastava ettepaneku ka valitsusele.
Karusloomakasvatuste keelamist on riigikogu maaelukomisjonilt tänavu nõudnud nii MTÜ Loomade Nimel, loomaõiguslusorganisatsioon PETA kui ka Eesti moeloojad.
Riigikogu maaelukomisjoni juht Ivari Padar on varem BNS-ile öelnud, et komisjon ootab karusloomakasvatuste teemal eelkõige valitsuse seisukohta, et pärast seda oma seisukoht kujundada.
Padar tõdes, et maaelukomisjoni liikmed on karusloomakasvatuse keelamise või lubamise suhtes eri meelt.


description: Kui Saaremaa ralli ajaks oli maavalitsus tellinud lennufirmalt graafikusse lisalende, siis ekspertide hinnangul see lennukitest laevadele mingit konkurenti ei tee.

title: Kipakas praamiühendus saartevahelist lennuliiklust ei elavda

maintext:
Saarte vahel lennuliiklust korraldava firma Transaviabaltika Eesti volitatud esindaja Rene Musta sõnul on tegelikult kõikidel nädalavahetustel lennud enamasti välja müüdud ning seetõttu on keeruline hinnata, kas segadused laevaliikluses on kuidagi lennureisijate arvu mõjutanud. «Oleme teenindanud liine ainult kolm kuud ja selle aja jooksul puudub meil kogemus, et saaksime mingeid põhjapanevaid järeldusi teha,» arvas Must.
Samas nendib Must, et nädalavahetusel möllanud tormi tõttu oli huvi lennuliini vastu tõesti suurem kui tavaliselt. «Näiteks Hiiumaad külastav seltskond jahimehi tulid kõik meie lennukite peale, sest tormi tõttu praam lihtsalt välja ei sõitnud,» rääkis esindaja. «Aga selge on see, et autoga lennuki peale ju ei lähe ning seetõttu usun, et lennuk küll parvlaevaliiklusele mingi tõsiseltvõetav konkurent ei ole,» arvas ta.
Kommertsalustel lisalendude korraldamine on esindaja sõnul väga kallis ning selle tõttu ise nad neid lisada ei saa. «Lisalendude tellimise otsustab ikkagi lepingupartner ja lepingupartneriks on Saare maavalitus ja Hiiu maavalitsus. See on nende pädevus ning kui lepingupartner otsustab tellida lisareisid, siis meie oleme valmis loomulikult lendama,» selgitas Must.
Saare maavalitsuse arendusnõuniku Karl Tiitsoni selgitusel olid nädalavahetusel tellitud lisalennud otseselt seotud Saaremaa ralliga. «See polnud kuidagi seotud sellega, et kartsime, et praamiliiklusega midagi lahti oleks,» rääkis Tiitson.
Tema sõnul on juba proportsioonide erinevus nii suur, et sellel poleks lihtsalt mõtet. «Üks on selline väike 19-kohaline lennuk ja praam veab inimesi üle sadades ja tuhandetes. Meie siin Saare maavalituses küll sellist plaani ei näe, et praamiliikluse tõttu lende juurde paluksime,» ütles Tiitson.
Tiitsoni kinnitusel tehakse otsused lisalende tellida hoopis teistel kaalutlustel – näiteks siis, kui tõepoolest Saare peal midagi ägedat on toimumas ning inimesed sooviksid tulla seda nautima ilma autota.
Hiiu maavalitsuse ühistranspordi spetsialisti Tõnis Paljasma arvates on lisalendude tellimine põhimõtteliselt võimalik, kuid samas ei näe ka tema selle olulist otstarbekust, kuna lennuk on tõepoolest väga väike. «Mõne reisi me saame ilmselt juurde teha, aga ega sellega muret ei lahenda,» leidis Paljasma. Tema hinnagul saab jalgsireisija üle igal juhul, olgu siis selleks laevaks kasvõi Harilaid. «Kaupa ju lennuki peale ei pane,» ütles spetsialist ning selgitas, et suurim probleem on selles, et väga paljud veoautod ei mahu lihtsalt praamile ning see pärsib majandustegevust.


description: Venemaa majandusministeerium tahab turuhinnaga müüki panna 19,5 protsenti naftafirma Rosneft aktsiatest, mis praegu on riikliku haldusfirma Rosneftegaz valduses.

title: Vene majandusministeerium on valmis müüma viiendiku Rosneftist

maintext:
«Tahame selles küsimuses konsulteerida firmaga Banco Intesa,» ütles majandusminister Aleksei Uljukajev neljapäeval ajakirjanikele.
Septembri alguses kinnitas müügihuvi ka president Vladimir Putin.
«Juhul kui ettevõte leiab sobivad strateegilised investorid, võib osaluse müük toimuda juba tänavu,» ütles Putin Bloombergile. Tehingu hind peaks jääma umbes 11 miljardi dollari ümber.
Rosnefti osaluse müük näitab Putini sõnul, et Venemaa tahab riigi rolli majanduses vähendada.
«Venemaa valitsusel ei ole vajadust hoida enda käes nii suurt osalust ning me jätkame oma plaanide elluviimisega,» ütles Putin. «Küsimus pole selles, kas me seda tahame või mitte, küsimus on selles, kas sellel on mõtet ning millisel hetkel on sellel mõtet?».
Venemaa president kinnitas, et Rosnefti osalust ei müüda ükskõik millise hinna eest, kuna tehingu eesmärgiks on saada võimalikult palju tulu Venemaa majandusele ja riigile.