description: Valitsus otsustas täna hommikul peetud telefoniistungil, et esitab Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) kuuluva riigikogu liikme Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks.

title: Valitsus esitab Partsi Euroopa Kontrollikoja liikme kandidaadiks

maintext:
Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ütles otsust kommenteerides, et üksmeele saavutamine oli praeguses etapis möödapääsmatu, ning tunnustas koalitsioonipartnereid konstruktiivse ja lahendustele orienteeritud suhtumise eest. «Olen ka varem öelnud, et Juhan Parts on sellele ametikohale tugev kandidaat. Tema kasuks räägib ainuüksi fakt, et tegemist on endise peaministriga, ning kaalu lisab seegi, et Parts on olnud majandusminister ja riigikontrolör,» ütles ta valitsuse kommunikatsioonibüroo teatel.
IRLi esimees, sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna nimetas samuti oluliseks, et valitsuses suudeti saavutada üksmeel. Ta märkis, et kuna kontrollikoja senine liige Kersti Kaljulaid valiti parlamendis väga suure poliitilise konsensusega presidendiks ja Eesti koht kontrollikojas jäi tühjaks, pidi valitsus otsusele jõudma.
«Leiti, et vahepeal on aega mööda läinud ja palju vett merre jooksnud. Valitsust ootavad sisulised otsused nagu haldusreformi rakendamine, vanemahüvitise süsteemi reformimine, majanduse käimatõmbamise otsused ning pisut teisejärgulised küsimused tuleb ära lahendada,» rääkis Tsahkna Postimehele ja lisas, et koosmeel leiti samas vaimus, mida parlament näitas eelmisel nädalal presidenti valides.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juht, tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski märkis, et sotsiaaldemokraatidel on Partsi sobivuse osas jätkuvalt kahtlusi, kuid otsuse venimine oleks seadnud löögi alla Eesti rahvusvahelise usaldusväärsuse. «Vabanenud koht on vaja täita ning tulime siinkohal partneritele vastu,» ütles ta.
Pärast valitsuse heakskiitu esitatakse Euroopa Kontrollikoja liikme kandidatuur Euroopa Liidu nõukogule. Liikme kinnitab nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
Parts ütles ERRile, et kavatseb nüüd tõsiselt valmistuda Euroopa Parlamendis toimuvateks kuulamisteks. «Otsus ei olnud just kiiremate hulgast, kuid mine tea, milleks selline viibimine kasulik võis olla,» märkis ta. «Ehk on ka positiivset võimalik näha.»
Kontrollikoja liikme nimetamine on koalitsioonis juba eelmise aasta lõpust pingeid tekitanud ülesanne, millega valitsus polnud hakkama saanud hoolimata sellest, et kaks ametiaega kontrollikojas töötanud ja eelmisel nädalal presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi viimane ametiaeg lõppes tänavu mais. Partsi nimetamisele seisis seni vastu Sotsiaaldemokraatlik Erakond, kes nõudis uue ja sobivama kandidaadi esitamist.
Parts (50) on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal ning töötanud aastatel 1992–1998 asekantslerina justiitsministeeriumis. 1998.–2002. aastani oli ta riigikontrolör, misjärel suundus poliitikasse ning sai 2003. aasta riigikogu valimiste järel Res Publica esimehena kaheks aastaks Eesti peaministriks.
Valitsuses töötas Parts ka aastatel 2007–2014, kui ta oli majandus- ja kommunikatsiooniminister. Riigikokku on teda valitud kõigil valimistel alates 2003. aastast. Mullu märtsis toimunud valimistel kandideeris ta IRLi esinumbrina Harju- ja Raplamaal, kus kogus 4208 häält ja sai selle tulemusega ringkonnamandaadi.
Praegu on Parts IRLi riigikogu fraktsiooni aseesimees, samuti kuulub ta erakonna eestseisusesse ja volikokku. Kontrollikoja liikmeks saades peab ta IRList välja astuma.
Partsi asendusliige riigikogus on IRLi nimekirjas kandideerinud ajakirjanik Tiina Kangro, kes kogus Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 1669 häält. Tema loobumise korral pääseks parlamenti samas ringkonnas 1536 häält saanud Aivar Riisalu.
Euroopa Kontrollikoja ülesanne on Euroopa Liidu sõltumatu välisaudiitorina kontrollida, kas ELi eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega kooskõlas. Kontrollikotta kuulub üks liige igast ELi liikmesriigist.
Viimased enam kui 12 aastat töötas Euroopa Kontrollikoja liikmena Kersti Kaljulaid, kellest saab täna pärast riigikogu ees vande andmist Eesti president.


description:
„Inglise keeles sain aru paarist sõnast, aga ise ei osanud ma midagi öelda.  Ma ei tahtnud tööelust keele mitteoskamise tõttu kõrvale jääda. Tänu Šveitsi meetodile hakkasin inglise keelt rääkima vaid 2 nädala jooksul!” jutustab Kristiina Jankovic (48).

Loe intervjuud Kristiinaga ja saad teda, kuidas ka sina võid inglise keele 14 päevaga ära õppida.

title: Avastus: Kristiina (48) jutustab, kuidas iga eestlane võib ilma pingutamata inglise keele ära õppida.

maintext:
– Kas te olite varem inglise keelt õppinud?
– Muidugi, kõik on ju kunagi midagi õppinud… Koolis olid inglise keele tunnid, aga see oli nii ammu, et mäletasin ainult yes'i ja no'd. Paari aasta eest käisin ka kursustel – need nõudsid palju aega ja raha. Tookord ei õppinudki ma õieti midagi ära, sest tundides mindi väga kiiresti edasi ja keegi ei oodanud järele, kui ma millestki aru ei saanud. Lõpuks kaotasin usu, et ma sellega hakkama saan.
– Mis teid innustas hakata inglise keelt õppima Šveitsi meetodiga?
– Sain aru, et tööl lähevad noored kolleegid minust kiiresti mööda, sest nad oskavad inglise keelt. Sõbranna jutustas ainulaadsest Šveitsi meetodist. Olin üllatunud, kui lühikese ajaga tal õnnestus inglise keel ära õppida. Rõõmustasin, et ehk on ka mul lootust. Lisaks oleks mulle raha tagastatud, kui mul poleks see õnnestunud ja ma poleks hakanud kahe nädalaga inglise keelt rääkima. Nii otsustasingi registreeruda.
– Kuidas toimus õppimine?
– Šveitsi programmiga oli väga lihtne õppida. Kõik toimus arvutis ja kasutati väga ebatavalist meetodit, seda ei saa isegi ümber jutustada, vaid peab nägema. Esimese nädala lõpus oskasin juba moodustada lihtsaid lauseid. Kui kursustel ootasin, millal ometi tund otsa saab, siis nüüd ootasin, millal saan Šveitsi meetodiga õppima hakata – tekkis tõeline hasart. Väga aitas see, et oli palju visuaalseid materjale, sai tagasi liikuda ja heita pilgu sellele, mis oli ära ununenud. Leidsin iga päev 15 minutit aega, et maha istuda, ning sellest piisas täielikult.
– Kuidas te hindate oma inglise keelt pärast kaht nädalat?
– Mul on väga hea meel. Kui töö juurde tuleb välismaine klient, siis ma ei kohmetu enam, vaid oskan vestelda. Teadku need noored, et ka mina oskan! (Naerab) Kui tütar külla tuli, vaatasime ingliskeelseid filme. Olen saavutatu üle uhke.
– Mida te sooviksite neile, kes ei ole veel inglise keele õpet alustanud?
– Kindlasti registreeruda Šveitsi programmile. Ma ei oleks kunagi arvanud, et keele saab NII kiiresti ja kergesti ära õppida! Nii kaua, kui sina kahtled, on teistel juba inglise keel suus!
SwissLanguages.com pakub – õpi inglise keeles rääkima 14 päevaga! Ainult täna saad keeleõppeprogrammi 55% soodustusega – ainult 6,95 euro eest (tavahind 16,95 eurot). Telli programm nüüd, aga õpi siis, kui soovid! Ära jää hiljaks! Soodustus kehtib ainult 50 esimesele tänasele huvilisele!
Mine aadressile SwissLanguages.com, saa soodustus ja hakka inglise keeles rääkima juba homme!

fasttext_language: et


description: Maanteeamet ei ole hoolimata öökülmadest veel otsustanud lubatud piirkiiruste vähendamist, seostades selle otsuse lumesadude algusega.

title: Maanteeamet: piirkiirust vähendame lume saabudes

maintext:
«Maanteeamet jälgib pidevalt ilmastikuolusid ja teeb otsuse suurima lubatud piirkiiruse muutmiseks jooksvalt vastavalt ilmastikuoludele. Avalikkust teavitatakse koheselt, kui vastav otsus tehakse. Põhiliseks indikaatoriks, mida lisaks temperatuuride muutumistele jälgitakse, on tihe lumesadu ja lumekatte tekkimine,» ütles maanteeameti piirkondliku liikluskorralduse talituse juhataja Erkki Vaheoja neljapäeval BNSile.
«Kiiruse valikul tuleks arvestada, et suurima lubatud kiirusega sõitmine ei ole kohustus. Kui hall on maas või tee härmas, siis tuleks kindlasti valida väiksem kiirus. Libeduseoht on suurem hommiku- ja õhtutundidel,» märkis Vaheoja.


description: Vabatahtlikud entusiastid tegid vastavatud Eesti Rahva Muuseumile (ERM) ingliskeelse veebilehe, mis annab muuseumi kohta põhjalikku infot.

title: Vabatahtlikud tegid Eesti Rahva Muuseumile ingliskeelse veebilehe

maintext:
Piret Õunapuu: kuidas eestlased oma muuseumi said
Eesti Rahva Muuseumi sünnilugu on olnud pikk ja vaevaline. Idee eesti muuseumist sündis ja arenes koos eesti rahva eneseteadvusega. See oli mõtte areng, et eesti kultuur, meie oma rahva looming, see suuline ja esemeline vanavara võiks olla midagi nii väärtuslikku, et seda tasub säilitada ka tulevastele põlvedele, kirjutab ERMi teadur Piret Õunapuu.


authors:
Nele-Mai Olup
Bns

title: Ligi: Nebokati ja Kallase mõttevahetus oli tarbetult terav ja sobimatu

maintext:
Reformierakonna aseesimehe Jürgen Ligi hinnangul läks partei peasekretäri Reimo Nebokati ja auesimehe Siim Kallase reedel meedia vahendusel peetud mõttevahetus tarbetult teravaks.
«Ilmselgelt tarbetult isiklikuks läinud mõttevahetus, aga pool süüd on siin pealkirjakirjutajal,» ütles Ligi BNSile.
Delfi pani uudise pealkirjaks «Reformierakonna peasekretär lajatab erakonna auesimehele: Siim Kallas ihaldab sõprust kremlimeelsuse esindajaga» ja Rahvusringhäälingu uudisteportaal pealkirjastas uudise «Kallas võib teha uue partei; Reformierakond - Kallas ihaldab Kremli-meelsust».
Ligi sõnul polnud Nebokati hiilgav, aga seda polnud tema hinnangul ka Siimu omad. «Tõele au andes Nebokat ei nimetanud Siim Kallast Kremli-meelseks, nagu väitis uudise pealkiri, vaid ütles, et Kremli-meelsega kokku leppimine ei saanud olla presidendivalimiste hind.»
Ligi sõnul võiks presidendivalimiste teema võiks ilma kibestumisteta minevikku jätta, sest Eestil on president olemas. «Mõlemad meie kandidaadid [Kallas ja Marina Kaljurand] said erakonnalt isikliku sümpaatia tõttu tegelikult tugevama toetuse kui eeldanuks meie huvi saada «oma» presidendi asemel president, kes saab omaks paljudele ja meile seal hulgas,» sõnas Ligi.
Ligi jättis vastamata BNSi küsimusele, kas selline teravuste vahetamine tuleb Reformierakonna mainele kahjuks või kasuks, samuti jäi vastuseta soov kommenteerida Kallase öeldut võimaliku uue erakonna asutamise kohta.
Õhtul kinnitas Kallas «Aktuaalsele kaamerale» antud intervjuus, et uut erakonda pole tal siiski praegu plaanis teha ning ta lisas, et mõtleb, kuidas Reformierakonda mõjutada selles suunas, mis talle südamelähedane on.
Atonen: Reformierakonna probleemid algavad ikkagi partei juhtidest
Reformierakonna üks asutajatest Meelis Atonen ütles «Aktuaalsele kaamerale» antud intervjuus, et partei probleemid algavad siiski Reformierakonna enda juhtidest, kirjutas ERRi uudisteportaal.
«Meil ei ole mõtet otsida halle ja värvilisi kardinale, me peame vaatama, kes vastutavad ja ikkagi vastutus läheb väga lihtsalt juhatuse peale - kui meeskond ei toimi, siis juhatus peaks maha istuma, et miks see ei toimi.»
Atoneni sõnul ehmatas teda Reformierakonna peasekretäri Reimo Nebokati reaktsioon Siim Kallase kriitikale.
«Ma ei oleks ka kõige halvemas unenäos arvanud, et kui erakonna asutaja läheb ja räägib kriitiliselt erakonnast, siis selle vastu tuleb väide, et ta räägib seda selletõttu, et tahaks teha koostööd Kremli-meelsetega. Minu arvates see oli niivõrd ülepingutatud spinn ja ma arvan, et peasekretär peaks siin väga tõsiselt analüüsima, kas sellise avalduse tegemine on tema tööülesannete hulka käiv asi või äkki on see asi, millega ta ei pea tegelema, äkki tema peaks ikkagi tegelema erakonna ühtse meeskonna hoidmise ja tegemisega, inimeste kaasamisega, mitte inimeste lahkulöömisega või siis tülli ajamisega,» kommenteeris Atonen.
Pevkur: kui erakonnas on 12 000 inimest, siis on ka erinevad arvamused
Reformierakonna aseesimees, siseminister Hanno Pevkur ütles varasemalt Postimehele, et kui Siim Kallas soovib naasta aktiivsesse poliitikasse, on ta teretulnud seda tegema ning osalema Reformierakonna ridades ka järgmistel valimistel.
Ta lisas, et kõigil, kel on erinevaid ideid, on võimalik kaasa lüüa näiteks erakonna programmi kujundamises tulevasteks valimisteks. «Seda, millisena me järgmistele valimistele läheme, järgmised aastad näitavad, aga fakt on see, et Reformierakond liberaalse erakonnana seisab väga tugevalt jätkuvalt majandusvabaduse ja inimeste heaolu eest ja ma usun, et seda soovib ka Siim Kallas,» kinnitas Pevkur.
«On selge, et kui erakonnas on 12 000 inimest, siis on ka erinevad arvamused ja see on muuseas üks edasimineku võtmeid. Kui on erinevad arvamused, siis suure tõenäosusega leitakse just nimelt parim lahendus, kuidas edasi minna,» ütles ta.


description: Vikerraadio saates «Samost ja Rumm» märkis saatejuht Hannes Rumm, et kuigi Edgar Savisaar rõhub oma viimase aja avaldustes oma füüsilisele puudele, ei valita teda erakonna esimeheks tagasi siiski tema halva vaimse vormi tõttu.

title: Rumm: Savisaar rõhub oma füüsilisele puudele, kuid esimeheks ei valita teda halva vaimse vormi tõttu

maintext:
«Kui me vaatame siin Savisaare paremini sõnastatud avaldusi sel nädalal, siis ta muuhulgas järjekordselt mängis selle peale, et ta on haige inimene, kuidas tal läheb kaks aastat aega, et sellest taastuda ja talle on ootamatult nuga selga löödud,» nentis Rumm ja lisas, et tema arvates on sobimatu, et Savisaar rõhub oma füüsilisele puudele, vahendas ERRi uudisteportaal.
«See, miks teda ikkagi enam erakonna esimeheks tagasi ei valita on ikkagi see, et tema vaimne vorm on muutunud nii halvaks, et inimesed, kes teda erakonna sees igapäevaselt näevad, saavad aru, et sellise juhiga jätkata enam pole võimalik,» arvas Rumm.
Saatejuhid Anvar Samost ja Hannes Rumm leidsid, et Savisaare kandideerimine 5. novembril toimuval kongressil on endiselt küsitav. Samost arvas, et Savisaar taandab end enne valimisi, Rumm aga usub, et Savisaar kandideerib. Tema sõnul näitab see, et inimene ei oska väärikalt taanduda ja väärikalt kaotada.


description: Vene võimupartei Ühtne Venemaa duumasaadik Vitali Milonov ütles ERRi uudistesaatele «Aktuaalne Kaamera», et Edgar Savisaar ja tema kaaslased on langenud «pretsedenditu tagakiusamise ohvriks».

title: Ühtse Venemaa duumasaadik viskus Savisaare kaitsele

maintext:
«Meie Vene õiguskaitseliikumine jälgib muidugi väga tähelepanelikult, kuidas Eestis rikutakse inimõigusi,» ütles Milonov.
«Pretsedenditu tagakiusamine, mille ohvriks sai Eesti patrioot Edgar Savisaar ja tema kaaslased, on muidugi selge näide neoliberaalsest fašismist, mis dikteerib oma reegleid Euroopas ja hävitab neid poliitikuid, kes seisavad Eesti rahva huvide eest ja tegutsevad naabritega sõpruse ja rahuliku kooseksisteerimise huvides,» jätkas duumasaadik.
Varasemalt on partei Ühtne Venemaa esindajad öelnud, et peavad just Keskerakonda selleks, kellega neil on kõige rohkem ühiseid väärtusi ning kellelt oodatakse võimuletulekut.


description: Läänemerel puhuv tugev tuul peatas kiirlaevade liikluse Tallinna ja Helsingi vahel ning parvlaevaliikluse Saaremaa ja Ruhnu vahel.

title: Tugev tuul peatas laevaliikluse mitmel liinil

maintext:
Merel valitsevate halbade ilmaolude tõttu tühistas Linda Line kõik kiirlaevade laupäevased väljumised. Samuti ei toimu pühapäeval kella 10st väljumist Helsingist. Lindaliini laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle 2 meetri.
Tugev tuul häirib laupäeval Saaremaa ja Ruhnu vahelise laevaühenduse pidamist. Tugeva tuule tõttu Runö Ruhnust ei välju, teatas Väinamere Liinid. Väinamere Liinid lubab uut infot liikluse võimaliku jätkumise kohta kell 15.
Ilmateenistuse andmetel puhub täna Soome lahel edela- ja läänetuul kuni 20 m/s, Väinameres ja Liivi lahel puhub edela- ja läänetuul 17 m/s, puhanguti kuni 20 m/s.


description: Eesti suursaarte vahel liikuvatel parvlaevadel saab oktoobrist lisaks Saarte Häälele osta ka teist Saaremaa ajalehte Meie Maa, sest riigiettevõte TS Laevad ei piira konkureeriva ajalehe levikut.

title: Parvlaevadel müüakse taas ka Leedo lehe konkurenti

maintext:
«Nüüd on mõlemad lehed ilusti müügil, just täna saadeti mulle pilt parvlaevalt Hiiumaa, kus mõlemad lehed on kenasti kõrvuti,» ütles neljapäeval BNSile Meie Maa peatoimetaja Veiko Visnapuu. «Tore, et saame Saaremaa väravas oma lehte müüa ja levitada.»
Visnapuu sõnul keelas ärimees Vjatšeslav Leedo parvlaevadel kaubandust ja toitlustust korraldaval Väinamere Teenindusel alates 2010. aastast Meie Maad müüa, sest see pakkus konkurentsi samuti Leedole kuuluvale Saarte Häälele.
«Lihtsalt Väinamere Teenindus ei võtnud meie lehte enam müüki,» sõnas Visnapuu. «Inimesed polnud sellega rahul, kirjutasid avaliku kirja eesotsas helilooja Erkki-Sven Tüüriga, et mis mõttes ei müüda, et see on ajakirjandusvabaduse piiramine. Aga sellest polnud tolku,» rääkis Visnapuu.
Ta meenutas, et Meie Maa pöördus Leedo keeldumise tõttu ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) ja sealt tuli 2014. aastal vastus, et väljaandeid tuleks võrdselt kohelda. «Pärast seda võttis Väinamere Teenindus meie lehe korraks isegi müüki - kuuks või pooleteiseks - kuid 2014. aasta lõpus viskas selle jälle välja põhjendusega, et «lehte ei osteta piisavalt».
Meie Maa keskmine tiraaž oli septembri 6500 eksemplari ja Saarte Häälel 4700 eksemplari.


description: Kui siiani said oma lapse sünni internetis registreerida vaid abielus olevad lapsevanemad, siis kavandatav seadusemuudatus säästab edaspidi perekonnaseisuametisse või maavalitsusse kohaleminemisest ka vabaabielus olevad inimesed ja üksikvanemad.

title: Seadusemuudatus säästab vabaabielus lapsevanemate jalavaeva

maintext:
Siseministeerium saatis kolmapäeval kooskõlastusele perekonnaseisutoimingute ja rahvastikuregistri seaduse muutmise eelnõu, mille eesmärk on muuta paindlikumaks regulatsiooni lapse sünni digitaalseks registreerimiseks.
Praegune avalduste esitamise regulatsioon on liiga range ja ei ole enam põhjendatud, seisab eelnõu seletuskirjas.
Praegu kehtiva perekonnaseisutoimingute seaduse järgi võivad riigiportaali eesti.ee kaudu või digitaalallkirjaga kinnitatult lapse sünni registreerimise avalduse esitada vaid omavahel abielus olevad vanemad. Omavahel abielus mitteolevate isikute või üksikvanemate puhul ei ole aga võimalik sünni registreerimise avaldust, isaduse omaksvõtu avaldust ega isaduse omaksvõtuks ettenähtud nõusolekut esitada digiallkirjaga, vaid on vaja kohale minna perekonnaseisuasutusse.
Seega muudetakse eelnõuga sünni registreerimise regulatsiooni nii, et ka vallasemad või omavahel abielus mitteolevad vanemad saaksid vajalikud avaldused esitada nii elektrooniliselt digiallkirjaga kinnitatult kui ka soovi korral perekonnaseisuasutusse isiklikult kohale minnes.
Eelnõu seletuskirjas seisab, et eelnõuga kavandatud muudatus on vajalik, kuna abielus mitteolevate isikute laste sünni registreerimine on üha sagedasem. Igal aastal registreerivad vabaabielus vanemad või üksikemad üle poolte sündidest. Statistikaameti andmetel registreeriti 2013. aastal kokku 5556 sündi abielust ja 7161 vabaabielust, 2014. aastal kokku 5496 sündi abielust ja 7298 vabaabielust.
Lapse sünd tuleb registreerida kuu aja jooksul lapse sünnist, mõjuval põhjusel võib sünni registreerimist pikendada kuni kahe kuuni.


description: Opositsioonilise Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid leiab, et Siim Kallase eile avaldatud intervjuust lahvatanud tüli oli ootuspärane, sest see oli juba mõnd aega tuha all hõõgunud, küll aga ei olnud ootuspärane Reformierakonna terav rünnak oma auesimehe vastu.

title: Karilaid: Reformierakonna peasekretäri rünnak oli piinlik

maintext:
«Ühelt poolt tuleb Reformierakonna heitlikkust mõista, sest nad jäid ilma nii kindlana tundunud presidendi ametikohast. Veelgi enam, ka koalitsioonipartnerid on asunud üha julgemalt peaministriparteid kritiseerima,» ütles Karilaid, kelle sõnul teeb see Reformierakonna esimehe Taavi Rõivase ja tema toetajad närviliseks, sest ohustab nende niigi habrast positsiooni.
Tema hinnangul näitab partei auesimehe avalik rahulolematus oma erakonnaga ning sellele järgnenud peasekretäri piinlik rünnak seda, kui pingul on reformierakondlaste närvid. «Reformierakonna peasekretäri [Reimo] Nebokati rünnak Kallase ja Keskerakonna suunas Kremli ja saja muu surmapatuga ei ole tõsiselt võetav. Selle vana plaadi pealepanek ilmestab selgelt kriisi ulatust ning peataolekut kogu erakonnas,» ütles ta pressiteates.
Karilaid märkis, et pingeid Reformierakonnas kerib üles ka Keskerakonna siseelu, sest ühtegi alternatiivset koalitsiooni ilma Keskerakonnata teha ei saa. «Pole mingi saladus, et Reformierakonnas ning tegelikult kogu valitsuses jälgitakse äärmise tähelepanelikkusega seda, millise hoo saab sisse Keskerakond erakorralise kongressi järgselt,» lausus ta.
Rääkides koostööst Rõivase juhitud Reformierakonnaga, ütles Karilaid, et «peatselt on üha rohkem neid, kes peavad keeruliseks teha koostööd Rõivase nelja sidruni lipu all, mis on saanud valitsuse korruptsiooni sümboliks». Ta ennustas ka, et Reformierakonna arveteklaarimine jätkub veel kuid.
Pärast seda, kui Kallas oli Äripäevale antud intervjuus Reformierakonda kritiseerinud, teatas Reformierakonna peasekretär, et mõistab inimlikult, et Kallas on kibestunud, et ta ei saanud presidendiks. «Ütleme siis nii, nagu asjad on – see oleks olnud võimalik vaid Edgar Savisaare juhitava Keskerakonnaga koostöös. Savisaarega oleme koostöö välistanud 2007. aastast. Pronksiöödel tegi tema oma valiku ja see ei olnud Eesti-meelne,» märkis Nebokat eile ja lisas, et ometigi ihaldab keegi pidevalt sõprust Kremli-meelsuse esindajaga, nimetades seda rahulolematuseks erakonna juhtimisega.


description: Uuringud näitavad, et Eestis saavad tüdrukud ja poisid juba lasteaiast alates erineval viisil ja määral tähelepanu ning neid suunatakse soo alusel erinevate tegevuste juurde. Poliitikauuringute keskus Praxis ja Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut hakkavad järgmisest nädalast õpetama Eesti koolijuhte, kuidas muuta meie koolide juhtimine sooteadlikumaks, kirjutas ERR.

title: Eesti koolijuhte hakatakse peagi sooteadlikkuse asjus koolitama

maintext:
«Mida meie peame silmas sooteadlikkuse all on, et me oleksime teadlikud esiteks sellest, mis olukorras on ühiskonnas mehed ja naised,» selgitas Praxise sooteadliku koolijuhtimise koolituse eestvedaja Helen Biin saatele «Aktuaalne kaamera. Nädal».
Biin ütles, et sooteadlikkus tähendab nii soostereotüüpide kui ka sugude vaheliste erinevuste teadvustamist. Teadvustamist näiteks selleks, et soostereotüüpide kaudu ei võetaks poistelt ära julgust õppida näiteks juuksuriks ja tüdrukutelt julgust saada ehitusinseneriks.


description: Enda sõnul Moskvas arstide juures käinud Keskerakonna esimees Edgar Savisaar ei avaldanud, kas ta kandideerib kongressil erakonna esimeheks. Garantiikirjade kohta ütles ta, et need võttis kaitsepolitsei läbiotsimisel ära Poska majast, kuid teda ennast seal ei olnud.

title: Moskvast saabunud Savisaar: käisin oma jala üle arutamas

maintext:
Erakonnakaaslaste teadmata Moskvasse sõitnud Edgar Savisaar jõudis täna kell 13.38 rongiga tagasi Balti jaama. Rongile oli vastu tulnud ka autogrammi küsiv noormees.
Savisaar külastas enda sõnul Moskvas arste. «Ma käisin oma jala üle arutamas,» selgitas ta.
Altkäemaksu andmises teatas, et ta ei kavatsegi rääkida, kellega ta Moskvas veel kohtus, kuid enda sõnul kohtus ta seal «mitmete inimestega».
Küsimusele, kas Savisaar on otsustanud kongressil esimeheks kandideerida või mitte, vastas ta, et sinna on veel nädal aega. Tegelikult tuleb Savisaarel kongressil kandideerimiseks nõusolek anda hiljemalt homme.
Garantiikirjade skandaali kohta ütles Savisaar, et need võttis läbiotsimise käigus küll kapo ära, nagu ta ka ise Facebookis kirjutas, ent seda mitte Hundisilmal, vaid Poskas. «Mina ei olnud Poska majas,» ütles altkäemaksu skandaali sattunud Savisaar.
Küsimusele, kas Yana Toomist võiks nüüd saada Keskerakonna esimees, vastas Savisaar: «Küll me näeme seda, sinna ei olegi enam kaua aega jäänud.» Opositsioonipoliitik lisas, et Yana Toom meeldib talle väga. «Ta on hea tüdruk,» lisas Savisaar.


description: Politsei ja vabatahtlikud jätkavad täna kolmandat päeva kadunud 78-aastase Tõnise otsinguid.

title: Viljandis kadunud eaka mehe otsingud jätkuvad

maintext:
Mees lahkus laupäeval kodust Viljandis ja suundus arvatavalt Kõpu valda. Kaks päeva kestnud otsingud pole tulemust andnud ning täna kogunevad politseinikud ja vabatahtlikud uuesti.
Politsei abi Tõnise asukoha tuvastamisel palus laupäeval tema lähedane, kelle sõnul pidanuks Tõnis laupäeva hommikul minema Viljandimaal Tänassilma kanti jahile, kuid mees sinna ei jõudnud. Lähedaste mure on seda suurem, et Tõnis lahkus kodust küll oma tavapärases jahiriietuses, ent relva ega jahitunnistust ta kaasa ei võtnud.
Politsei kogus infot mehe tuttavatelt, kelle hinnangul olevat Tõnis kodust lahkumise eel käitunud kahtlaselt. Teada on, et Tõnis kurtis eelnevalt oma tervisliku seisundi pärast, mistõttu ei saa välistada, et ta võib kõrvalist abi vajada. Laupäeva õhtupoolikuks õnnestus välja selgitada, et mitu inimest nägid päeval Tõnist suundumas Kõpu valda, kus on tema sünnikodu.
Politsei käivitas koheselt mehe otsingud. Nädalavahetusel osales otsinguoperatsioonil umbes poolsada inimest, nende seas olid lisaks politseinikele kohalikud elanikud ning ESTSAR ja OPEROG vabatahtlike otsingugrupid.
Eile kestsid otsingud kuni pimeduse saabumiseni, sest halb nähtavus raskendab oluliselt võimalust leida meest aga ka teisi abistavaid juhtlõngu. Täna hommikul kogunetakse uuesti kell 9 Viljandimaal Kõpu-Tõramaa-Jõesuu maanteel Iia bussipeatuses.
Viljandi politseijaoskonna välijuht Erki Jürgen ütles eile, et inimahelikud, teenistuskoer ja kopterimeeskond kontrollisid metsamaastikku, kuid meest sealt leida ei õnnestunud ning otsinguid jätkati lähistele jääval rabamaastikul. «Meil on abis mitu inimest ATVdega, kes tuvastasid raba esmasel ülevaatusel ka ühe kahtlase jälje. Vajab siiski lähemalt selgitamist, kas sel võib olla seost otsitava Tõnisega,» lisas välijuht.
Kõigil, kel on infot Tõnise asukohast, palutakse sellest teada anda hädaabinumbril 112. Tõnis on umbes 180 cm pikk, hallide lühikeste juustega ning kannab prille. Mehel on seljas rohekas-pruun jope, peas pruun nokamüts ning jalas tumedad püksid. Kaasas oli tal roheline seljakott.


description: Tartu naiste varjupaiga juhataja Pille Tsopp-Pagan leiab, et kohtulikult karistatud naistepeksjate nimed võiks kanda avalikku registrisse, sest nii on võimalik ära hoida ja kaitsta võimalikke tulevasi ohvreid.

title: Naiste varjupaiga juhataja: vägivallatsejate nimed võiksid olla avalikud

maintext:
«Vägivallatsejate nimed võiksid olla avalikud. See annaks võimaluse ära hoida järgmise naise ja ka laste vägivalla ohvriks langemise,» ütles Tsopp-Pagan. Samal nõul on tema kinnitusel ka varjupaiga juhtiv sotsiaaltöötaja.
Tsopp-Pagan toonitas, et avalikku registrisse või nimekirja sattumise eeltingimuseks peab loomulikult olema täielik kindlus, et tegemist on isikuga, kes vägivallatseb süstemaatiliselt ja kes on selle eest kohtus karistada saanud.
Tema sõnul on praegu vägivallaohvrite seas valdavaks valehäbi, kardetakse ümbritsevate inimeste arvamust ja lahkumisega seotud sotsiaalseid tagajärgi. «Ühiskonnale peaks andma selge sõnumi, et süstemaatilise vägivalla puhul on süüdi vägivallatseja, mitte naine ja lapsed,» rõhutas ta.
Tsopp-Pagani hinnangul peaksid süstemaatilisele vägivallatsejale ka karistused praegusest karmimad olema. Ta tõi näiteks viimati meediasse jõudnud kohtuasja, kus kahe ja poole aasta vältel oma naist peksnud mees pääses tingimisi karistusega.
Selliste vägivallatsejate puhul töötaks varjupaiga juhataja sõnul kombinatsioon lühikesest šokivangistusest ja hilisemast lähenemiskeelust, millele lisanduks raskematel juhtudel jalavõru, et pere saaks end turvalisemalt tunda.
Ta viitas justiitsministeeriumi uuringule, mille kohaselt registreeriti mullu kokku 261 lähenemiskeelu rikkumist ja neist koguni 63 protsenti pani toime üks mees. «Ohvri perekonna turvalisusest antud olukorras ei saa ilmselt juttu olla,» märkis Tsopp-Pagan.
«Samuti on täiesti kindel ja pikalt räägitud teema see, et vägivallatsejate jaoks peaksid olema vastavad programmid, kuhu neid suunata oma probleemiga tegelema. Sellised programmid on olemas Soomes ja osavõtt neist on vabatahtlik. Kuna tegemist on püsiva programmiga, on neil probleemi uuesti tekkimisel alati võimalik gruppi tagasi minna ja endaga tööd teha,» kirjeldas ta, lisades, et paraku ei ole Eesti selleks raha leidnud.
Justiitsministeerium ettepanekut ei toeta
Hiljuti meediasse jõudnud juhtum, kus 27aastane Pärnu mees Jaan peksis kahe ja poole aasta vältel jõhkralt oma elukaaslast, ka ajal, kui naine oli lapseootel, sai meedias palju vastukaja, kuna kohtu määratud karistus tundus olevat liialt leebe.
Pärnu maakohus mõistis talle möödunud reedel poolteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse. Hiljem küll selgus, et vägivallatseja pääses niivõrd kerge karistusega ohvri enda soovil.
Postimehe arvamusloos «Toomas Randlo: teeme naistepeksjate nimed avalikuks» käis autor Pärnu Postimehes kajastatud peksujuhtumi valguses välja ettepaneku panna lähisuhtevägivalla eest kohtus karistatud isikud veel lisaks avalikku häbiposti.
Samuti arvas Postimehe otsestuudios käinud kirjanik Sass Henno, et vägivallatsejate nimed tuleks igal juhul avalikustada, kuna avalik kuvand läheb sellistele inimestele korda.
Justiitsminister Urmas Reinsalu aga ei toeta ettepanekut lisada perevägivallatsejad n-ö avalikku häbiposti, kuna selline avalik register tooks paratamatult kaasa ohvrite häbimärgistamise ning võib ka vähendada perevägivallast teatamist.
Reinsalu selgitas, et selline nimekiri kahjustaks perevägivalla ohvreid, nii naisi, lapsi kui ka harvadel juhtudel mehi.
«Perevägivalla kuriteo spetsiifikast lähtuvalt ei ole üldjuhul kurjategija identifitseerimine ilma kannatanu ja tema laste identifitseerimiseta võimalik. Seega tooks avalik register paratamatult kaasa ohvrite häbimärgistamise,» nentis Reinsalu. Lisaks võib see tema hinnangul vähendada perevägivallast teatamist.


description: Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre kinnitas, et politsei on praeguseks vestelnud nii Pirita-Kosel Audi A6 süütamise tunnistajaks olnutega kui ka sõiduauto omanikuga ja teeb süütajat kindlaks.

title: Kriminaalbüroo juht: video avaldamine võib hoopis kurjategijat aidata

maintext:
Politsei sai 19. oktoobri öösel kella 3.45 ajal teate, et Pirital-Kosel põleb Audi A6. Kui päästjad oli leegid summutanud, alustati sündmuskohal asitõendite ja igasuguse olulise info kogumisega.
«Praeguseks oleme vestelnud nii tunnistajate kui ka omanikuga ja teeme süütajat kindlaks,» selgitas Tambre.
Tambre tõdes, et vara kaitsmisele ja süütegude uurimisele aitavad kaasa inimeste paigaldatud videokaamerad. «Igasuguse salvestise avaldamine ja avalikkuse abi palumine tuleb uurijaga läbi rääkida, et mitte oma tormakusest mõnda olulist fakti välja näidata või rääkida ja asitõendit kohtukõlbmatuks muuta. Kannatanu ja uurija peavad töötama üheskoos, mitte üksteisele vastu. Kuigi inimene tahab süütaja tabamisele kaasa aidata, võib see hoopis kurjategijat aidata,» toonitas Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht.
Kuritegude uurimisele saavad alati kaasa aidata tähelepanelikud inimesed. «Näiteks kui mõnele tankla teenindajale jäi silma kanistrit ostev või kanistrisse bensiini tankiv inimene, kes mingil moel eristus ja pälvis teenindaja tähelepanu, tuleks sellest meile teada anda,» kutsus Tambre üles.
Tambre tõdes, et süütamised on ohtlikud, kuna tuli levib ettearvamatult ja kiiresti ning hävitab valimatult kõik ette jääva. Kurjategija ei mõtle, et näiteks kättemaksuks või erimeelsuste lahendamiseks tikkudega mängimine võib halvemal juhul põhjustada kellegi surma.
Üldiselt saab sõidukite süütamised Tambre sõnul Eestis jagada kolmeks.
«Oleme töös kokku puutunud inimestega, kes süütavad oma auto ise eesmärgiga kindlustusseltsidelt raha välja petta. Vara kahjustamise taga on olnud ka kättemaks. Paraku leidub arutuid inimesi, kes armuvalu, mõne vaidluse või tüli, kadeduse või võla välja nõudmiseks süütab sõiduki. Kolmandana võib välja tuua vandalismi, kus vandaal lõhub talle ette juhtuvat avalikus ruumis asuvat vara,» ütles Tambre.
On olnud ka juhtumeid, kus auto süttib ise ilma kellelgi kurja kavatsuseta. Selliste põlengute taga on lühis elektrisüsteemis.
Asja rikkumine ja hävitamise paragrahvi alusel on tänavu üle Eesti alustatud enam kui sada kriminaalmenetlust. Uurimist alustatakse selle paragrahviga, kui kuriteoga on tekitatud olulist kahju.
Sotsiaalmeedias jagatud video auto süütamisest:


description: Tallinna ringtee Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal tekkis 11. juulil asfaltkattesse auk, mille tõttu sõidusuund suleti. Nüüd on selgunud, et hiljuti ehitatud teelõiku oli unustatud suured betoonjäätmed.

title: Vastvalminud ringtee vajab remonti: ehitaja unustas teelõiku betoonjäätmed

maintext:
Postimees kirjutas juulis, et maanteeamet sulges Luige-Kurna vastvalminud teelõigul ühe sõiduraja, kuna teekonstruktsiooni vajumise tõttu tekkis asfaltkattesse suur auk.
Foto: maanteeamet
Maanteeamet teatas täna, et pärast uuringute tulemusi on selgunud, et tee remont läheb siiski garantii alla, kuna ehitaja on unustanud teelõiku betoonjäätmed.
2014. aasta teises pooles valminud Kurna–Luige teelõigu ehitaja oli Lemminkäinen Eesti AS, kes vastutab jätkuvalt töövõtugarantii eest, kinnitas maanteeamet.
Kui tee lagunema hakkas, siis selgus esialgu, et tegemist ei ole ikkagi garantiijuhtumiga. Meedia kirjutas, et ringteel avastati suur karstilõhe.
Seepeale tellis maanteeamet põhjaliku uuringu otse Teede Tehnokeskuselt ning korraldas riigihanke, mille võitja kohustus oli leida vajumiste põhjused ja välja pakkuda lahendused teekatte taastamiseks.
Hanke võitnud AS Nordecon teostas põhjalikud uuringud vajumiste selgitamiseks ja eemaldas lõigult katendikonstruktsiooni. Uuringute tulemusena selgus, et vajumiste põhjusteks oli kaks erinevat tegurit: Lemminkäinen Eesti AS oli muldes kasutanud ajutiste ehitistena suuremõõtmelisi betoonijäätmeid, mille ta oleks pidanud enne mulde valmisehitamist eemaldama.
Sellise nõudmise oli Lemminkäinen Eesti AS-le esitanud ka omanikujärelevalvet teostanud Taalri Varahaldus AS, kes paraku ei kontrollinud, kas nende nõudmine täideti. Betoonijäätmete vahele jäänud tühimikud võimaldasid vibratsiooni mõjul liivmaterjalide liikumist ning sellega katendikonstruktsiooni kokkuvarisemist. Betoonijäätmeid leiti lisaks kohas, kus katendi varisemist ei olnud toimunud, kuid mulde tihedus oli juba olematu.
Lisaks oli toimunud mulde ning teekatte ühtlane vajumine mulde raskuse tõttu, mille puhul maanteeamet otsutas samuti katendikonstruktsiooni taastada projektsel kõrgusel.
Liiklus avatakse oktoobri lõpus
Seetõttu esitas maanteeamet lepingu täitmise nõude Lemminkäinen Eesti AS-le, nõudes katendikonstruktsiooni projektijärgset taastamist oktoobrikuus garantii korras.
Lemminkäinen Eesti AS on leidnud, et lisaks võib olla kolmandaid tegureid, mis varisemist põhjustasid, kuid tänaseks ei ole maanteeametile tõendeid täiendavate mõjude kohta esitatud.
Kuna betoonijäätmete eemaldamine antud sügavuselt ja tee täitmine võib kahjustada ka liikluse all olevat teeosa, on Lemminkäinen Eesti AS esitanud projektist erineva tehnilise lahenduse teemulde taastamiseks. Selle on maanteeamet heaks kiitnud.
Lemminkäinen Eesti AS on esitanud maanteeametile tööde graafiku, mille järgi avatakse liiklus Kurna–Luige lõigu Tartu maanteele viival suunal oktoobri lõpus. Kui ilmastik ei luba, siis pealmise asfaltbetoonkatte paigaldamine võib toimuda järgmisel kevadel.
Maanteeamet loodab, et Lemminkäinen Eesti AS suhtub garantiitööde tegemisse täie tõsidusega ja likvideerib olukorra, kus liiklus vasakul niidil on katkestatud. Ehitustööde ajal ja garantiiperioodil teeb omaniku järelevalvet taas Taalri Varahalduse AS.


description: Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna tegi tänasel volikogul erakonnakaaslastele ettepaneku muuta nii sisu kui ka nime järgmisel erakonna Suurkogul ning edaspidi tegutseda «Isamaana».

title: Tsahkna ettepanek erakonnakaaslastele: muudame oma sisu ja nime Isamaaks

maintext:
Tsahkna ütles, et see ei ole katse taastada Isamaaliitu ega Res Publicat, see on minu ettepanek koonduda erakonnaks Isamaa, minna edasi järgmisse, loogilisse etappi ja kujundada tuleviku Eesti nägu läbi suurte otsuste, milleks me loodud oleme.
«See ei ole mitte tavaline märgimuutus, vaid meie sõnum sellest, et me oleme muutunud ja valmis otsustama. Tänane valitsus on muutumas seisaku mootoriks. Selline peenhäälestus peab lõppema – Isamaa, see tähendabki olla ise oma saatuse peremees ja teha ise oma saatuse üle julgeid otsuseid,» selgitas Tsahkna nime muutmise tagamaid.
Tsahkna kandis Eesti Rahva Muuseumis toimunud erakonna avatud volikogul ette Isamaa manifesti, kus tõdes, et Eesti on seisakus ning tunnistas ka IRLi osa selles.
Reformierakond soovib edu
Reformierakonna liige Remo Holsmer tervitab IRLi tuge Reformierakonna plaanidele suuremast taristuehitisest, ettevõtete erastamisele, ambitsioonikale riigireformile ning mis peamine - Eesti kindlamale kaitsele koos liitlastega. Kriitiline meel oma ja teiste tegemiste suhtes on Eestis alati oodatud.
«Täna oli palju sellest suunatud üleskutsele IRLi reformida ja ehk ka nime muuta. Soovime selles oma valitsuspartnerile edu ning oleme valmis arutama uueneva IRLi ideid Eesti elu edendamiseks,» lisas Holmser.
Postimees avaldab Tsahkna kõne täies mahus:
Head aatekaaslased!
Tänane volikogu ei ole mitte tavaline sündmus.
Esiteks teeb selle eriliseks see, et oleme kogunenud siin, Eesti Rahva Muuseumis. See on Eesti järjepidevuse kants, kuhu on talletatud meie DNA, meie rahvuslik kood, et seda säilitada ja kõige kaasaegsemal kombel maailmale tutvustada.
Eriline on meie volikogu ka seetõttu, et täna olen ma teie ette asetanud Isamaa manifesti, mis on paljude Isamaa 2.0 töörühmade ja meie erakonna liikmete arutelude kontsentraat. See manifest võtab kokku meie erakonna DNA, selle, kust me tuleme ja kuhu me liigume. See manifest on sihiseade raamdokument, mille eesmärk on anda teatud hetke pildistus ka Eesti poliitilisele reaalsusele.
Reaalsus on see, et Eesti areng on seisakus ning siit väljumiseks on vaja lõpetada peenhäälestus. On vaja julgust langetada suuri, tulevikupõlvkondi mõjutavaid otsuseid. See manifest on tüvitekst, mis aitab meil ette valmistada järgmist erakonna Suurkogu programmitööd, andes selleks suuna ja tunnetuse.
Head sõbrad,
Minu ülevaade poliitilisest olukorrast ei saa olema kiidulaul valitsusele. Ei, see on aus vaade, mis paljudele ei pruugi meeldida, kuid ilma milleta ei ole meil võimalik edasi minna. Nii, nagu Eesti valitsemine peab astuma välja mugavustsoonist, peame ka meie tegema muutusi ja pingutama selle nimel, et Eesti elu tulevastele põlvedele paremaks luua. Peame ausalt välja ütlema tõe ning selle järgi ka käituma.
Armsad sõbrad, räägime siis poliitilisest olukorrast.
Näiliselt süütud presidendivalimised, nagu korduvalt varem on juhtunud, raputasid Eesti poliitikat üksjagu. Võiks öelda, et paljud probleemid, mis olid eelnevalt kaetud puudriga, said nüüd avalikkusele nähtavaks. Presidendivalimised näitasid, et kaks erakonda, mis on Eesti senises poliitikas olnud vankumatult ühtsed, on selle ühtsuse minetanud.
Keskerakonnas toimuv on tervikuna Eesti poliitikat paradigmaatiliselt muutev sündmus. Üks mis kindel - Savisaare-tondiga enam Eesti poliitikas ei hirmuta. See on üsna kurb, kuidas üks mees ei oska lavalt lahkuda, aga on üsna kindel, et selle agoonia lõpetab järgmisel nädal Jüri Ratas. Peame tunnistama, et tegu on suure muutusega. Primitiivse vastandamise aeg saab läbi ja Savisaare hirmu asemel hakkavad valimistulemusi otsustama erakondade väärtused ning programmilised seisukohad.
Ka meie koalitsioonipartneri Reformierakonna saatus presidendivalimistel oli üsnagi täbar. Intrigeerides omavahel, kutsuti peaaegu esile põhiseaduslik kriis.
Meie lähenemine oli aus ja see töötas. Me ei keerutanud, vassinud ega mänginud topeltmänge. Meie kandidaadivalik oli hea ja siinkohal tahan siiralt tänada Allar Jõksi, kes tegi suurepärase kampaania, tuues kogu presidendivalimiste lihtsakoeliseks planeeritud debatti põhimõttelise muutuse. Jõks ütles välja, et Eesti on seisakus ja meil on vaja julgeda otsustada selleks, et me ei kaotaks järjekordset kümnendit. Paljudele see väljaütlemine ei meeldinud, kuid see on tõsi.
Tänan meie meeskonda, riigikogu liikmeid ja valijamehi! Tänan ka Vabaerakonda, kellega olime Allari taga lõpuni koos.
Ma arvan, et Isamaa on rahul.
Eesti sai hea presidendi, Kersti Kaljulaidi, keda meile tutvustama ei pea kuna me teda juba aastaid tunneme. Kersti on muutuste president, kes lööb Kadrioru aknad valla ning tuulutab ruume värskete muutustetuultega. Meie president on kaasaegne, rahvuslikult mõtlev konservatiiv, kes on oma väljaütlemistes sõnastanud vajaduse muudatusteks. Soovin Kerstile jõudu oma visiooni elluviimisel, luban, et oleme selles toeks, kuna see ühtib meie maailmavaate ja väärtustega.
Isamaa manifest
IRL avaldas täna oma volikogul uue Isamaa manifesti, mille esimees Margus Tsahkna ette luges. Manifest võtab kokku erakonna sotsiaal-, kaitse- ja sisepoliitika seisukohad ning ka eestluse ja kultuuri küsimused.
Postimees avaldab manifesti täies mahus:
Meil on üks isamaa. See on täpselt selline, nagu me kõik koos oleme selle loonud, arendanud ja edasi kandnud. Meil on vaid üks tee – see on tulevik, pöördumatult vabadusele ja kõigi hakkamasaamisele suunatud. Eesti on avatud ja innovatiivne, uutele otsingutele valla riik. Kõigil on võimalus, kes tahab ja soovib. Eesti on kõigi võimaluste maa. See on meie isamaa.
Eestlased on alati tahtnud olla peremehed omal maal. See unistus on nüüd täitunud ja meil on oma riik. Me tahame, et me saaksime omal maal olla peremehed ka saja ja tuhande aasta pärast. Selleks peame ka käituma nagu muistsed peremehed. Nad olid vabad ja vastutustundlikud. Eesti Vabariik on rahvusriik, see tähendab, et eesti rahvas on Eesti riigi peremees.
Peremeheks olemine tähendab julgust ja tahet otsustada, tehtud otsused ellu viia ja vajadusel ka tehtud vigade eest vastutust kanda. Eesti on jõudnud olukorda, kus raskeid ja vajalikke otsuseid enam edasi lükata ei saa. Täna on Eestis seisak. Seisaku lõpetamiseks tuleb aga julgeda langetada otsuseid.
Peremeheks olemine tähendab vabadust. Vabadust elada selliselt, nagu me seda rahvana soovime. Vabadust rääkida eesti keeles, vabadust korraldada oma elu, teha tööd, kasvatada peret ja olla õnnelik. Vabadust mööda maailma reisida ja alati Eestisse tagasi tulla.
Peremeheks olemine tähendab vastutust. Vastutust oma pere, kogukonna ja riigi hoidmise eest. Vastutust nii enesega hakkasaamise kui nõrgemate hoidmise eest. Vastutust Eesti riigi, keele ja kultuuri kaitsmise eest. Kui peninukid on piiri taga, võtab peremees relva ja kaitseb oma peret. Tal on relv, laskemoon ja väljaõpe. Tal on ka ustavad sõbrad, kes tulevad appi.
Hea peremees on lahke. Hästi majandaval peremehel ei lõpe töö kunagi otsa. Kes tahavad meiega koos siin Eestis tööd teha ja Eestit arendada, on siia teretulnud. Kui aga peremees näeb, et külalisel on halvad kavatsused, ta ei austa häid kombeid ja kipub pereliikmetele kallale, viskab peremees ta oma kojast välja.
Kõigilt külalistelt eeldame, et nad järgivad reegleid, austavad meie kombeid ja tõekspidamisi ning käituvad viisakalt. Kelle juured on mujal, kuid soov siduda oma elu Eestiga, peavad austama meie kombeid. Siin, oma kodus, ei tohi meid muutuma sundida mitte keegi.
Iga küla peab oma vaesed ära toitma. Me hoolitseme oma inimeste eest, aga me ei salli logelejaid. Kes tahab abi saada, peab ka ise tahet näitama.
Rahva vähenemine Eestis on tõsiasi. Me usume vabadusse ja me ei taha piirata inimeste vaba tahet. Laste arv ja pere elukoht on iga inimese vaba valik. Kuid me tahame teha kõik selleks, et Eesti oleks maailma parim koht laste kasvatamiseks. Me soovime, et meie peredes oleks rohkem kui kaks last. Me julgeme unistada, et eestlasi oleks tulevikus kaks miljonit.
Madalrõhkkonna tingimustes lendab suitsupääsuke madalalt, et ennast ja peret ära toita. Innovatiivne suitsupääsuke ei pea olema madala lennuga, sest tema eesmärgid on enamad. Innovatiivne suitsupääsuke on Eesti uus rahvuslind. Isamaa annab talle tuule tiibadesse.
Eesti majanduspoliitika peab saama peremeeste majanduspoliitikaks. Sulased käivad ja paluvad, et neid tööle võetaks. Aga meie tulevik ei seisne odavas allhankes, vaid väärtuste loomises. Meie eesmärk on, et lisaks eestlastele töötaksid meie rahva püsimise ja õitsemise heaks veel vähemalt sama palju inimesi väljaspool Eestit. Eesti peremeeste ettevõtted peaksid üle maailma looma meile jõukust.
Meie ettevõtted on meie kangelased. Nad on targad ja tublid ja loovad väärtusi, et me saaksime oma riiki hoida ja arendada, oma vaesed ära toita ja oma vabadust kaitsta. Me hoolitseme oma kangelaste eest ja loodame, et nad oleksid konkurentidest alati tugevamad. Meie kangelased on ausad.
Isamaa on Eesti jaoks rasketel aegadel alati olemas olnud. Kolmel korral peaministrivastutust kandma asudes õigustasime me meile pandud ootusi, sest Eesti liikus suurte sammudega edasi. Sai vabaks, demokraatlikumaks ja sai rikkamaks.
Isamaa lugu on Eesti edu lugu, raskete otsuse ja oluliste reformide lugu. Raskete otsuste vilju lõikab aga väga tihti järgmine põlvkond. Erakonnale on need saavutused ikka kaasa toonud peaaegu et poliitilist hävingut. Meie erakond ongi raskete hetkede erakond. Erakond, mis ei sobi seisakusse. Erakond, kes elab vaid uut tulevikku luues.
Eestis on seisak. Seisakut ei saa lihvida ja peenhäälestada, seisakut saab ainult murda. Vastasel juhul maksavad järgmised põlved selle eest kallist lõivu. Need, kes on rahva poolt seatud otsustama, peavad selle vastutuse välja kandma, mitte klammerduma võimu külge. Sest siis me peenhäälestame oma rahva tuleviku olematuks.
Isamaa väärtused tuleb tegelikes poliitilistes otsustes tugevamalt maksma panna, sest see on Eesti rahva põhihuvides. Meie oleme valmis.
Kutsume üles meiega ühinema kõiki julgeid inimesi, kes on tüdinenud paigal tammumisest, kes julgevad tegelikke otsuseid langetada. Eestikeelne laulupidu tuleb ka 250 aasta pärast, seda me lubame. Ei vähemat.


description: Eesti Lasteaednike Liidu juhataja Liili Pille pidas äärmiselt taunimisväärseks hiljuti meediasse jõudnud juhtumeid, kus õpetajad on laste peal nende korrale kutsumiseks kasutanud teipi.

title: Lasteaednike liit: laste peal teibi kasutamine on taunimisväärne

maintext:
Tartu Postimees kirjutas ühest Tartu lasteaiast, kus õpetaja abi oli teipinud kinni teiste laste suhtes agressiivselt käitunud poisi sõrmed. Lasteaia direktor tunnistas juhtunut ning lisas, et on sel teemal õpetaja abiga tõsiselt vestelnud ja teinud talle suulise hoiatuse.
Direktori sõnul leidis teipimine nende lasteaias aset mõni aeg enne seda, kui üleriigilisse meediasse jõudis juhtum Järvamaalt Paide valla lasteaiast, kus õpetaja oli teipinud kinni väidetavalt teisi lapsi seganud autistliku lapse suu.
«Need juhtumid tulid mulle üllatusena,» tunnistas Liili Pille, et varem pole ta sellisest meetodist kuulnud. «See on kohe kindlasti väga taunimisväärne ja sellele pole õigustust,» märkis ta.
Pille sõnul tuleks lasteaedades igasugusest vägivallast hoiduda ja kasutada ainult sõnalisi meetodeid ja seda ka laste puhul, kellega on teinekord raske toime tulla.
«Meie taotleme siiski vägivallatut kasvatust,» ütles ta, «ja kindlasti ei saa lastekollektiivis kaasa minna sellega, kui osa lapsevanemaid ütleb, et tuleb kasutada vägivalda ehk hirm ja vits on need, mis kasvatavad - ka seda kuuleb tõesti väga palju -, kuid kellelgi lasteaias ei ole seda õigust vägivaldseid meetodeid kasutada».
Kui rääkida konkreetselt juhtumist, kus õpetaja abi teipis kinni agressiivselt käitunud poisi sõrmed, siis Pille sõnul saanuks olukorda ka teisiti lahendada. «Kõige olulisem on lapsega rääkida ja talle selgitada, miks ta ei tohi nii käituda, kuidas ta sellega teisi lapsi segab või neid halvasti tundma paneb,» möönis Pille.
Samuti peavad tema sõnul lasteaedades läbi mõeldud olema ka teised lahendused, näiteks eraldi ruum, kus laps saaks maha rahuneda ja kus saab talle teistsugust tegevust pakkuda, et käest läinud olukord taas kontrolli alla saada. Kui ka sellest ei piisa, tuleks juhtkonnalt abi paluda.
Praeguses olukorras, kus sellised juhtumid on juba päevavalgele tulnud, soovitab Pille need lasteaedades üheskoos läbi arutada ja rääkida üle, kuidas konfliktide korral käituda ja milliseid võtteid nende lahendamiseks kasutada.
Õpetajad peaksid ka lapsevanematele selgitama, milliseid sõnalisi meetodeid ja mõjutusviise nad laste korrale kutsumiseks kasutavad. «On ju arusaadav, et kui ühes rühmas saavad kokku lapsed väga erinevatest peredest, siis võib tekkida igasuguseid olukordi, mistõttu tuleks personalil ja lapsevanematel võtta kas või kord aastas see aeg ja rääkida kõikvõimalikud olukorrad läbi,» arutles Pille, toonitades, et kindlasti peaksid olema piirid ja reeglid omavahel kokku lepitud.
Tema sõnul võib hiljutiste teipimisjuhtumite põhjuseks olla see, et erihoolt vajavate lastega satuvad tegelema õpetajate abid, kellel pole piisavat pedagoogilist ettevalmistust ega piisavalt teadmisi keeruliste olukordadega toimetulekuks.
Et laps vajab erihoolt, võib aga selguda alles lasteaias. «Laps ei tarvitse pikkade päevade ja suurte rühmadega toime tulla ning alles seal võib ilmneda, et lapsel on vajadused, mida lapsevanem pole kodus märganudki. Sellisel juhul tuleks võimalikult kiiresti välja selgitada põhjused, miks laps hakkama ei saa, ja teda aidata, paludes talle näiteks tugiisikut,» rääkis Pille.
Lasteaiakasvatajatel võiksid tema sõnul lisaks baaskoolitusele olla läbitud ka kõik täiendkoolitused, kui nende rühmas on erivajadustega lapsed, ning ära tuleks kasutada ka kõik tugiteenuste võimalused.
Samuti pidas ta oluliseks rõhutada, et täiskasvanud peaksid väga hoolikalt lastega suhtlema ja neile «ei» öeldes ka seda tõsiselt mõtlema ning tegema kõik selleks, et see sõna ka peaks, mitte seda lihtsalt jutu jätkuks õhku viskama. Ainult nii on võimalik laps ka tõesti kuulama panna.
Loe lisaks:


description: Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja esimees Ardo Lepp arvab, et ka maaklerid võiksid kinnisvaratehingute infole juurdepääsuloa saada, kuid kogu ühiskond pole nii suureks avalikustamiseks veel valmis.

title: Ardo Lepp: avalikustamine viib naabri rahakotti

maintext:
«Tehingupõhise info avalikustamist ei luba praegu andmekaitse inspektsioon. Kliendiinfo on konfidentsiaalne, mida me ei tohi avalikustada,» kinnitas Lepp, kes lisas, et samas on hinnad maaklerite töövahend. «Ei saa tööd teha, kui sa ei ole reaalsete tehingutega kursis. Maaklerid vahetavad iga päev informatsiooni. Me helistame üksteisele ja kirjutame üksteisele. Kinnisvara on selleks liiga eriline, et hakata seda keskmiste hindadega paika loksutama, sellega eriti kaugele ei jõua.»
Lepp lisas, et kindlasti saaks klient õigemat aimdust sellest, millised on hinnad. «Aga ma pigem ei ole seda meelt, et aadressipõhiliselt avalikustada, mis hinnaga tehingud on tehtud, sest see viib meid naabri rahakotti. Ma arvan, et Eesti ühiskond ei ole selleks veel valmis.»
«Olen seda meelt, et tehingute infot võiks laiemale ringile avaldada. Seal ringis võiksid olla vähemasti kutselised maaklerid, päris igaühele ilmselt ei ole seda mõistlik avaldada.»
Tänane Postimees kirjutab, kuidas portaal tehingud.ee on andmekaitse inspektsiooni uurimise all, kuna seal levis maakleritele täpne info kinnisvaratehingute hindade kohta.


description: Valimiskogus presidendiks kandideerinud endine välisminister Marina Kaljurand kirjutas täna sotsiaalmeedias, et ei kahetse oma otsust presidendikampaanias osaleda ja on veendunud, et tuli kampaaniast võitjana välja.

title: Kaljurand ei kahetse presidendiks kandideerimist: tulin kampaaniast välja võitjana

maintext:
«Viimasel ajal on minult palju kordi küsitud, kas ma kahetsen otsust osaleda presidendikampaanias. Ei, ei ja veelkord ei. Ma ei kahetse oma otsust ja olen veendunud, et tulin kampaaniast välja võitjana. Jah, just nii – võitjana,» kirjutas puhkusereisil viibiv Kaljurand täna Facebookis.
Ta selgitas, et esiteks pani kampaania teda mõtlema teemadele, millele ta muidu ei oleks mõelnud. «Näiteks, endise valitsuse liikmena teadsin ma haldusreformi eesmärke ja sisu, aga mul puudus vahetu kokkupuude ja vahetu teadmine kohapealsetest seisukohtadest ja probleemidest. Muidugi ei ole ma ka täna haldusreformi ekspert, aga ma rääkisin paljude kohalike omavalitsuste juhtidega ja kohalike inimestega ning mõistan palju paremini, kui erinevad võivad olla kohaliku elu probleemid ning võimalused nende lahendamiseks,» kirjutas ta.
Kaljurand märkis, et puutus ainult paaril korral kokku kohalike juhtidega, kes olid reformi suhtes üdini negatiivsed. «Nad olid kriitilised, sarkastilised, pettunud, ei suutnud või ei soovinud leida ühtegi positiivset aspekti ning ei soovinud reformi õnnestumisele kaasa aidata. Kõik teised olid konstruktiivsed ja/või konstruktiivselt kriitilised, mõtlesid ja töötasid selle nimel, et kasutada reformi kohaliku elu huvides, et võtta reformist parim võimalik,» kirjutas ta ja lisas, et kuulis huvitavaid ja konkreetseid mõtteid, kuidas edendada kohalikku elu ja mida teha selleks, et maaelu välja ei sureks, vaid meelitaks maale uusi inimesi.
Teiseks kohtus ta enda sõnul inimestega, kellega ta vaevalt muidu oleks kohtunud: kohalike poliitikute, poepidajate, professorite, veterinaaride, ettevõtjate, õpetajate, koolidirektorite, õpilaste, põllumeeste ja koduperenaistega. «Mõnedega kohtusin vallamajades, mõned kutsusid enda juurde koju, mõne kutsusin isegi kohvikusse. Nad olid väga erinevad, aga neid ühendas üks soov – soov muuta Eesti veel paremaks, veel rikkamaks, veel kaunimaks. On uskumatult hea ja julgustav teada, et Eestis on nii palju inimesi, kellele läheb korda, millisena me anname Eesti oma lastele ning kes töötavad igapäevaselt selle nimel, et Eesti saaks ja jääks parimaks kohaks, kus elada, õppida, töötada ja kasvatada lapsi,» märkis ta.
Kaljurand avaldas lootust, et jääb neist vähemalt mõnega suhtlema ka edaspidi. «Luban, et täidan oma lubadused tulla X kooli kodanikupäevale ja Y kooli lõpuaktusele ja W organisatsiooni koosolekule ja Z küla kokkutulekule ning mitmetele teistele üritustele, millest kampaania ajal rääkisime,» kinnitas ta.
Kolmandaks veendus ta enda sõnul, et koostegutsemise vaim ei ole kuskile kadunud. «See elab meie sees ja meie seas, ta tuleb lihtsalt üles otsida. Üksteisega suheldes ja koos tegutsedes saame ära teha palju rohkem, kui ükshaaval oma nurgas nokitsedes. Sain kinnitust, et teemad, mida kampaania ajal tõstatasin ja mida pean meie ühiskonnale üliolulisteks, lähevad korda ka meie inimestele – õiglustunne, kindlustunne tuleviku suhtes, nõrgemate abistamine, üksteise ärakuulamine, üksteisega arvestamine, kokkuhoidmine ja mitte vastandumine. Need teemad jäävad mulle oluliseks ja ma tegelen nendega edasi,» kirjutas Kaljurand.
Samuti avastas Kaljurand enda jaoks kohti, kus ta varem ei olnud käinud. «Nende üleslugemine läheks pikaks, aga nende seas oli korrastatud mõisaid ja losse, parke ja aiandeid, kohvikuid ja turismitalusid. Pean tunnistama, et minu viimaste aastate puhkused, õigemini üksikud puhkepäevad, möödusid trajektooril Tallinn–Hiiumaa, kus meil on suvekodu. Viimased kuud olid meeldivaks meeldetuletuseks, et Eesti on palju suurem ja huvitavam kui Tallinn ja Hiiumaa,» märkis ta.
Kaljurand avaldas veendumust, et ka teised presidendivalimiste kampaanias osalenud ei kahetse oma otsust ja ka nemad tulid kampaaniast välja võitjatena: igaüks omal moel ja igaüks millegi võrra rikkamana. «Minul igatahes oli kõigilt midagi õppida, kellelt rohkem, kellelt vähem, mõnelt õppisin, mida teha, ja mõnelt, mida teha ei tohi. Igatahes olen ma tänulik Mailisele, Allarile, Siimule ja Mardile ning soovin neile kõigile edu,» kirjutas ta ja lisas, et nüüd soovib ta kasutada kõike õpitut ja kogetut kõige paremal ja kasulikumal moel.


description: Venemaa saatkond kritiseeris Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväes teeninud eesti sõjaväelase Harald Nugiseksi büsti avamist eelmisel nädalal ühes Järvamaa koolis.

title: Vene saatkond taunis Harald Nugiseksi büsti avamist

maintext:
«Toimunud tseremoonia on veel üks katse heroiseerida natslikke kurjategijaid ja nende käsilasi. Kuidagi teisiti kui fašismi vastu võidelnute mälestuse teotamise ja mõnitamisena ei saa kirjeldada Laupal kõlanud selgitusi, et selle niinimetatud kangelase mälestuse põlistamine aitab kaasa patriotismi kasvule õpilaste seas ja tõstab nende isamaa-armastust,» öeldakse esmaspäeval Vene saatkonna tehtud avalduses.
Laupa põhikooli direktor Kaarel Aluoja ütles reedel Harald Nugiseksi büsti avamisel koolimajas, et see on õpilastele suureks eeskujuks ja annab parema võimaluse kasvatada neis isamaalisust, teatas Järva Teataja eelmisel nädalal.
Aluoja ütles, et kui püüda reastada Järvamaalt pärit inimesi tuntuse järgi, siis kindlasti kuulub Harald Nugiseks selle nimekirja etteotsa. «Eesti rahva tänumedal – see on rahva tunnustus oma sangarile ja kaalub kindlasti üles presidendi jagatavad aurahad,» lausus ta lehe teatel.
Vene saatkond meenutas oma avalduses, et Nürnbergi tribunali otsused on endiselt jõus ning muuhulgas ka kuritegelike organisatsioonide nagu SS-üksuste suhtes antud hinnang.
Nugiseks oli Relva-SS-i allohvitser, kes Teise maailmasõja ajal teenis vabatahtlikuna 20. Eesti Relva-SS Diviisis. Ta oli üks neljast eestlasest, kellele on antud lahingulise vapruse eest Raudristi Rüütlirist. Nugiseksi ei ole kunagi sõjakuritegudes süüdistatud.
Harald Nugiseks sündis toonases Särevere vallas (praegu Türi vald) Karjakülas Vanaõue talus 22. oktoobril 1921. Laupa kooli lõpetas ta 1937. aastal.


description: Teisipäeva õhtul süttis Kose vallas Kolu külas suur kahekorruseline tootmishoone.

title: Kose vallas süttis suur lipumastivabrik

maintext:
Põhja päästekeskuse pressiesindaja teatel on tegu suure tulekahjuga – lahtise leegiga põleva vabriku suurus on umbes 120x18 meetrit. Hoonest ilmselt midagi päästa ei õnnestu.
Tegu on Flagmore AS lipumastivabrikuga. Firma kodulehe andmetel kuulub Flagmore AS Flagholding OY kontserni, mis on maailma suurim klaasplastikust lipumastide ja Põhjamaade suurim lippude valmistaja.
Kustutustöid segasid esialgu ka mitmed plahvatused, mis hoones toimusid. Pressiesindaja sõnul pole täpselt teada, mis plahvatas.
Firma juhataja Rivo Sisas märkis hilisõhtul sündmuskohalt, et esialgu pole veel aimugi, millest kahjutuli lahti läks. Põlengust õnnestus päästa vaid kontorihoone, tehas kogu sisustuse, tehnika ja tootmisvahenditega hävis. Sisas nentis, et kuna tootmisel kasutab firma kemikaale, siis loomulikult neid tehases oli.
Sisas märkis, et tehas oli kindlustatud, kuid kindlasti tähendab hoone häving firmale pikemat sunnitud tootmispausi. Kas uus hoone ehitatakse üles samas kohas Kolu külas, on samuti veel selgusetu.
Inimesed õnnetuses kannatada pole saanud; tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel. Tulekahjust andis häirekeskusele teada turvafirma patrull.
Hoone asub elumajadest eemal ja ohtu tule edasikandumiseks pole.


description: Presidendi kantselei kinnitab, et senised kulud Ärma talule vähenevad.

title: Presidendi kantselei: Ärma kulud kahanevad

maintext:
Riik katab Ärma talu kulud ka edaspidi
Skandaal president Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu EASi toetuse üle pole vaibuda jõudnud, kui presidendi kantselei esitas uue taotluse, et riik hüvitaks ka tulevikus Ärma talu kulud.
Kuidas sai Ärma talu kinnistu endale tüki järvest?
Maa-ameti kaardilt selgub, et Viljandimaal asuva Toomas Hendrik Ilvesele kuuluva Ärma talu kinnistu juurde kuulub ka tükike Kariste Väikejärvest, samas kui teiste järve ääres asuvate kinnistute piirid lõpevad järve kaldal.
Suhtekorraldaja: Ilvese mainest on alles riismed
Suhtekorraldaja Ivo Rull leidis Toomas Hendrik Ilvese eile õhtul tehtud avaldust kommenteerides, et eelmise presidendi mainest on alles vaid riismed.
Ülevaade: endistele riigipeadele kulub aastas sadu tuhandeid eurosid
Riigi kulud ametist lahkunud presidentidele ulatuvad aastas sadadesse tuhandetesse eurodesse, endistele riigipeadele ja nende abikaasadele on ette nähtud ametipension ja esindustasu, samuti katab presidendi kantselei ekspresidentide büroo- ja transpordikulud.
Toomas Hendrik Ilves: ma ei poe Evelini selja taha
Endine vabariigi president Toomas Hendrik Ilves teatas oma selgituses Eesti avalikkusele, et keegi peale tema ei saa ega pea vastama küsimustele, mis puudutab EASi toetust OÜ-le Ermamaa.
«Kolmeraudses» võeti luubi alla skandaalne Ärma talu rahastamise teema!
Eilne «Kolmeraudne» küttis kirgi!
Andrus Karnau: vürtspoodnik ja riigipea
Konstantin Pätsi ajal oli riigipea suveresidentsiks Oru loss, president Lennart Meril Paslepa suvila. Soome riigipead puhkavad Kultarantas. President Kersti Kaljulaidi kantselei seisab tuleva aasta mais sama küsimuse ees, sest keskmise eestlase suvemaja riiklike ülesannete jaoks ei sobi.
Ermamaa ainus juhatuse liige on endine presidendi kantselei pearaamatupidaja
Ärma talu pidaja OÜ Ermamaa ainus juhatuse liige on 2014. aastast Mai Piirmets, kes 2013. aasta märtsini töötas presidendi kantselei raamatupidamisosakonna juhatajana ning seejärel presidendi kokku kutsutud Eesti Koostöö Kogu raamatupidajana, millele osutab raamatupidamisteenust siiani.
PÄEVAINTERVJUU EASi juht Ärma talu toetusest: raske hinnata, kuidas need otsused tehti
Postimehe otsestuudios oli täna Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juht Hanno Tomberg, selgitamaks, kas ja mis asjaoludel tuleb eelmisel presidendil Ärma talule eraldatud toetusest veel raha tagasi maksta. Rahandusministeerium ja Euroopa Komisjon on antud juhtumi õiguspärasuse kohta uurimise algatanud.


description: Saates «Vahetund Postimehega» arutasime koos IRLi esimehe Margus Tsahknaga president Toomas Hendrik Ilvese pärandit Eesti poliitikas, uurisime, millal räägiti esimest korda Kersti Kaljulaidiga presidendiks kandideerimisest ja küsisime, mis seisus on IRL 2.0 ehk erakonna uueks loomise plaan.

title: Tsahkna "Vahetunnis Postimehega": Ilvese ametiaegu jäävad varjutama tema seisukohad pagulasvastaste aadressil

maintext:
Saadet saab järelkuulata siitsamast pleierist.
Vahetund Postimehega 2016-10-05
President Ilvese ametiaegadele sattusid nii Obama visiit, ülemaailmne finantskriis, Gruusia ja Ukraina sõda kui ka Reformierakonna rahastamisskandaal. Viimasest ajendatud rahulolematus poliitikaga viis lõpuks ka Harta 12ni, millele Ilves reageeris Jääkeldri kokkusaamise organiseerimisega, mis viis omakorda Rahvakoguni. Samas jäävad Tsahkna hinnangul Ilvese ametiaegu varjutama tema seisukohad pagulasvastaste aadressil.
«Näiteks seesama kooseluseadus, mille tulemusena tekkis EKRE. Ja kooseluseaduse vastuvõtmise protsess – ma ei räägi sisust, maailmavaatest – lõhestas Eesti ühiskonna. President võttis siin mitte ühendaja rolli, vaid väga selgelt ühe agressiivse poole,» ütles Tsahkna.
Teise teemana tõi Tsahkna esile president Ilvese reaktsiooni Eesti rahva suhtumises põgenikekriisi: «Mis puudutab põgenikekriisi, siis see ei olnud minu arvates rahustav, vaid pigem pahameelt tekitav.» Tsahkna lisas, et radikaalide ebaviisakas käitumine laiendati Ilvese mõttega, et tal on Eesti rahva pärast häbi, kõikidele.
Vastusena küsimusele, millal esimest korda Kersti Kaljulaidiga presidendiks saamisest räägiti, ütles IRLi esimees Margus Tsahkna, et selline vestlus toimus juba aprillis. «Mõte oli selles, et mitte välja minna oma erakonna kandidaadiga, kuna meil parlamendis pole 21 häält.» Tsahkna lisas, et Kaljulaidiga oli kindlasti ka varem sel teemal räägitud. Kuna kaaluti ka teisi variante, jäi lõpuks lauale Allar Jõksi nimi, kes oli ka nõus kogu presidendiralli tramburai kaasa tegema.
Nagu esmaspäevasestki Postimehest lugeda võib, oli Kaljulaidi esialgne vastuseis lihtsa põhjusega – kui riigikogus ära valimiseks vajalikku 68 toetushäält koos pole, ei ole ka mõtet kandideerida. Siin tasub meenutada näiteks Ene Ergma saatust, kel jäi 2006. aastal riigikogu esimeses hääletusvoorus Kadriorust puudu vaid 3 häält ja ega Ilveselgi toona riigikogus paremini läinud.
IRLi esimeest Margus Tsahknat küsitlesid Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar ja reporter Madis Vaikmaa.


description: Politsei otsib nädalavahetusel Põltsamaal oma kodust lahkunud ja seejärel kadunuks jäänud 34-aastast Tiitu.

title: Politsei otsib Põltsamaal kadunud Tiitu

maintext:
Tiit lahkus Põltsamaal asuvast kodust eelmise nädala reedel, misjärel sai abikaasa temaga veel laupäeva õhtul telefonitsi kontakti. Laupäeval olevat meest nähtud Adaveres, kus ta rääkis peatsest kojuminekust. Sinna pole ta aga tänini jõudnud.
Mehe mobiiltelefon on välja lülitatud ja see tegi tema lähedased teinud äärmiselt murelikuks, mistõttu pöördusidki nad abi saamiseks politsei poole.
Jõgeva piirkonnavanem Jana Õim ütles, et mehele tehtud taustauuring annab alust arvata, et ta pole niisama mõneks ajaks kodust eemale jäänud, vaid tema elu võib päriselt olla ohus.
«Seni kogutud andmed kirjeldavad, et teatud ajal ja teatud ulatuses võib Tiidul esineda riskikäitumist. Me teeme endast oleneva, et selgitada, kus ta on ning kas ta vajab politsei abi. Näiteks praegu on politsei mehe kodukandis, kus patrullitakse ümberkaudsetel teedel leidmaks mõndki märki, mis Tiidu liikumissuunda selgitaks,» ütles Õim.
Samuti on politsei Tiidu sõpradelt ja tuttavatelt uurinud, kas nad on mehega pärast nädalavahetust kokku puutunud ning kuhu võinuks ta minna. «Praegu veel häid uudised ei ole, kuid jätkame asjaolude selgitamist ja mehe otsimist,» sõnas Õim.
Tiit on umbes 170 sentimeetrit pikk, tumedate juuste ja keskmise kehaehitusega. Kätel ja jalgadel on tal väiksemad tätoveeringud. Mees võis seljas kanda tumehallikat värvi dresse ning jalas tumedaid spordijalatseid.
Kõigil, kel on infot, mis aitaks Tiitu leida, palutakse sellest teada anda Jõgeva piirkonnapolitseinikule telefonil 534 16 889 või hädaabinumbril 112.


description: 10 kuud otsustamatust on tipnenud kokkuleppega saata Luksemburgi Juhan Parts. Ent mis takistused teda teel ootavad?

title: Loe, millised katsumused peab Parts kontrollikotta tööle saamiseks läbi tegema

maintext:
Esimese sammuna peab Parts ära tegema kodutöö: vastama kirjalikult ligi 20-le küsimusele oma töökogemuse, sõltumatuse ja kontrollikoja töö kohta. Teiseks peab ta vastu pidama 40 minutit grillimist Euroopa Parlamendi saadikute ees.
Näiteid kandidaatidest, kes parlamendisaadikutele ei meeldinud, on mitmeid ja viimane pärineb sellest suvest, kui Malta sai oma esindaja paika alles teisel katsel. Siiski on kuulamised parlamendi komisjonis reeglina rasked kandidaatidele, kel on küll poliitiku taust, kuid puudub kokkupuude auditite tegemisega. Seda arvestades peaks riigikontrolöri ametit sisaldav Partsi CV sobima, kuid ikkagi on ilmne liialdus väita, et aastaid valdkonnaga tegelenud inimeste küsimustele vastamine on pelgalt formaalne kokkusaamine eesmärgiga konsumeerida kohvi ja pagaritooteid.
Partsi kaheksa sammu kontrollikotta
1. Pärast vabariigi valitsuse otsust, et just Partsist saab meie mees Luksemburgis, tuleb sellest teavitada valitsusliikmeid koondavat ELi Nõukogu, mis omakorda edastab info Euroopa Parlamendile.
2. Parlamendi eelarvekontrollikomisjon saadab Partsile ligikaudu 20 kirjalikku küsimust, kusjuures kogu protsess võtab aega viis nädalat. Kaks nädalat saab Parts vastamiseks, kaks nädalat tõlgitakse vastuseid kõikidesse ELi keeltesse ja nädal kulub parlamendi liikmetel vastuste menetlemiseks.
Viimati elas sama protseduuri läbi Malta esindaja Leo Brincat (loe küsimusi ja tema vastuseid siit) ja temalt küsitu võib jagada kolmeks. Esiteks ametialased kogemused ehk näiteks tähtsamad saavutused karjääris, eelnev töökogemus ja olulisemad otsused karjääri jooksul. Teise plokki kuuluvad kandidaadi sõltumatust puudutavad teemad, muuhulgas küsitakse käimasolevate kohtumenetluste, majandushuvide avalikustamise ja poliitiliste rollide kohta. Kolmandaks uuritakse seda, kuidas kandidaat parandaks kontrollikoja tööd. Kirss tordil on aga küsimus selle kohta, kas kandidaat võtab tagasi oma kandidatuuri, kui Euroopa Parlament teda ei toeta.
3. Parlamendi eelarvekontrollikomisjon määrab Partsile eraldi raportööri.
4. Pärast kirjalike vastustega ühele poole saamist tuleb Partsil end Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ees viis minutit tutvustada, seejärel räägib ja esitab küsimusi raportöör ning siis komisjoni liikmed. Kogu sõu kestab kokku umbes 45 minutit.
Siinkohal on paslik meenutada, et kui Andrus Ansip läbis volinikuks saamise eel kuulamist, siis küsis parlamendi liige Indrek Tarand tema 10 aasta kohta kommunistlikus parteis. Asja iroonia on aga selles, et kuna Indrek Tarand on eelarvekontrollikomisjoni värske liige, saab ta ka Partsile ebamugavaid küsimusi esitada ja seda nalja kantakse internetiski üle.
Kuna kalendrid on kõigil tihkelt täis, võib Partsi kuulamine edasi lükkuda suisa detsembrisse.
5. Pärast vastuste saamist asub parlamendi komisjon hääletama ja tervele parlamendile nö soovitust kirjutama.
6. Seda arvesse võttes hääletab parlamendi täiskogu ja esitab omakorda paberid hääletuse tulemusega valitsuse liikmeid koondavale ELi Nõukogule.
7. Tõenäoliselt nimetab ELi Nõukogu Partsi ametisse.
8. Parts asubki kontrollikojas tööle, tavaliselt alustatakse kas 15. või 1. kuupäeval.
Mis puudutab seda, kas nõukogu ka päriselt Partsi ametisse nimetab, siis tuleb siin heita pilk Partsi CV-le. On üpris ebatõenäoline, et tal raskusi tekib, sest arusaam kontrollikoja rollist ja tegevusest on tal kahtlemata olemas, samuti on ta suurimast Euroopa Parlamendi fraktsioonist ja lõppeks võiks teda ameti jaoks isegi ülekvalifitseerituks pidada.
Pealegi on Euroopa Parlamendis läbitud tramburai tulemus ehk raport, soovitused ja hääletused vaid nõuandvad ning lõpliku otsuse teeb ELi Nõukogu. Näiteks seesama Malta kandidaat Leo Brincat, kes parlamendile ei meeldinud, sai ikkagi ametisse.
Kui suur on uue Eesti esindaja palk?
Euroopa Kontrollikojas oma riiki esindama hakkava ametniku kuupalk algab 18 200 euro juurest. Sellest arvatakse muidugi maha näiteks haigekassa, pensionifond ja nn erimaks, mis asendab tulumaksu.
Summale lisandub kodumaaga sidemete hoidmiseks mõeldud koduigatsustasu, mida näiteks Brüsselis töötavad belglased ei saa. Luksemburgi puhul on määraks 16 protsenti palgast. Lisaks makstakse ametnikule toetust mittetöötava abikaasa, lapse ja kooliskäimise puhul. Samuti toetatakse kolimist ja kord aastas kodus käimist.


description: Riigikogu õiguskomisjon arutab täna kell 11.15 algaval istungil seaduseelnõu, mis leevendaks kuriteo eest süüdi mõistetud isikute eluaegseid keelde avalikus teenistuses töötamisele.

title: Piirangud avalikus teenistuses töötamiseks võivad leeveneda

maintext:
«Mitmete ametite puhul kehtib täna eluaegne keeld töötamisele, kui inimest on karistatud mistahes kuriteo eest, sealhulgas selliste eest, mis ei kvalifitseeru praegu enam kuriteoks või mis pandi toime alaealisena,» ütles õiguskomisjoni esimees Heljo Pikhof. «Näiteks isik, kes on mõne kuriteo alaealisena toime pannud, ei saa kehtiva seaduse järgi loota ametikohale avalikus teenistuses. Seda isegi mitte juhul, kui tema karistatud teost on möödunud 20 või rohkem aastat ja ta on hoidunud edaspidi väärtegudestki.»
Pikhof lisas, et karistusega kaasnevad piirangud peaksid aga igal üksikjuhul olema vajalikud, põhjendatud ja proportsionaalsed ning kooskõlas põhiseadusliku õigusega valida vabalt tegevusala, elukutset ja töökohta. «Õigusnorm ei ole põhiseadusega kooskõlas, kui tema rakendamisel tekib üksainuski juhtum, mil normi kohaldamisega kaasneb põhiõiguste rikkumine,» märkis ta.
Komisjoni istungile on kutsutud justiitsministeeriumi, siseministeeriumi, justiitsministeeriumi vanglate osakonna, politsei- ja piirivalveameti, päästeameti, riigiprokuratuuri, riigikohtu ja kohtunike ühingu esindajad. «Soov on koos erinevate valdkondade esindajatega leida piirangute täpsustamisel sobiv tasakaal,» lausus Pikhof.
Õiguskomisjoni algatatud avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga muudetakse erinevates seadustes sätestatud elukutse ja tegevusalaga seotud piiranguid, mis praegu kehtival kujul on oma absoluutse iseloomu tõttu ülemäära ranged ega pruugi seetõttu olla põhiseaduse seisukohalt alati vajalikud ja proportsionaalsed.
Taoliste piirangute ja keeldude mõjualas on kohtunikud, prokurörid, politsei- ja piirivalveametnikud, vanglateenistujad, päästeametnikud ja avalikud teenistujad. Õiguskomisjon algatas eelnõu lähtuvalt õiguskantsleri ettepanekust viia tegevusala ja elukutse valikule kehtestatud eluaegsed piirangud põhiseadusega kooskõlla.


description: Justiitsminister Urmas Reinsalu teeb valitsusele ettepaneku viia kolme aasta jooksul Tallinnast Ida-Virumale tuhat ametikohta.

title: Reinsalu soovib viia Tallinnast Ida-Virumaale tuhat ametikohta

maintext:
Neljapäeval leidid Jõhvis aset arutelu, kus kõne all oli riigiasutuste Ida-Virumaale ümberpaigutamise võimalused. Justiitsiministeeriumi pressiesindaja sõnul asusid arutelul osalenud eksperdid ja Ida-Virumaa riigiametnikud seisukohale, et riigiasutuste Ida-Virumaale ümberpaigutamine aitab vältida ääremaastumist, edendab lõimumist ja parandab sisejulgeoleku olukorda.
Justiitsminister Urmas Reinsalu sõnas, et ta teeb valitsusele ettepaneku suunata riigiasutuste pealinnast välja viimise programm tervikuna Ida-Virumaale, viies sinna lähema 36 kuu jooksul tuhat ametikohta.
«Justiitsministeeriumi julgeoleku- ja regionaalpoliitika analüüsid näitavad, et eelkõige tuleb tähelepanu pöörata riigi kohalolu suurendamisele Ida-Virumaal,» sõnas Reinsalu. Ta lisas, et teeb valitsusele ka ettepaneku käivitada ka tegevused nii ametnikele kui ka nende peredele vajalike töö-, elu- ja sotsiaalsete tingimuste loomiseks.
Professor Rainer Katteli eksperthinnangu kohaselt on kasutegur suurem, kui avaliku sektori töökohad viia pealinnast välja kontsentreeritult, koondades need ühte piirkonda, sest siis suureneb majanduslik kasutegur, vähenevad kolimisega kaasnevad kulud ja üleminekuraskused ning vastastikkuse mõju efekt on suurem.
«Valitsus tegeleb selle probleemiga äärmiselt õigeaegselt, sest selleks on vältimatu vajadus. Ida-Virumaa raskus seisneb selles, et siinses inforuumis juba töötab üks riik, kes mängib Vene Maailma reeglite kohaselt ja hoiab kogu aeg käes kaasmaalaste kaarti,» ütles Balti Venemaa Uuringute Keskuse direktor Vladimir Juškin.
«Riigi suuremat kohalolu kui sisejulgeolekulist väärtust ei saa alahinnata. Ei saa eitada, et Ida-Virumaa venekeelne elanikkond on erinevate tingimuste koosmõjus Venemaa ideoloogia poolt keskmisest enam mõjutatav. Riigiasutuste kolimisest saadav efekt ei ilmne aasta või paariga, soovitud eesmärkide saavutamiseks on vajalik pikaajaline sihipärane ja stabiilse kvaliteediga tegevus ning selle alustamisega ei ole põhjust viivitada,» ütles justiitsministeeriumi asekantsler Priit Kama.
Riigiasutuste Ida-Virumaale viimise teemalisel ekspertide paneeldiskussioonil osalesid justiitsminister Urmas Reinsalu, Balti Venemaa Uuringute Keskuse juht Vladimir Juškin, Tartu Ülikooli regionaalse planeerimise dotsent Garri Raagmaa, Eesti Välispoliitika Instituudi ekspert Karmo Tüür, Tallinna Tehnikaülikooli professor Rainer Kattel ja justiitsministeeriumi Ida-Virumaal asuva vanglate valdkonna asekantsler Priit Kama. Diskussiooni juhtis ajalehe Põhjarannik peatoimetaja Erik Gamzejev.
Justiitsministeerium on viimase seitsme aastaga viinud Ida-Viru piirkonda ligi 400 ametikohta.


description: Politsei lõpetas Atla sadamaga seotud kriminaalmenetluse, leides, et Lümanda endise vallavanema Jaanika Tiitsoni suhtes üles seatud kahtlustusel puudub sisu, kirjutab ajaleht Meie Maa.

title: Lümanda endine vallajuht pääses Atla sadamaga seotud kriminaalmenetlusest

maintext:
Keskkriminaalpolitsei korraldas 2014. aasta kevadel Lümanda vallavalitsuses läbiotsimise ning kuulas toona valda juhtinud Tiitsoni soodustuskelmuses kahtlustatavana üle. Kriminaalasja raames otsiti nii Saare- kui Harjumaal läbi ka mitmed ettevõtted.
Atla sadama ehitust rahastanud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet nõudis Lümanda vallavalitsuselt esimese etapi rekonstrueerimise 195 000 euro suurusest toetusest tagasi natuke alla 40 000 ja jättis teise etapi tööde eest 9200 eurot välja maksmata. Vald kaebas mõlemad otsused kohtusse, kirjutab leht.
Tiitsoni sõnul ei hakanud tal kriminaalmenetluse lõpetamisest eriti kergem, sest kahju tema tervisele ja nimele on ammu tehtud ning neid enam tagasi ei saa. «Meeletu väsimus ei lase tunda kergendust. Siiski oli seda protsessi vaja, et politsei uuriks ja hindaks, et õhku visatud küsimusi lahendaks selleks seatud asutus. Oli vaja, et nendel väga rasketel hetkedel eralduksid terad sõkaldest – sõpra saad tundma ikka ja ainult hädas,» kirjutas Tiitson Lääne-Saare valla Facebooki-lehel.


description: Eile algas koolitantsu noorte show saatel kampaania «Olen silmapaistev», mille eesmärgiks on inspireerida elanikkonda läbi uudsete lahenduste tutvustamise leidma sobivaim viis enda pimedal ajal nähtavaks tegemiseks.

title: Galerii: koolitantsu noored avasid võimsa helkurtantsuga maanteameti kampaania

maintext:
Eestlaste meelestatus helkuri vajalikkuse osas on ülikõrge – 2015. aasta küsitluse kohaselt on see näitaja üle 14-aastase elanikkonna seas 91 protsenti ja laste puhul pea sada ptotsenti. Tegelikkuses kinnitab enda rõivale mõne nähtavaks tegemise vahendi aga umbes kaks kolmandikku täiskasvanutest. Helkuri mittekandjad on reeglina 16-34-aastased, mehed, tallinlased ja igapäevased autosõitjad, kirjeldas Gerli Grünberg maanteameti ennetustöö osaokonnast.
Politsei- ja piirivalveameti andmete kohaselt jättis 2015.aastal liikluses elu 24 jalakäijat, kellest 16 said surma pimedal ajal. Hukkunutest vaid kolm kandsid helkurit. Jalakäijaõnnetused toimuvad suures osas neljas linnas –Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Narvas. Eelnevat arvesse võttes ei saa keskenduda ainult helkuri vajalikkusele maanteel, vaid aina suurema tähelepanu all on ka asulakeskkond oma spetsiifikaga, sõnas Grünberg.
«Oluline on, et pimedatel õhtutel ja hommikutel silma paistaksime ja üksteist märkaksime. Seetõttu on soovituslik kanda korraga mitmeid eri funktsiooniga valgustpeegeldavaid tooteid, millest üks peaks olema kindlasti sertifitseeritud,» ütles maanteeameti ennetustöö osakonna juhataja Monika Heinrand. Innovatiivseteks lahendusteks on helkuraerosool, laetavad helkurid, helkurtraksid, helkurniidiga kudumid, rõivale triigitavad helkivad kujundid, helkurkleebised ja -prossid, käsitööhelkurid, helkurpulgad jalgratta kodaratele ja muudki.
PZU kindlustuse turundusjuht Triin Piibor rõhutas liikluskultuuri edendamise vajalikkust, et aidata inimesel olla võimalikust õnnetusest sammu võrra ees. «Täna on kaubanduses saadaval väga põnevaid helkurlahendusi, mis sobivad erinevate eelistuste ja elustiilidega inimestele.» If Kindlustuse turundusjuht Tambet Asi lisas, et tihti kiputakse helkuri sobivust ületähtsustama, kuid tegelikult peaks iga liikleja kandma helkurit nagu presidendi auraha – suure uhkusega. «Autojuhi silmis on helkuriga jalakäija alati armastatud, vaatamata sellele, milline lõige või materjal parasjagu moes on.»
Seesami varakindlustuse tootejuht Dagmar Gilden kutsus üles ise helkurit valmistama: «Perega veedetud aeg on kõige väärtuslikum ja koostegemine suurendab nii turvalisust kui pakub ka rõõmu.» AS Prike personalijuht Kelly Kuur tõi välja, et nende ettevõte liitus «Olen silmapaistev» kampaaniaga, kuna antud ettevõtmise järele on reaalne vajadus ning see muudab ühiskonda paremaks.
Kampaania oluliseks osaks on maanteeameti ja partnerite iganädalased aktsioonid, eesmärgiga tõsta esile üks liikluses ohustatud sihtgrupp. Sel nädalal on fookuses noored ning pressikonverentsil kingitakse Koolitantsu kompaniile erinevad helkurtooteid, mis leiavad kasutust ka nende etenduses.
Maanteeameti helkurkampaania «Olen silmapaistev» kestab 11.detsembrini ning selle aja jooksul viiakse läbi üheksa erinevat enda nähtavaks tegemise aktsiooni, mis kaasab nii vastsündinuid, tudengeid, mehi, töökollektiive, tervisesportlasi kui ka eakaid. Kampaanias teevad kaasa ka politsei- ja piirivalveamet, Prike ja kindlsustusseltsid IF, PZU ja Seesam.


description: Politsei palub abi, et tuvastada augusti lõpus Viimsis noort naist rünnanud mees.

title: Video: politsei otsib Viimsis noort naist rünnanud meest

maintext:
Põhja prefektuuri pressiesindaja sõnul ründas videos nähtav mees 25. augusti südaööl Viimsi vallas Haabneemes Kaluri tee ja Kolhoosi tee ristmikul 21-aastast naist. Mees tõukas naise pikali, kuid kuna naine osutas vastupanu, siis jooksis ründaja minema. Kannatanu füüsilisi vigastusi ei saanud. Juhtunu uurimiseks on alustatud kriminaalmenetlust.
Politsei on kontrollinud tundemärkidele vastavaid mehi ning töötanud läbi riskiprofiiliga inimesed, kuid mehe isikut ei ole õnnestunud tuvastada.
Ründajal olid jalas helehallid dressipüksid ning helehall pusa, mille kapuutsiäär oli punast värvi. Jalas olid mehel Nike spordijalatsid. Mehel on musta värvi habe ning ta on umbes 190 sentimeetrit pikk.
Politsei palub kõigil, kes on videos kujutatud meest näinud või kellel on muud infot, mis aitaks uurimisele kaasa, sellest teada anda Ida-Harju politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juhile Rainis Sinikasele telefoninumbril 612 4809, infotelefonil 612 3000 või hädaabinumbril 112.


description: Täna saabus Kreekast Eestisse Euroopa rändekavaga vastu võetud kaheksa sõjapõgenikku.

title: Eestisse saabus kaheksa Süüria sõjapõgenikku

maintext:
Neile tulid vastu tugiisikud ja nad liikusid edasi oma uutesse kodudesse Tallinnas, Harjumaal ja Türil, teatas siseministeeriumi pressiesindaja.
Kolmeliikmelises Süüria perekonnas on lisaks emale ja isale üks laps. Mehel on kõrgharidus infotehnoloogia erialal ning naisel inglise keele filoloogias. Mees on töötanud õpitud erialal, pidades oma firmat. Nii naine kui mees räägivad lisaks oma emakeelele inglise keelt. Pere asub elama Türil.
Neljaliikmelises Süüria perekonnas on lisaks emale ja isale kaks last. Mees on töötanud kliimaseadmete hooldajana ning naine on olnud koduperenaine. Lisaks oma emakeelele oskab mees vähesel määral inglise keelt. Perekonna majutab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Risti kogudus Harjumaal.
Süüriast pärit mees on lõpetanud ülikooli tõlgina ning töötanud elektriku ja müüjana. Ta räägib lisaks araabia keelele ka inglise ja türgi keelt. Mees asub elama Tallinnas.
Kõikide Eestisse vastuvõetavate inimeste puhul selgitatakse enne nende siia saabumist välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist.
Muu hulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.
Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 68 sõjapõgenikku. 2. oktoobri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 5827 sõjapõgenikku, neist 4569 Kreekast ja 1258 Itaaliast. Türgist on pärast Euroopa Liidu ja Türgi lepet Euroopa Liidu riikidesse ümber asustatud 1668 inimest.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitab, et kui Hiiumaa ja mandri vahelise laevatee süvendamine aitaks rasket olukorda lahendada, siis tema aitab selle jaoks raha leida.

title: Michal: kui laevatee süvendamine aitab, leian mina selleks raha

maintext:
Täna õhtupoolikul teatas TS Laevad, et sai Meremõõdukeskusega kokkuleppele ning juba täna õhtul hakatakse Rukkirahu kanalit süvendama meetodil, mis võimaldab «lihvida» kanalit 20-30 sentimeetri võrra sügavamaks. Uurisime majandusministrilt veel enne seda otsust, kas ta näeb mõtet täiendaval põhjalikumal süvendamisel.
- Hiidlaste sõnul on see, mis praegu toimub, ikka täielik kriis kogu saare jaoks. Kuidas on riik neile appi tulnud?
Mind teeb veetaseme alanemine kindlasti murelikuks. See on täielik anomaalia – kui tavaliselt on see aastas mõne päeva olnud, siis nüüd juba mitmeid päevi või isegi nädalaid. Ja see teeb kahtlemata muret.
Ministeeriumis peame me praktiliselt iga päev pikki telefonikõnesid nii Tallinna Sadama kui hiidlastega ja tagasiside on olnud pidev. Näiteks eile suhtlesime Hiiu maavanemaga. Ta oli kokku kutsunud kriisikomisjoni ja sealt tuli hulk ettepanekuid, millest osa olid juba töös ja osa panime töösse.
Esimene ettepanek oligi Kõrgelaiu kasutuselevõtmine. Algul proovis TS Laevad vedu korraldada küll Harilaiu ja võimalusel ka Regulaga, kuid veetase on ikka väga madal. Selles mõttes on väga hea, et Tallinna Sadam sai SLKga kokkuleppele ja operatiivselt saadi Kõrgelaid töösse. Hea, et SLK tuli kohe panustama oma abiga. Miinus on kindlasti see, et need laevad, mis madala veega sõita saavad, on väiksed.
- Kas teie hinnangul tehti Kõrgelaiu otsus piisavalt operatiivselt?
Ma eeldan, et TS Laevad pidas neid arutelusid ka varem. Päris nii see ei käi, et minister nüüd helistab ja ütleb, et nii tehke. Tegemist on siiski iseseisva ettevõttega.
Pigem ma kiidaksin kõiki asjaosalisi, kes pingutavad, sest ma näen, et nad töötavad ööd läbi. Loomulikult, alati saab öelda, et on detaile, kus saaks olla parem, kuid ma näen, et nad on näost hallid ja pingutavad. Ühtegi laitvat sõna ei ütle ma kellegi suhtes.
Täna küsisin ma veelkord selle mõtte kohta, et parvlaev Hiiumaa hoopis Hiiumaa liinile viia. Kaido Padar ütles, et on vestelnud Hiiumaa kapteniga, kes omakorda ütles, et selle veetaseme juures on oht laeva vigastada. Seetõttu ei pea ta seda reaalseks. Seega on ka see võimalik variant läbi käidud.
Järgmisena pakkus Hiiu maavanem välja reiside suurendamise Sõru-Triigi liinil ja nädala lõpuni ongi seal rohkem reise. Kui madal veetase püsib, siis kindlasti tellime me reise juurde.
Eile ütlesin ma maavanemale, et kui tal on laevatee süvendamiseks ideid, siis meie otsime need vahendid. Sama on öeldud ka TS Laevadele ja minu teada Kaido Padar tegeleb sellega.
- Ehk siis teie hinnangul oleks süvendamine vajalik?
See ei ole minu otsustada. Mina ütlen, et me leiame selleks raha. Kui tavaliselt öeldakse, et raha ei ole, siis mina ütlen, et leian selle raha. Ehk siis, kui see vähegi aitab, tuleb seda minu meelest tehakse.
- Meremõõdukeskus OÜ pakkus Postimehes välja, et nemad saaksid teehöövli -sarnasel meetodil laevatee esmaspäevaks 20 sentimeetri võrra madalamaks lihvida.
Väga hea, väga hea. Neile tuleks kohe anda Kaido Padari number. Maavanemale ütlesin ma eile samuti, et kui neil on olemas keegi, palun andku kohe teada. Me otsime raha.
Ma ka ise aeg-ajalt helistan ja küsin, kas ideid on piisavalt. Minu meelest on kogu Eestimaa Euroopa mõistes natuke Hiiumaa, nii et ma elan sellele väga kaasa. Kui ka mereveetasemega on seis halb, ja seda ei saa me keegi ju kontrollida, siis sellegipoolest tuleks teha maksimum, et inimestel võimalikult vähe ebamugav oleks.
- Hiiumaal tegutsevad ettevõtjad on ikka päris hädas, et kuidas saab nii olla, et riigi suutmatus suretab ühes maakonnas majandustegevuse.
Paraku ei suuda keegi meist mereveetaset muuta. Mida me saame teha, seda me ka teeme ja kõik hiidlaste ettepanekud oleme me läbi töötanud.
- Aga kas te tunnistate, et Hiiumaa jaoks on see praegu tõsine kriis?
Minu jaoks on see kahtlemata murettegev. Kuid mereveetase on ikkagi anomaalselt madal.
- Kas selliste anomaaliate jaoks ei peaks olema mingisugune kriisikava?
Me teeme juba kõiki neid asju, mida Hiiu maavalitsuse kriisikomisjonis eile arutati. Kui kellelgi on veel ideid, siis palun andke teada ja küll saab tehtud.


description: Harju maakohus jättis täna rahuldamata ASi Eesti Meedia endise juhi Mart Kadastiku taotluse ajakirjanik Juku-Kalle Raidi välja antud raamatu levitamise peatamiseks.

title: Kohus ei rahuldanud Mart Kadastiku taotlust keelata Juku-Kalle Raidi raamatu levitamine

maintext:
Kadastik taotles oktoobri alguses kohtule esitatud hagis Juku-Kalle Raidi kirjastuse Ema & Isa OÜ välja antud teose «Mart Kadastik kirjutab. Paradokside puntras. Jaak Kalju» levitamise keelustamist ja teose tulevikus väljaandmisest hoidumist.
«„Olen Harju maakohtu otsusega väga rahul, sest minu koostatud teose avaldamine ei riku Mart Kadastiku kui autori õigusi mitte kuidagi. Veelgi enam, Kadastik on meedias öelnud, et teose väljaandmine on suurendanud tema isikliku raamatu müüki ning pigem toob talle kasu,» ütles Ema & Isa OÜ kirjastuse omanik Juku-Kalle Raid.
Juku-Kalle Raid andis septembris välja kogumiku «Mart Kadastik kirjutab. Paradokside puntras. Jaak Kalju“, mis sisaldas Mart Kadastiku 1980. aastatel avaldatud artikleid, mis ilmusid nii Jaak Kalju pseudonüümi kui ka omaenda nime all.
Eesti Meedia endine juht Mart kadastik teatas 3 oktoobril, et andis oma autoriõiguste rikkumise pärast kohtusse hagi Ema & Isa OÜ ning Apollo Holding OÜ vastu.
«Juku-Kalle Raid andis eelmisel nädalal välja brošüüri, kuhu on kogutud mitmed minu 80. aastatel kirjutatud artiklid, aga ka Indrek Tarandi, Mihhail Lotmani ja teiste autorite meedias ilmunud tekstid. Neid materjale seob dissidentide teema, mida käsitlen ka oma elutööraamatus «Nüüd ma siis kirjutan». Mõistan Juku-Kalle Raidi, kes tahab oma vaatenurka esitada, aga ma ei mõista, miks ta peab KGB lahtisest uksest pettuse abil sisse hiilima,» teatas Kadastik. Ta jätkas, et iga müügile tulev raamat tuleb kanda ISBN registrisse.
«Juku-Kalle Raid on ISBN koodi taotledes esitanud valeandmeid, märkides oma raamatu autoriks minu nime. Sellega rikkus ta minu isiku- ja autoriõigusi. Minu artikleid - sõltumata sellest, kas need meeldivad või mitte – ei ole kellelgi õigust ilma minu nõusolekuta oma raamatus avaldada. Õigusvastane on ka selle raamatu kujundamine ja esitamine viisil, mis loob mulje, nagu oleksin mina kõnealuse brošüüri koostanud,» selgitas Kadastik oma kaebuse põhjust.
Raid on varem öelnud, et Kadastik kirjutas Jaak Kalju nime all vabu inimesi, nagu Lagle Parek, Heiki Ahonen, Solženitsõn ja Enn Tarto vaenavaid artikleid ajalehtedes Edasi ja Kodumaa. Kadastik on kinnitanud, et ta pole andnud KGBle informatsiooni, küll aga on ta ajakirjanikutöös kasutanud KGB andmeid.


description: Vaata videost, kas inimesi häirib see, et Toomas Hendrik Ilves peab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt (EAS) saadud Ärma talu toetuse mitte sihtotstarbelise kasutamise eest maksma riigile tagasi vaid kümnendiku.

title: Kodanik tänavaküsitluses: Ilvese Ärma talu ümber keerlev tekitab riigist võõrandumist

maintext:
Enamus Tallinna tänavatel küsitletutest mõistis juhtunu hukka, kuid oli ka neid, kes arvasid, et teema kohta pole veel piisavalt informatsiooni. Üks inimene arvas ka, et Ilves on lihtsalt nutikas olnud.
«Sellise tähtsa isikuna ta ikkagi peaks võtma vastutuse ja selle tagasi maksma,» oli Kristiina veendunud. Selle kohta, et Ilves turismitalus vaid oma külalisi vastu võttis, nentis neiu, et sisuliselt on see rahvale valetamine.
Siim aga ei rutanud järeldusi tegema ning arvas, et peaks lähemalt uurima, kui sihtotstarbeliselt seda talu kasutati. Siim arutles, et ehk on Ilvese leebemate tingimuste taga see, et ta on meie endine riigipea.
«Ta on võrdsematest võrdsem,» oli Ingrid nördinud, et endisele presidendile teistsugused reeglid kehtivad kui tavakodanikele. «Aga iga selline järjekordne toiming tekitab muidugi võõrandumist riigist," lisas proua.
«Siin võib spekuleerida, kas see on õige või mitte,» arutles Deniss, kuid jõudis järeldusele, et ilmselt seaduse järgi see ongi õige. «Ta tegi sellist trikki, et rentis talu enda käest ja sai seda toetust - see näitab ainult, et inimene on sisuliselt tark ja oskab kasutada neid trikke...,» nentis Deniss muiates.
Toomas Hendrik Ilves otsustas mitte hakata kasutama endale kuuluvat Ärma talu presidendiameti lõppemise järel turismitaluna ning ta maksis riigile tagasi 19 000 eurot ehk kümnendiku saadud toetusest.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) on nõudnud aastatel 2004–2006 välja makstud Euroopa Liidu turismimeetme toetusi tagasi neli korda ning Ärma talu on nende seas ainus, mille puhul on nõutud vaid osalist tagasimakset.


description: Ilmateenistuse andmetel puhub täna tugev kirdetuul kuni 23 m/s. Tugevate tuulepuhangute tõttu on Eestis elektrita mitusada majapidamist ja laevaliiklus väikesaartega on häiritud. Samuti tühistas Lindaliin kõik tänased väljumised.

title: Torm tõstab pead: parvlaevaühendus mandri ja suursaarte vahel katkes

maintext:
13.40 Sünoptik: tuul vaibub alles pühapäevaks
Ilmateenistuse sünoptik rääkis kella 13.30 ajal Postimehele, et tuul täna tõenäoliselt tugevamaks ei lähe. Küll aga püsib maru öösel tugev ennekõike saartel ning Soome lahe idaosast hakkab tasapisi nõrgenema.
Tugev tuul püsib ka homme päeval – põhjarannikul jäävad puhangud 15 m/s kanti ning saartel võivad küündida kuni 20 m/s.
Kõige vaiksem on ööl vastu reedet, kuid reede ennelõunal tugevneb tuul taas. Tormine püsib ka laupäevbning tuule nõrgenemist on oodata alles pühapäeval.
13.22 Tormi tõttu on üle Eesti rikkelisi katkestusi juba üle 3000. Kõige rohkem on vooluta pärnumaalasi - kokku on elektrita 1060 majapidamist.
12.58 Äsja mandri ja saarte vahelise parvlaevaliikluse üle võtnud AS Tallinna Sadam andis teada, et Saaremaa liinil on tormi tõttu tühistatud parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
Ka Hiiumaa liinil peatati tormi ja madala veetaseme tõttu laevaliiklus. Parvlaev Regula reisid kell 13.00 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud.
Uus info järgmiste reiside toimumise kohta tuleb kell 15.30.
10.46 Praeguse seisuga on üle Eesti elektrita juba 1893 majapidamist ehk ligi 1000 võrra enam kui kaks tundi varem. Kõige rohkem maju on vooluta Valga- ja Võrumaal.
10.17 Tuul tegi eile õhtul kurja ka Lõuna-Eestis. Kella 20.05 ajal kukkus Palamuse vallas Nava külas murdunud puu sõitva auto peale. Teised möödasõitjad läksid appi ning auto vabastati puu alt.
Murdunud puid pidid teelt eemaldama ka Põlva-, Tartu- ja Jõgevamaa päästjad.
9.25 Tormituul tõi eile päästjatele kümneid väljakutseid. Päästeameti teatel sõitsid päästjad 27 korral tugevast tuulest põhjustatud sündmustele.
Peamiselt tuli päästjatel eemaldada elektriliinidele ja sõiduteele kukkunud puid.
Loe lisaks: Nõmmel kukkus puu tugeva tuule tõttu elektriliinidesse
Nõmmel Kraavi tänaval kukkus puu liinidele Allikas: Postimees
8. 40 Tugevate tuulepuhangute tõttu on kella 8.35 seisuga Elektrilevi kodulehe andmetel elektriühenduseta 956 majapidamist ning kõige rohkem katkestusi on Valgamaal (527), Ida-Virumaal (120) ja Jõgevamaal (99).
8.00 Kiirlaevadega Tallinna-Helsingi liini teenindav Lindaliin tühistas halbade ilmaolude tõttu kõik tänased reisid. Samuti on tühistatud homme hommikune väljumine Helsingist kell 8. Tugev tuul ei ole lasknud kiirlaevadel sõita juba alates eilsest.
Linda line'i kodulehel seisab, et laeva kaptenil on õigus tühistada reis hiljemalt tund enne väljumist. Laevad ei välju, kui tuule kiirus merel on üle 15 m/s ja laine kõrgus üle kahe meetri. Linda Line’i kassa teavitab kõiki reisijaid reisi mittetoimumisest sõnumi teel. Firma palub jälgida uudiseid Linda Line’i kodulehel enne reisi väljumist.
Lindaliini kaubamärgi Linda Line Express all sõidavad Tallinna ja Helsingi vahel kiirkatamaraanid Karolin ja Merilin.
7.30 Kihnu Veeteede teatel on täna seoses tugeva tuulega tühistatud reisiparvlaev Subsea väljumised kell 8.15 Sõrult ja kell 9.30 Triigilt.
Samuti on tühistatud reisiparvlaev Wrangö hommikused väljumised kell 7.30 Kelnasest ja kell 9 Leppneemest.
Tugeva tuule tõttu võib esineda häireid ka reisiparvlaev Kihnu Virve väljumistes. Sviby-Rohuküla liinil võib aga tekitada probleeme madal veetase.
7.10 Eile üle kogu Eesti möllanud maru teeb siinmail ilma ka täna. Kahe õhukeerise survel püsib kirdetuul Läänemere ääres tugev, õhk on jahe ja suhteliselt kuiv.
Ilm on pilves selgimistega peamiselt sajuta, pärastlõunal pilvisus hõreneb. Puhub kirdetuul 8-13, puhanguti 18, rannikul 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Õhusooja on 8 kuni 11 kraadi.
Ilmateenistus andis täna hommikul kella 6 paiku Eestile tugeva tuule tõttu esimese astme hoiatuse. Läänemere põhjaosas, Soome lahel, Väinamerel ja Liivi lahe põhjaosas puhub kirdetuul puhanguti 20 kuni 20 m/s. Laine kõrgus on 1,5 kuni 3 meetrit, avamerel kuni 4 meetrit, Väinamerel kuni 1,2 meetrit.


description: Tuntud ja armastatud ralliüritust varjutab asjaolu, et hulk rallisõpru tabati purjus päi roolis. Joobes olid isegi mitu ralliautode vedajat, andis teada politsei.

title: Purjus ja põgenevad juhid, purjus ralliautovedajad, purjus alaealised: Saaremaa ralli möödus alkoholitarbimise tähe all

maintext:
Möödunud nädalavahetusel toimus Saaremaa ralli, mis tõi kokku suure hulga rallisõpru. Et saarele oli oodata tavapärasest rohkem inimesi, läksid kolleegidele appi liiklust rahustama ka Põhja prefektuuri liikluspolitseinikud.
Risti-Virtsu-Kuivastu maanteel sõidukeid kontrollides tuvastasid korrakaitsjad kolm rallisõidukeid vedanud juhti, kellest kahel olid alkoholi tarvitamise tunnused ning ühel puudus haagise vedamiseks juhtimisõigus.
Liiklusest kõrvaldati rallipäevade jooksul 22 juhti, kel olid alkoholi tarbimise tunnused, 21 roolikeerajat, kes ületasid kiirust ja viis juhti, kel puudus juhtimisõigus.
Põhja prefektuuri liiklusjärelvalvekeskuse liiklustalituse juht Henry Murumaa ütles, et tähelepanuväärsematest juhtumitest väärib mainimist politsei eest ära põgenenud purjus ja juhtimisõiguseta ATV-juht.
8. oktoobril kella 13.40 ajal märkasid Põhja prefektuuri liikluspolitseinikud Sõrve Sääres kahtlase juhtimisstiiliga ATV-d Yamaha 700. Korrakaitsjad andsid juhile peatumismärguande, mida viimane eiras ning asus seepeale politseinike eest ära sõitma. Juht võttis ATV-ga suuna metsa suunas ning politseinikud järgnesid mehele jalgsi metsa, kust ta peatselt ka kätte saadi kätte. 1987. aastal sündinud mehel tuvastati alkoholi tarvitamise tunnused ning tal puudus ka kehtiv mootorsõiduki juhtimisõigus.
Murumaa märkis, et olukord teeb teda murelikuks. «Autospordiga ei peaks käima käsikäes alkoholi tarbimine, veel enam ei ole sellel kohta liikluses. Paraku istusid kaks juhti, kes võistlejate autosid transportisid, rooli ebakainena,» sõnas Murumaa. «Tabatud rikkumiste hulk on ala suurust ning asustust arvestades kõnekas,» lisas ta.
Liiklusrikkumiste kõrval tuli politseinikel korrale tuli kutsuda inimesi, kes oli ennast sättinud rallit jälgima rohkete alkoholipudelite kõrvale. „Peale vestlusi mõisteti, et selline alkoholi tarbimine heidab rallile üldisemalt halba varju, kuid mis veelgi olulisem, annab halba eeskuju rallile kaasa elama tulnud lastele ja noortele. Õnneks oli alkoholiga liialdanud ja teisi häirivaid inimesi sellel aastal siiski üksikuid,“ sõnas Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar.
Tõsisemaks probleemiks osutus nädalavahetusel alkoholi tarvitanud alaealised. «Politseinikud tuvastasid alkoholi tarvitamise tunnused 11 alaealisel, mis on kurvakstegevalt suur arv. Alkoholi kättesaadavus alaealistele on probleemiks seni, kuni täiskasvanud ei mõista oma tegevuse tagajärgi ja lastele alkoholi kättesaamist võimaldavad,» lisas Antsaar. Seetõttu ongi politsei jaoks noore karistamisest olulisem välja selgitada, kust ja kuidas nad alkoholi saavad. «Tänaseks on politsei alustanud menetlused kolme täisealise suhtes, kes nädalavahetusel alaealistele alkoholi ostsid,» täpsustas Antsaar.