authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Kunagisse Haapsalu pioneeride majja tulevad külaliskorterid
Lemmi Kann
Kaks aastat tagasi Ehte tänaval asuva kunagise pioneeride maja ostnud Frank ja Olga Borchers teevad kireva ajalooga puithoonest külaliskorteritega maja, mis vastab ka Skandinaavia kõige nõudlikuma klientuuri soovidele.
Ehte tänaval kiviaiataguses hoovis peituv kahekorruseline maja oli linnaelanikele alles mõni aasta tagasi tuntud kui Klubi 8, mis ajas naabritel mõnikord närvi mustaks, kui suveöiste pidude pealetükkivad detsibellid tuppa sisse pressisid. Praegu askeldavad maja ümber OÜ Restehi ehitusmehed, eesotsas projektijuht Hardo Ulm, kes teavad kõike sellest, kuidas peab üht vana ja väärikat palkmaja miljööväärtuslikus piirkonnas renoveerima.
„Maja tehakse täpselt selliseks, nagu ta kunagi oli,” seletab Frank Borchers ja lisab, et hoovipealne väiksem maja tuli paraku maha lammutada, sest selle seisukord oli juba aastakümneid tagasi nii vilets, et tunnistati ohtlikuks hooneks. „Aga selle ehitame ka uue, mis näeb välja täpselt nagu endine hoone,” lisab ta.
Kui see kõik valmis saab, tuleb peamajja viis ja kõrvalmajja kaks külaliskorterit, millest igaüks on umbes 50ruutmeetrine ja mahutab kõik, mis heaks äraolemiseks vaja, sh kööginurk. Ühes külaliskorteris saab olema kaks voodit, samuti lahtikäiv diivan, et see sobiks ka lastega perele. Tulevaste külaliskorterite interjööri visandamine on usaldatud sisearhitekt Ingrid Talgrele.
„Sisekujundus tuleb merestiilis – Haapsalu on ju mere ja romantika linn,” põhjendab peremees.
Peale maja, mis saab uueks seest ja väljast, tuleb korda teha ka hoov, mis on praegu ehitusmaterjali vedavatest rasketest veoautodest ja töömehesaabastest poriseks küntud. Projekt näeb ette plaatidega kaetud sissesõidutee ja parkimiskohad ning lapikese rohelust.
Küsimuse peale, kui palju kogu ettevõtmine maksma läheb, hakkab Frank Borchers naerma ja märgib, et ta küll teab planeeritud maksumust, aga tegeliku summa lööb kokku siis, kui kõik valmis saab.
Frank ja Olga loodavad, et see juhtub enne tuleva suve turismihooaja algust. „Aga ma ei taha praegu veel midagi lubada,” märgib Frank.
Tuli ja jäi
Soome-saksa juurtega Borchers ostis Ehte 8 maja kaks aastat tagasi ja mõte külaliskorteritest oli siis juba kindel. Borchersitel üks külalismaja Haapsalus juba on – Cyrillus Kreegi maja Väikese viigi ääres.
„Haapsalu on kuurortlinn ja siin ei ole nii palju majutuskohti, kui vaja oleks, eriti suvel,” ütleb Borchers. Haapsalu meeldib tema sõnul nii Soome kui ka Euroopa turistidele – siin on vaikne, rahulik ja ilus.
Frank ise tuli Eestisse 12 aastat tagasi, kui oli ühe Saksa ettevõtte Eesti esinduse juht. 2008. aastal müüs emafirma ettevõtte jaapanlastele ja Frank läks koos abikaasa Olgaga tagasi Saksamaale. „Aga oli selline tunne, et peame tagasi tulema. Olga on pärit Haapsalust ja mõtlesime, et miks mitte – lähme Haapsallu!”
Nii juhtuski.
Nüüd tunneb Borchersi perekond end Haapsalus mõnusalt ja koduselt ning on oma äritegevuse keskendanud turistidele, tõmmates paralleele Saksamaal kogetuga.
„Kui ma näen, kuidas turismiäri käib seal, siis Haapsalul on väga suur potentsiaal,” ütleb Frank ja lisab, et meil on üht-teist veel õppida.
Väga suur osa turiste tuleb Skandinaaviast. „Nemad tahavad kõrgema klassi majutust,” ütleb Frank ja seletab, et soomlased ja rootslased on valmis maksma meie mõistes palju. „Aga nad tahavad, et kõik oleks väga puhas, näeks välja ilus, maitsekas ja uus,” rõhutab ta ja lisab, et selleks peaks iga viie aasta tagant uuenduskuuri tegema. „Natuke tuleb standardit tõsta,” ütleb Frank naeratades ja lisab tunnustavalt, et mõned sellised kohad meil Haapsalus juba on.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Ristil käivad ettevalmistused uue lasteaiarühma avamiseks
Kristjan Kosk
Augusti lõpus avati uus lasteaiarühm Linnamäe lasteaias. Uuel aastal saab lasteaiakohti juurde ka Risti lasteaed. Foto: Arvo Tarmula
Lääne-Nigula vald on alustanud ettevalmistustöödega Risti endises vallamajas eesmärgiga, et uuel aastal saaks sinna laieneda Risti lasteaed.
Lääne-Nigula valla haldusjuht Taivo Kaus ütles, et lähipäevil saab hanke põhiülesanne valmis ja hange kuulutatakse välja. „Seni oleme hoones omade jõududega teinud lammutustöid ja eemaldanud vana elektrijuhtmestiku,” lisas Kaus.
Kaus loodab, et ümberehitusega saab pihta hakata hiljemalt detsembri alguses. Kaus selgitas, et lasteaiaks ümberehitamine eeldab uue põranda, elektri- ja küttesüsteemi paigaldamist.
Kausi sõnul loodetakse ümberehitus lõpetada tuleva aasta jaanuaris. „Kõik oleneb sellest, kui kiiresti ehitaja oma töö ära teeb,” ütles ta. Kaus on veendunud, et kui jaanuari esimeseks päevaks töö valmis pole, siis kuu lõpuks saab juba kindlasti lasteaed sisse kolida.
Risti lasteaia direktor Aili Randalu on Lääne Elule rääkinud, et Ristil on palju uusi noori peresid, kellel on lasteaiakohta vaja. Praegu ootab Risti lasteaeda kohta üle 20 lapse. Kui Risti lasteaed saab uuel aastal endise vallamaja ruumides uue rühma avada, saaksid praegu järjekorras ootavad lapsed lõpuks lasteaeda.
Risti lasteaia laiendamiseks on planeeritud 59 000 eurot.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Eestirootslaste rahvusnimekiri võib minna puhastusse
Kaire Reiljan
Kultuuriministeeriumi asekantsler Anne-Ly Reimaa ja Rootsi suursaadik Eestis Anders Ljunggren Noarootsis Rootsi päeval. Foto: Arvo Tarmula
Rootslaste rahvusnimekiri Eestis võib kaotada kuuendiku oma liikmeist, sest kultuuriministeerium soovib järgmise aasta alguses Eestis mitteelavad eestirootslased nimekirjast välja arvata. Väljaarvamine tekitab aga seisu, kus tagasi peaks astuma ka ligi kolmandik vastvalitud Rootsi vähemusrahvuse kultuurinõukogu liikmeid.
Sellest, kuidas neile asendusliikmeid valida, aga seadus ei räägi, seda enam et viimastel valimistel kandideeris kultuurinõukogu 21 kohale vaid 22 inimest. Eestis elavate vähemusrahvustega tegelev kultuuriministeerium teatas kevadel eestirootslaste kultuurinõukogule, et rootsi vähemuse rahvusnimekiri tuleb üle vaadata ning sealt Eesti rahvastikuregistrisse kandmata rootslased eemaldada. Rahvusnimekirja mittekuuluvad rootslased ei saa osaleda ka kultuurinõukogu valimistel ei valijana ega ka kandidaadina.
Pärast rootslaste proteste lubas kultuuriministeerium kevadel, et tänavu novembris võib valimised pidada veel vana korra järgi, kuid järgmisteks valimisteks kolme aasta pärast tuleb asi korda ajada. Külma dušina mõjus aga eestirootslastele suve lõpul tulnud info, et tänavused valimised võib küll vanal moel pidada, kuid rahvusnimekiri tuleb korrastada järgmise aasta esimese kvartali jooksul.
See tähendab ligi kolmandiku novembris juba valituks osutunud rootslaste eemaldamist kultuurinõukogust.
Loe pikemalt neljapäevasest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Ametlik! President tegi Jüri Ratasele ettepaneku valitsuse moodustamiseks
Toimetas Lemmi Kann
Kersti Kaljulaid riigikogu ees. Foto: Peeter Langovits
Keskerakonna esimees ja tulevane peaminister Jüri Ratas sai pühapäeval Tallinnas Kadriorus president Kersti Kaljulaiult ülesande valitsuse moodustamiseks, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Kaljulaid ütles, et vastavalt põhiseadusele peab president pärast peaministrile umbusalduse avaldamist 14 päeva jooksul tegema ettepaneku uue valitsuse moodustamiseks.
"Rääkisin pärast umbusaldusavalduse toimumist kõigi parlamendierakondade esimeestega ja usun, et Jüri Ratas suudab moodustada tugeva ja teotahtelise valitsuse," ütles Kaljulaid.
Kaljulaid usub, et Ratase moodustatav valitsus jätkab liini, milles Eesti välis- ja julgeolekupoliitika ei muutu. Jüri Ratas tänas presidenti usalduse eest.
"Me moodustame valitsuse, mis teenib Eestimaad," lubas Ratas.


authors:
Lääne Elu
Meelis Nukki

maintext:
Võrkpalli üle-eestilises rahvaliigas alistas Ridala Kullamaa
Meelis Nukki
2016. aasta võrkpalli Credit24 rahvaliigas võitis I tugevusgrupis Ridala SK meeskond Kullamaa 3:1.
Ridala SK meeskonda kuuluvad Meelis Nukki, Priit Nukki, Marko Õunas, Georg Paaliste, Siim Siht, Silver Siht, Paul Koppe, Urmas Koppe, Jaan Koppe, Margus Krips, Andres Kukk ja Reno Orumaa.
Tänavu osaleb rahvaliiga I tugevusgrupis kokku 11 võistkonda üle Eesti – Läänemaalt Ridala ja Kullamaa võistkond, Tallinnast, kaks Pärnust ja Narvast ning üks Võrust.
Mängitakse omavahel läbi ja finaalturniirile pääsevad neli parimat võistkonda. Finaalturniir peetakse 25. ja 26. märtsil 2017. Järgmine mäng toimub Ridala ja Valts/E-Service vahel Haapsalu spordihoones 23.11 kell 19:30.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Haapsalu kunstikool avas intrigeeriva pealkirjaga näituse
Kaie Ilves
Haapsalu kunstikooli galeriis avatud ülevaatenäitusel „Maal. Joon. Meta. Kera” eksponeerib oma loomingut kunstikooli täiskasvanute kursus.
Intrigeeriv pealkiri koosneb tegelikult lühenditest: maal nagu maalimine, joon nagu joonistamine, meta nagu metallehistöö ja kera nagu keraamika.
Haapsalu kunstikooli direktori Marika Aedviiru sõnul pole seekordsel näitusel läbivat teemat, mis võtaks väljapaneku kokku. Nii valitigi pealkirjaks hoopis lühend. Ootamatult aga moodustusid omaette sõnad, mis annavad omakorda tähendusi juurde ning äratavad huvi.
Nagu väljapaneku pealkiri lubab, näeb pliiatsijoonistusi, aga ka akvarelle, pastelle, õlimaale, metallehistööd, sh ehteid – käevõrusid ja sõrmuseid – ja muidugi (raku)keraamikat. Aedviir märkis ära Kärme Küüliku omaniku Jaanus Kalmu töö, kus söögikoha omanik on kasutanud stiliseeritud nuga ja kahvlit, ühendades need ja keerates kauniks hõbekäevõruks. Üks huvitavamaid töid näitusel on Eva Esopi lamp, kõrgkuumuses kuppel, mis on loojal kodus päriseltki kasutusel. Huvitavad on ka keraamilised linnumajad.
Kunstikooli galeriis eksponeerib oma loomingut 16 väga mitmesuguse tausta ja käekirjaga kunstikursuslast. Mõned on May Aavasalu käe all õppinud juba paarkümmend aastat. Päris uued õpilased on kunstikoolis kätt harjutanud oktoobri algusest, st napilt kaks kuud. Ka nende looming, kokku neli tööd, on ühisnäitusel.
Haapsalu kunstikooli täiskasvanute kursusel on tunnid kord nädalas. Õpilasi juhendavad kunstnikud ja õpetajad Indrek Jets, Elis Saareväli, May Aavasalu ja Aide Leit-Lepmets.
„Maal. Joon. Meta. Kera” on avatud 10. detsembrini teisipäevast laupäevani. Täiskasvanute kursuse ülevaatenäitust korraldab kunstikool iga aasta lõpus.
Haapsalu kunstikooli galeriis avatud ülevaatenäitusel „Maal. Joon. Meta. Kera” eksponeerib oma loomingut kunstikooli täiskasvanute kursus.
Intrigeeriv pealkiri koosneb tegelikult lühenditest: maal nagu maalimine, joon nagu joonistamine, meta nagu metallehistöö ja kera nagu keraamika.
Haapsalu kunstikooli direktori Marika Aedviiru sõnul pole seekordsel näitusel läbivat teemat, mis võtaks väljapaneku kokku. Nii valitigi pealkirjaks hoopis lühend. Ootamatult aga moodustusid omaette sõnad, mis annavad omakorda tähendusi juurde ning äratavad huvi. Nagu väljapaneku pealkiri lubab, näeb pliiatsijoonistusi, aga ka akvarelle, pastelle, õlimaale, metallehistööd, sh ehteid – käevõrusid ja sõrmuseid – ja muidugi (raku)keraamikat.
Aedviir märkis ära Kärme Küüliku omaniku Jaanus Kalmu töö, kus söögikoha omanik on kasutanud stiliseeritud nuga ja kahvlit, ühendades need ja keerates kauniks hõbekäevõruks. Üks huvitavamaid töid näitusel on Eva Esopi lamp, kõrgkuumuses kuppel, mis on loojal kodus päriseltki kasutusel. Huvitavad on ka keraamilised linnumajad.
Kunstikooli galeriis eksponeerib oma loomingut 16 väga mitmesuguse tausta ja käekirjaga kunstikursuslast. Mõned on May Aavasalu käe all õppinud juba paarkümmend aastat. Päris uued õpilased on kunstikoolis kätt harjutanud oktoobri algusest, st napilt kaks kuud. Ka nende looming, kokku neli tööd, on ühisnäitusel. Haapsalu kunstikooli täiskasvanute kursusel on tunnid kord nädalas.
Õpilasi juhendavad kunstnikud ja õpetajad Indrek Jets, Elis Saareväli, May Aavasalu ja Aide Leit-Lepmets. „Maal. Joon. Meta. Kera” on avatud 10. detsembrini teisipäevast laupäevani. Täiskasvanute kursuse ülevaatenäitust korraldab kunstikool iga aasta lõpus.


maintext:
Lõviosa ühinemise valurahast saaksid Sukles ja Koppa
Kaie Ilves
Urmas Sukles. Foto: arhiiv
Kui Haapsalu ja Ridala ühinemine peaks teoks saama, tuleb töö kaotanud ametnikele kompensatsiooniks maksta kokku üle 70 000 euro.
Lõviosa sellest, ligi 47 000 eurot läheb Haapsalu linnapeale Urmas Suklesele ja Ridala vallavanemale Helen Koppale, kes pärast ühinemist jäävad mõlemad oma praegusest kohast ilma. Seaduse järgi on ühinevate valdade juhtidele, kui nad on ametis olnud vähemalt aasta, valurahaks ette nähtud 12 kuu palk. Nii saakski Sukles 26 400 ja Koppa 20 400 eurot.
Ligi 10 000 eurot valuraha on ette nähtud Haapsalu volikogu esimehele Andreas Rahuvarmile ja Ridala volikogu esimehele Olev Peetrisele. Mõlemad saavad samuti 12 kuu tasu – Rahuvarm 4440 ja Peetris 5400 eurot.
Haapsalu kolme aselinnapea – Peeter Vikmani, Liina Põllu ja Kaja Rootare – kompensatsiooniks kuluks kokku üle 16 000 euro. Seaduse järgi makstakse neile kolme kuu palk.
Loe pikemalt laupäeval ilmunud Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Raivo Aeg: Ermamaa puhul raske leida lahendust, mis oleks juriidiliselt korrektne ja õiglane
Toimetas Lemmi Kann
Raivo Aeg. Foto: arhiiv
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon kohtus täna ettevõtlusministri Liisa Oviiriga, et kuulata ministri järeldusi OÜ-le Ermamaa eraldatud turismiarenduse toetuse osas läbiviidud auditite kohta.
Erikomisjoni esimehe Artur Talviku sõnul tõi ettevõtlusminister esile, et OÜ Ermamaa juhtumi puhul on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses (EAS) otsuseid tehtud neid põhjendamata ja tuvastatavad pole ka toonaste otsuste ajendid. Talviku sõnul tekib küsimus, kas EASi poolt OÜ-le Ermamaa 2012. aastal tehtud tingimusliku otsuse puhul on tegu soodsama otsusega arvestades kliendi staatust.
„Antud juhul tõstatub küsimus põhimõttelisest võrdsusest. Presidendil on nii ehk naa erakordsed privileegid, kuid sellegi poolest oleks pidanud ja peaks EAS presidenti kohtlema teiste taotlejatega võrdselt.“
Esimehe hinnangul on tegemist kahjuväärse olukorraga, kuhu on segatud nii eelmine kui praegune EASi juhtkond. „Täna ei ole küsimus president Toomas Hendrik Ilveses vaid süsteemis, kes selliseid otsuseid teeb. Kui tagasinõude küsimusele oleks rohkem tähelepanu pööratud, ei peaks me praegu sellise olukorra ees seisma,“ lisas Talvik.
Erikomisjoni aseesimehe Raivo Aegi sõnul oleme täna situatsioonis, kus rahaline kahju nii riigile, presidendile kui ka institutsioonile ning EASile on marginaalsem kui mainekahju. „Siinkohal ei ole küsimus ainult konkreetses persoonis, vaid Eesti riigi presidendis kui institutsioonis.“ Aegi sõnul on mainekahjuni viinud nii endine kui ka tänane EASi juhatus ja nende kaalutlemata otsused. „Täna on olukord, kus saame nõuda vastuseid pigem praeguselt EASi juhatuselt,“ sõnas Aeg.
Aseesimehe sõnul on raske leida lahendust, mis oleks juriidiliselt korrektne ja samas lahendaks elanikkonnas tekkinud õigusriive tunde, kuid selle nimel tuleb nüüd tööd teha.
Ettevõtlusministri Liisa Oviiri sõnul rikkus EASi kiirustav ja mõtlematu käitumine nii Eesti kui rahvusvahelises mastaabis tuntud organisatsiooni, samuti kliendi kui presidendi institutsiooni mainet. „Otsus tehti kiirustades. Tegelikult oleks tulnud aega võtta ja see otsus eelnevalt põhjalikult läbi kaaluda. Sellisel juhul ei oleks otsus riivanud kellegi õiglustunnet ega mainet,“ sõnas Oviir.
Oviir lisas, et auditi tulemustele tuginedes on siiani selgusetuks ja argumenteerimata jäänud, miks EAS 2012. ja 2016. aastal taolised otsused langetas. Istungist võttis lisaks korruptsioonivastase erikomisjoni liikmetele ja ettevõtlusminister Liisa Oviirile osa ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi majandusarengu asekantsler Viljar Lubi, kes on ühtlasi ka EASi nõukogu liige.
Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon jälgib, et Eesti riigi seadustes sätestatud korruptsioonivastaseid meetmeid ka tegelikult rakendataks. Komisjon arutab ja hindab seaduses loetletud ametiisikute võimalikke korruptsioonijuhtumeid, jälgib Riigikogu liikmete tegevuspiirangutest kinnipidamist ja kontrollib huvide deklaratsioone. Riigikogu pressiteenistus


maintext:
Umbusaldusavaldus Taavi Rõivasele tuleb hääletusele kõige varem kolmapäeval
BNS
Opositsioonifraktsioonide esitatud umbusaldusavaldus peaminister Taavi Rõivasele tuleb riigikogus hääletusele kõige varem kolmapäeval.
Vastavalt põhiseaduse paragrahv 97-le võib umbusalduse avaldamine tulla otsustamisele kõige varem ülejärgmisel päeval pärast selle algatamist, kuid valitsusel on õigus nõuda ka selle kiiremat otsustamist.
41 opositsioonisaadikut andsid umbusaldusavalduse peaminister Taavi Rõivasele üle esmaspäeval. Kadri Simson ütles avalduse tutvustamisel, et Taavi Rõivase juhitud valitsusel puudub mõistlik maksu- ja majanduspoliitika, mille tagajärjel pole võimalik Eesti majanduskasvu seisakust välja tuua. Seega on lisaks seisakule majanduses meil võimul seisakuvalitsus, nagu koalitsioonipartnerid seda ka ise avameelselt on nimetanud.
Ta tõi välja veel terve rea umbusaldusavalduse esitamise põhjusi. „Peaminister Taavi Rõivas on kaotanud täielikult opositsiooni usalduse ning ei suuda kontrollida ka enda juhitavat valitsust, mis on juhi puudumise tõttu koostöövõimetu. Allakirjutanute silmis vajab Eesti riik uut ja otsustusvõimelist valitsust,“ märgitakse avalduses.


maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas tööandja peab minu töökohal libedust tõrjuma?
Lugeja küsib: töötan kaubikujuhina ning pean ka kaupa laadima. Ilm on talvine ning libedaks on muutunud nii maanteed ja tänavad kui ka ligipääsud kohtadele, kuhu pean kaupa käsitsi tassima. Kas tööandja peab kuidagi vähendama ohtu, et ma liikluses või kaupa tassides viga ei saaks?
Vastab tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant Rein Reisberg: teie töös on talvisel ajal vähemalt kaks aspekti, mis erinevad suvisest töötamisest.
Esmalt autoga sõitmine. Kaubik on autojuhi töövahend ning tööandja peab tagama selle sobivuse tööülesande täitmiseks. Talvel on teed libeda ja seetõttu tuleb enne talviste liiklustingimuste saabumist üle vaadata rehvide sobivus talveoludele ning vajadusel need vahetada. Kui kaubiku täismass ei ületa 3,5 t, on kohustuslik kasutada talverehve. Ehkki talverehvide kasutamine on kohustuslik alates 1. detsembrist, on mõistlik rehvivahetusel arvestada ilmast tulenevate teeolude, mitte üksnes kalendriga. Kui olete terve suve sõitnud rehvidega, millega märgistusest lähtuvalt tohib sõita ka talvel, tuleb veenduda, et rehvid ei ole liialt kulunud ja on talvistes oludes sõitmiseks sobilikud. Kulunud rehvidest tuleb esimesel võimalusel tööandjale teada anda, et need saaksid välja vahetatud.
Kui mingil tõsisel põhjusel ei saa kohe talverehve kasutama hakata, tuleb seda arvestada tööde kavandamisel. Nii tööandja kui töötaja peavad hoolitsema, et kaubiku kasutamine poleks ohtlik ei kasutajale ega teistele liiklejatele.
Teiseks talviseks probleemiks on libedad liikumisteed klientidele kauba viimisel. Õnnetuste ennetamiseks tuleb kasutada klientide poolt hooldatud liikumisteed, mitte lühemat, aga hooldamata teed. Libisemise ja kukkumise vältimiseks tuleb valida sobivad, näiteks sügavama tallamustriga jalanõud. Samuti saab jalanõude alla panna naelikud, mis takistavad libisemist.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Postimees: kontroll avastas Leigeril 21 puudust
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Parvlaev Leiger Türgi tehases.
Veeteede ameti värske kontroll leidis Türgis valmival parvlaeval Leiger arvukalt puudusi, kirjutab Postimees.
Kui veeteede ameti (VA) laevakontrolli osakonna inspektor eelmisel nädalal Leigeril kontrollkäiku tegi, leidis ta paarkümmend vajakajäämist – direktiivid sätestavad ranged nõudmised ning osa neist oli laevas täitmata. Täpsemalt luges ta kokku 21 puudust.
Nende seas on tõepoolest väikeseid, kuid ka selliseid, mis nõuavad suuremat tähelepanu. Peamised probleemid, mis tuleb kindlasti lahendada, puudutavad näiteks tuleohutust ja navigeerimissüsteeme.


title: Rahvaküsitlus Martna vallas

maintext:
Rahvaküsitlus Martna vallas
Ajavahemikul 18.–20. novembrini 2016 iga päev kell 9–17 toimub Martna vallas rahvaküsitlus, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva valla kavandatava ühinemise kohta. Küsitlusel saavad osaleda kõik 16aastased ja vanemad valimisõiguslikud Martna valla elanikud.
Küsitlus toimub küsitluspunktis, mis asub Martna vallavalitsuses aadressil Martna vallamaja, Martna küla, Martna vald, Lääne maakond.
Kui isiku tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluskohas tehtaval küsitlusel, võib ta taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Selleks tuleb esitada taotlus küsitluse korraldamiseks moodustatud komisjonile või vallasekretärile hiljemalt 20. novembriks kell 14.
Komisjoni ja vallasekretäri kontaktandmed: Martna vallamaja, 90601 Martna küla, Martna vald, Lääne maakond; e-post Kaie.Talving@martna.ee, vallavalitsus@martna.ee; tel 472 5041 ja 5307 6824.
Martna Vallavalitsus


authors:
Lääne Elu
Bns Lääne Elu

title: Riigikogu hääletas Taavi Rõivase maha

maintext:
Riigikogu hääletas Taavi Rõivase maha
BNS/Lääne Elu
Riigikogu avaldas täna umbusaldust Reformierakonna esimehele, peaminister Taavi Rõivasele. Umbusaldamise poolt oli 63 riigikogu liiget, vastu 28, kaks riigikogu liiget ei osalenud hääletusel. Istungist võttis osa 93 riigikogu liiget.
Riigikogu avaldas täna umbusaldust peaminister Taavi Rõivasele, mis tähendab kogu valitsuse tagasiastumist.
Keskerakonna, Vabaerakonna ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni liikmete algatatud umbusalduse avaldamise poolt hääletas 63 saadikut. Umbusalduse vastu hääletas 28 ja erapooletuid ei olnud.
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson põhjendas oma kõnes umbusaldusavaldust seisakuga, mille Rõivase valitsus on kaasa toonud.
Vabaerakonna juhi Andres Herkeli sõnul on Reformierakonna ideed ajale jalgu jäänud. Tema sõnul ei tuleks Reformierakonna juttu vasakpöördest võtta tõsisemalt kui kunagist juttu Euroopa viie rikkaima riigi hulka jõudmist. “Jedinaja Rossija (Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa) on teie kauge sugulane. Hindamatut abi on teile osutanud Edgar Savisaar,” rääkis Herkel. Tema hinnangul on olnud Rõivase valitsus algusest peale olnud valesti kokku pandud.
Martin Helme sõnul on Rõivas ja Reformierakond tekitanud müüdi ning jäänud seda valitsuses istudes ka ise uskuma. “Tegelikult te ju saate aru, mis on etteheited teile,” rääkis Helme. Ta nimetas etteheidetena korruptsiooni, upsakust ja väitis, et Reformierakond on valitsemisest väsinud.
Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus tõdes oma kõnes olukorda kirjeldades, et “ega vägisi armsaks ei tee” ning kritiseeris taas võimalikku uut valitsust.
Reformierakonna esimehe Taavi Rõivase juhitud teine koalitsioonivalitsus koos Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liiduga alustas tööd 9. aprillil 2015 pärast riigikogu valimisi. Rõivas sai esimest korda peaministriks 26. märtsil 2014.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Ilmateenistus: nädalavahetusel keerab ilm sulaks
Toimetanud Urmas Lauri
Lähipäevade ilmaennustus lubab Lääne-Eestile sulailma.
Laupäeval (12. novembril) tõusva õhurõhu foonil on üksikute lumehoogude võimalus, Lääne-Eestis võib ka lörtsina tulla. Puhub mõõdukas loode- ja läänetuul. Õhutemperatuur on öösel -4..-9, meretuulega rannikul -2..+2°C, päeval Lääne-Eestis ja ka põhjarannikul -1..+3, Kesk- ja Ida-Eestis 0..-4°C.
Pühapäeval (13. novembril) on Eesti kõrg- ja madalrõhuvööndi piirimail. Suuremat sadu ei tule, kuid päeval pole välistatud, et üksikutes kohtades veidi märga lund, saartel ka vihma piserdab. Suureneb jäiteoht! Tuul on nõrk ja valdavalt läänekaarest. Õhutemperatuur on öösel -2..-6, rannikualadel kuni +3, päeval -2..+3°C.
Esmaspäeval (14. novembril) ulatub kõrgrõhuala serv Eestini. Kohatiste sajuhoogude võimalus püsib ja sadada võib nii lund, lörtsi kui vihma. On jäiteoht! Puhub mõõdukas idakaare tuul. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel enamasti 0..-5, saarte rannikul kuni +3°C-ni, öösel võib sisemaal kohati paar-kolm kraadi madalamale langeda.
Teisipäeva (15. novembri) öö on kõrgrõhkkonna servas suurema sajuta ja nõrga tuulega. Õhutemperatuur on -3..-8, saartel -1..+3°C. Päeval laieneb üle Skandinaavia madalrõhkkond ja tõstab lõunakaare tuule tugevaks. Hakkab sadama lund ja lörtsi, Lääne-Eestis muutub sadu vesiseks. Tänastel andmetel on sadu esialgu nõrk. Jäiteoht püsib! Õhutemperatuur on -3..+2°C-ni, õhtu poole võib Lääne-Eestis veel paar kraadi kõrgemale tõusta.
Kolmapäevane (16. novembri) ilm sõltub Norra merelt läheneva madalrõhkkonna jõulisusest. Kui madalrõhkkond suudab Skandinaavia põhjatipu lähistele tungida, siis saab Läänemere ääres valdavaks edelavoolus saabuv soe õhumass. Sel juhul tulevad sajud alla lörtsi ja vihmana ja lõõtsuvas edelatuules on valdavad plusskraadid. Kui madalrõhkkonna idaserv jääb Läänemere kohale toppama, siis sajab meil lund ja lörtsi ning temperatuurifoon püsib mandri sisealadel miinuspoolel, saartel ja läänerannikul tõuseb aga temperatuur üle 0°C.
Neljapäeval (17. novembril) püsib erinevate prognoosväljade vastuolu. Jõulise tsüklonaalse tegevuse korral liigub üle Skandinaavia uus aktiivne madalrõhkkond ja selle lõunaserva mööda jätkub läänekaarest võrdlemisi sooja õhu juurdevool. Temperatuur on siis kindlalt plusspoolel, edela- ja läänetuul tugev ja sajuhood tulevad alla lörtsi ja vihmana. Kui madalrõhkkonna raskuspunkt jääb Norra merele ja selle kaguserv ulatub üle Läänemere, siis on õhutemperatuur meil 0°C ümbruses – lääne pool plusspoolel ning sadu lörtsi ja vihmana, ida pool aga ikka miinustes ning sadu lörtsi ja lumena.


maintext:
Lahkus lavastaja ja Haapsalu aukodanik Erich Jaansoo
Kristjan Kosk
Neli aastat tagasi sai Erich Jaansoo endanimelise pingi Haapsalu linnusevallile. Foto: Arvo Tarmula
Eile lahkus meie hulgast 95. aastasena lavastaja ja Haapsalu linna aukodanik Erich Jaansoo.
Erich Jaansoo alustas teatritööd 1940. aastal Vanemuise teatris koorilauljana. Ta oli aastatel 1944–1950 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1953–1965 oli ta Draamateatri näitleja ning 1965–1974 oli Jaansoo Noorsooteatri näitleja ja peaadministraator.
Aastatel 1978– 1991 oli ta Haapsalu rahvateatri Randlane peanäitejuht.
Erich Jaansoo sai Haapsalu linna aukodanikuks aastal 2011.


authors:
Lääne Elu
Neeme Suur
Lääne Maavanem

title: Neeme Suur: maakonna vahetamisest - selgituseks, ilma emotsioonideta

maintext:
Neeme Suur: maakonna vahetamisest – selgituseks, ilma emotsioonideta
Neeme Suur, Lääne maavanem
Postimees kirjutas hiljuti, et maakondade piirid on muutumises, nii nagu Läänemaal ja Pärnumaal, nii ka mitmes teises maakkonnas, Jõgevamaal, Tartumaal, Ida- ja Lääne-Virumaal, Võrumaal, Põlvamaal, Valgamaal, Raplamaal…. Ja et kõige suurem ümberkorraldus maakonna vahetamise korral puudutab ühistransporti, kirjutab maavanem Neeme Suur (pildil) oma blogis.
Tõsi ta on, juba haldusreformi alguses öeldi maha, et maakonna piirid ei tohi saada takistuseks omavalitsuste ühinemisel. Seni veel ametis olev minister on nüüdseks kinnitanud juba mitmeid kordi, et omavalitsuste volikogude kokkulepet maakondliku kuuluvuse osas valitsuse poolt ümber tegema ei hakata. Tõenäoliselt ei lähe kohalike tahte vastu ka uus valitsus. Kui omavalitsuste juhid on nii otsustanud ja rahvas seda otsust toetab, siis nii ongi.
Juriidiliselt on küll lõplik otsus valitsuse otsus ja selline kokkulepe ühinemislepingus omab valitsuse jaoks pelgalt soovituslikku iseloomu, sellegipoolest ei hakata kohalike inimeste tahte vastu astuma. Küll aga peavad kohalikud kogukonnad arvestama muudatustega mis ees seisavad ja need muudatused ei puuduta ainult ühistransporti.
Maakonnad on põhiliseks koostööruumiks suuremale osale sotsiaalsetele võrgustikele. Ehk siis lihtsamalt öeldes – inimeste igapäevane omavaheline suhtlemine ja asjaajamine käib paljuski maakonna kaupa. Seda küll mitte erateenuste tarbimise ja osutamise osas – suuremas poes, teenust pakkuva firma esinduses või eriarstil käiakse tihti ka suuremas keskuses, mis asub siis kus iganes maakonnas. Samal ajal aga õpilaste ühisüritused, õpetajate ja lasteaednike koostöö, kultuuritöö ja sporditöö ja ühine sotsiaaltöö käivad senini suuremalt jaolt maakondade kaupa. Ega keegi ei keela ka teises maakonnas ühiseid üritusi korraldada ja seda ikka ju tehakse. Oluline asjaolu on aga, et vähemalt senini käib kohaliku taseme koostöö rahastamine maakondade kaupa. Ka külaliikumine ja selle rahastamine käib maakondade kaupa. Paljudel puhkudel tuleneb maakondlik jaotus seadusest, näiteks jahindusnõukogud on seadusest tulenevalt maakondlikud.
Kohalikud koostöövõrgustikud ja nende elujõulisus sõltuvad nii inimeste hulgast, ühisest identiteedist, aga ka rahastamise korraldamisest. Kuivõrd regioonid saaksid olema oluliselt suuremad, siis ei ole tõenäoline, et seni maakondlikult toiminud koostöö üle poole Eesti käima hakkab. Ka ruumiliselt peab inimeste liikumises mingi loogika säilima. Üks vald, isegi peale liitumist, on mitmete asjade jaoks ikka veel liiga väike, regioon aga liiga suur.
Maakonnad ei kao kuskile ja kui maakond muutub, siis vähemalt avalikus – ja mittetulundussektoris muutub ka inimeste ring, kellega koos asju aetakse. Selles osas tulebki inimestel arvestada muudatustega, kui maakond muutub. Arvestada tuleb ka oluliselt sagedama liikumisega seni naabermaakonna keskuseks olnud linna suunas. Siit ka tuleneb vajadus ühistranspordi ümberkorraldamiseks.
Haldusreformi kõige põhilisem loogika tugines kahele eeldusele. Esimene eeldus oli, et omavalitsused saavad olema oluliselt suuremad. Nii määrati suhteliselt jäigalt kindlaks tulevaste valdade – linnade minimaalsed suurused. Teine eeldus oli, et põhilised kokkulepped tehakse kohalikul tasemel, omavalitsusjuhtide endi poolt. Nii saavadki meie tuleviku omavalitsused ja maakonnad välja nägema nii, nagu inimesed ise ja omavalitsuste juhid kohapeal seda näevad. Kas see saab olema hea või halb, on üks küsimus. Ju siis ikka hea, ise tehtud, hästi tehtud. Kui ise kokku lepitud, ehk siis seisavad uued tekkinud omavalitsused üheskoos ka tegusad.
Mis saab maakonnast – see on teine küsimus. Maakonnad jäid haldusreformi fookusest kõrvale. Ja tuleb tunnistada, et Läänemaal toimuvate läbirääkimiste tulemusena moodustuvadki tugevad ja toimivad omavalitsused, olgu siis Haapsalu, Lääne-Nigula või Lääneranna. Ma olen küll senini veendunud, et kui Läänemaale oleks tekkinud üks omavalitsus, siis oleks tulemus veel parem olnud. Paraku ei saanud see teoks. Omavalitsustel ja inimestel tuleb nüüd oma valikud ära teha ja maakondade osas – nii siin, kui sealpool, tuleb kohaneda olukorraga mis peale haldusreformi jõustumist tekib. Inimeste vahelised sidemed on aga visad ja see mida mina näen, on hulgaliselt nn maakonnaülest koostööd Põhja – ja Lõuna-Läänemaa omavalitsuste vahel.


maintext:
Lääneranna vald peab hakkama külasid ümber nimetama (1)
Kaie Ilves
Koonga vallavanem Mikk Pikkmets. Salevere küla Koonga vallas tuleb ümber nimetada, sest samanimeline asub ka Hanila vallas. Foto: Urmas Lauri
Haldusreformi tulemusena tekkivates suurvaldades ei tohi enam olla samanimelisi külasid, kirjutab Postimees. Kokku on selliseid külasid Eestis praegu saja ligi, neist suur osa ei pääse nimevahetusest.
Lihula, Hanila, Koonga ja Varbla vallast moodustuvas Lääneranna vallas võib nimevahetus oodata kuut küla – seal on kaks Rannaküla, kaks Salevere küla ja kaks Aruküla.
Keeleteadlase Peeter Pälli sõnul on üks võimalus lisada nimele täiend. Näiteks võiks 38 elanikuga Saleverest praeguses Hanila vallas saada edaspidi Suur-Salevere, kuue elanikuga Saleverest praeguses Koonga vallas aga Väike-Salevere. Võimalik oleks külad ümber nimetada ka Hanila-Salevereks ja Koonga-Salevereks. Päris uusi nimesid Päll välja mõtlema hakata ei soovita, küll aga võiks käibele võtta mõne varem kasutusel olnud nime. Üks võimalus on samanimeline küla liita naaberkülaga, nii et see saaks naaberküla nime. Külad peaksid uued nimed saama juba järgmise sügise kohalikeks valimsiteks.
Lääneranna valla samanimelised külad, elanike arv
Hanila vald, Rannaküla, 16
Varbla vald, Rannaküla, 11
Hanila vald, Salevere küla, 38
Koonga vald, Salevere küla, 6
Varbla vald, Aruküla, 64
Lihula vald, Aruküla, 8
Allikas: Rahandusministeerium


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Uuemõisas peetakse teabepäeva pagulastest (6)
Tarmo Õuemaa
Pagulaslaager. Foto: arhiiv
Täna peetakse Uuemõisas rändekriisi teemalist teabepäeva, kus pagulaskriisist räägivad nii ministeeriumite ametnikud kui ka Pagula esindaja.
Teabepäeva juhatab sisse rändekriisi aastakokkuvõttega Kert Valdaru sisekaitseakadeemiast. Eesti antavast arenguabist räägib välisministeeriumi esindaja.
Euroopa Liidu varjupaigasüsteemi tulevikku kirjeldab Anneli Viks siseministeeriumist. Kaitsepolitseinik Priit Pastaruse ettekanne on rändekriisiga seotud julgeolekuhirmudest ja nende realiseerumise tõenäosust.
Merit Vellemäe kõneleb sotsiaalministeeriumi ja Kersti Kivirüüt haridusministeeriumi kogemustest pagulastega. MTÜ Pagula esineja räägib, milline on elu Eestis olnud sisserännanu vaates.


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

title: Ann Mari Anupõld: elupäästja loom

maintext:
Ann Mari Anupõld: elupäästja loom
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld. Foto: erakogu
Enamik lemmikloomaomanikke on täiesti kindel, et just nende koer või kass on maailma kõige andekam, ilusam, tublim ja suurepärasem. Isegi kui me nendega sageli riidleme, nad taas ülepeakaela porisena meie lemmikdiivanile viskuvad või on kompostihunnikust mõne haisva olluse toa poole tarinud, ei kujutaks me elu enam ilma nendeta kaugeltki ette.
Nii mõnelegi on loom saanud tema elu keskpaigaks ja kohati lausa päästjaks. Just nimelt elupäästjaks, sest legende ja kirjeldusi sellest, kuidas on loomad oma inimesi ohtude eest hoiatanud, kriitilisest seisust päästnud või iseennast lausa omaniku nimel ohtu seadnud, on lugematuid. Küllap mõnigi neist on natuke üle pingutatud või on loole üritatud peotäie ebarealistlike detailide kaudu vürtsi lisada. Kindel on aga, et loomad kuulevad ja näevad inimesest tunduvalt paremini. Neil on väga hea suunataju ja nad usaldavad oma instinkte.
Mul endal paraku puuduvad kokkupuuted selliste uskumatute lemmikute või seiklusrikaste päästeaktsioonidega, aga internet lausa kihab neist. Heidame korra pilgu kõige kuulsamaile loomadest elupäästjaile.
Vikipeedias paistab silma käputäis koeri, kes on kuulsust kogunud beebide leidmisega. Kuigi tundub uskumatu, et tänapäeval on hüljatud imikud endiselt probleem, on see nähtavasti siiski nii. Viimane uudis on nimelt aastast 2013, mil Inglismaal Birminghamis leidis 9aastane Saksa lambakoer nimega Jade hommikusel jalutuskäigul pargis põõsaste alt kandekotti pakitud imiku. Koeraomanik ei oleks seda ehk märganudki, kuid koer keeldus sellest kohast edasi kõndimast. Lõpuks nägi ka omanik, et kotis justkui keegi liigutaks. Leitud imik toimetati haiglasse ning arstide hinnangul oli ta vaevalt päevavanune. Arvestades, et oli märts, võib ainult kujutada, kui kaua oleks see laps suutnud vastu pidada, kui koer poleks teda õigel ajal leidnud. Omaniku sõnul on ta koer suur lastesõber ning ilmselt seetõttu oli ta imiku vaevu kuulda olnud häälitsusi kohe uurima läinud.
Inimeste leidmise kõrvalt on koerad ka juba aegade arvamisest saadik olnud nende kaitsjad. Nad ei tee seda aga mitte ainult treenitult, vaid toimetavad tihtilugu ka instinktipõhiselt, seistes oma omanike ette nii teiste inimeste kui ka loomade kallaletungi korral. Uus-Meremaal sai Jack Russeli terjer nimega George 2007. aastal kuulsaks sellega, et kaitses rühma lapsi kahe Pit Bulli rünnaku eest. Väike George oli terjerile omase suure hingega ja üritas endast tunduvalt kogukamaid koeri lastest eemale tõrjuda. Lapsed said tervelt tulema, kuid vaene terjer suri hiljem vigastuste kätte. Kaks aastat hiljem pärjati teda postuumselt loomaorganisatsiooni PDSA kuldmedaliga. Sellega tunnustatakse loomade julgust ja pühendumust oma ülesannetele või oma inimestele.
Peale võõrastest inimestest või loomadest tulenevate ohtude hoiatavad loomad sageli ka loodusjõudude või tulekahjude eest. Koerte ja kasside tundlikud kehad ja ninad võivad tunnetada ka juba väga vähest õhus liikuvat suitsulõhna või kerget vibratsiooni, mis eelneb maavärinaile. Lugematud loomad on aastate jooksul oma omanike une pealt äratanud või neid vägisi üritanud ohutsoonist välja tarida, kannatades seejuures ise tõsisemate vigastuste või põletushaavade all. Koerad ei ole aga mitte ainult hobi korras tõelised kaitseinglid, päästjad ja turvamehed. Paljud neist on selleks ka eraldi välja õpetatud ning on oma inimestele asendamatud kaaslased igasugu ohtlikes oludes.
Päästekoerad on isegi meil Läänemaal küllaltki aktiivsed. Nende omanikud tegelevad sageli oma vabast ajast ja heast tahtest pikaldase ja keerulise väljaõppega, et siis kaduma läinud inimeste otsimisel abiks olla. Kui meil Eestis keerlevad paljud otsingud metsa läinud seeneliste või kaduma läinud laste ümber, siis mujal maailmas on need olukorrad veel tunduvalt ohtlikumad. Koerte töö algab tihtipeale seal, kuhu inimesed enam ligi ei pääse. Maavärinale järgnenud rusuhunnikuis ja laviinide tekitatud lumelaamades. Koerad riskivad seal oma eluga, et inimestele abiks olla. Sama teevad nad muide ka sõjaväes, kus nad on nii otsingukoerte kui ka hoiatussüsteemidena lahutamatu osa militaarsest tegevusest.
Nii et kui Muki teid teinekord jälle närvi ajab, siis harrastage mõistvat suhtumist. Ta võib küll tüütu ja haisev olla, aga te ei või iial teada, millal ta plaanib teie elu päästa.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Paliveres saab suusatada nii vaba- kui ka klassikalises tehnikas (1)
Urmas Lauri
Palivere suusarada. Foto: Palivere turismi- ja tervisekeskus
Ööpäevaga lisandus Palivere suusaradadele värsket lund ning suusaradade hooldus lohistiga tehtud eile õhtupoolikul, vahendas Palivere turismi- ja tervisekeskus oma sotsiaalmeediapostituses.
Saab suusatada vaba- ja klassikalises tehnikas omas jäljes. Kelgumägi avatud.
Palivere discgolfi park lumeperioodil suletud.
Rajavalgustus õhtuti kuni kella üheksani.
“Palun mitte jalutada ja kelgutada suusaradel,” manitsetakse postituses.
Ilm Paliveres kl 12.
Õhu t – 5,4 kraadi C, tuulekülm – 7,1 C.
Pilves, lumesadu , tuul kirdest 3,0 m/sec


authors:
Lääne Elu
Tõnu Mertsina
Swedbanki Peaökonomist

maintext:
Tõnu Mertsina: nõrga majanduskasvu kõrval näitavad mitmed majandusnäitajad paranemist
Tõnu Mertsina, Swedbanki peaökonomist
Eesti majanduskasv oli kolmandas kvartalis jätkuvalt nõrk. Eelmise aasta kolmanda kvartaliga võrreldes kasvas SKP 1,1% ning eelmise kvartaliga võrreldes 0,2% (sesoonselt ja tööpäevade arvuga kohandatuna), kirjutab Swedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina (pildil).
Sellise tagasihoidliku kasvu juures tuleb aga arvestada, et tööstussektori lisandväärtus jõudis pärast aasta kestnud langust kasvuni, töötleva tööstuse lisandväärtuse kasv kiirenes ning energiatootmises oli samuti tugev kasv. Esialgsete arvestuste järgi kasvas lisandväärtus ka transpordi- ja ITK sektorites ning hulgi- ja jaekaubanduses. SKP kasvu pidurdas kehv saak põllumajanduses ning avalikus sektoris töötajate arvu vähenemise tõttu selle sektori langenud lisandväärtus. Kuigi väliskaubandusstatistika ja töötleva tööstuse ettevõtete ekspordikäive näitas kolmandas kvartalis Eestis toodetud kaupade ekspordikasvu olulist kiirenemist, läks SKP arvestusse, pärast erinevaid korrigeerimisi, teise kvartaliga võrreldes hoopis aeglasem kasv. Ka kaupade impordikasv aeglustus kiiresti.
Eesti majanduse üldine kindlustunne on sel aastal ning ka kolmandas kvartalis paranenud – see käib nii tööstuse, teenustesektori, ehituse, jaekaubanduse kui ka tarbijate kohta. Ettevõtete laenuportfelli kasv on oluliselt kiirenenud, mis viitab nende paranenud investeerimisvalmidusele. Ka kodumajapidamiste laenuportfell ning investeeringud eluasemesse kasvavad mõõduka tempoga. Investeeringute kasvu pidurdab vaid valitsemissektor. Septembri lõpu seisuga oli EL uue eelarveperioodi struktuurivahenditest tehtud Eestis väljamakseid vaid 6% kasutada olevast rahast. Järgmisel aastal on oodata EL rahade suuremat kasutamist, mis peaks ka valitsemissektori investeeringuid tublisti kasvatama.
Sellised näitajad räägivad majandusolukorra järk-järgulisest paranemisest. Lisaks on vabade töökohtade arv kasvanud ja palgakasv püsib kiire.
Vaatamata sellele, on käesoleva aasta kolme kvartaliga Eesti majandus kasvanud vaid 1,1%. Majanduskasv on aeglustunud ka Lätis ja Leedus. Kuigi me ootame Rootsi, ÜK ja Saksamaa majanduskasvu aeglustumist, peaks järgmisel aastal Eesti suuremate kaubanduspartnerite keskmine impordinõudlus veidi suurenema, mis peaks parandama meie ettevõtete ekspordivõimalusi. Lisaks ekspordikasvu oodatavale kiirenemisele, peaksid järgmisel aastal suurenema ka investeeringud, mis on omakorda toeks Eesti majanduskasvu paranemisele. Tootja- ja ekspordihinnad on tõusmas, mis on toeks ettevõtete ekspordikäibe suurenemisele. Samas, riskid maailmamajanduses ja – kaubanduses (Brexit, Donald Trumpi valimine USA presidendiks, populistlikud liikumised, protektsionism, Venemaa jms) on üsna suured, mis võivad meie majanduskasvu väljavaadet pikemas vaates halvendada. Eestis loodav uus valitsuskoalitsioon toob majanduspoliitikas tõenäoliselt kaasa muudatusi, kuid enne koalitsioonikokkuleppe paikapanemist on vara prognoosida nende mõju Eesti majandusele.
Tõnu Mertsina, Swedbanki peaökonomist


maintext:
Tuul puhus Hiiumaa liini laevad kai äärde
Parvlaev St Ola Rohuküla sadamas. Foto: Urmas Lauri
Parvlaevaliiklus Hiiumaa liinil on katkenud.
“Tuule vaibudes alustab St Ola sõite vabagraafikus,” teatas liinil toimetav TS Laevad.
Veidi pärast keskpäeva teatas laevafirma, et tugeva tuule tõttu ei välju parvlaev St Ola Rohukülast kell 13 ja Heltermaalt kell 14.30. Paar tundi hiljem anti teada, et parvlaev St Ola ei saanud tugeva tuule tõttu silduda ettenähtud kai ääres. “Seetõttu viibib reisijate ja sõidukite lossimine. Laevas viibijatele pakutakse einet,” teatas TS Laevad, lisades, et laev liigub õige kai äärde tuule vaibudes esimesel võimalusel.
Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud.


title: Virtsu tõusis Läänemaa lumeliidriks

maintext:
Virtsu tõusis Läänemaa lumeliidriks
Urmas Lauri
Lumekaart. Kaart: Riigi Ilmateenistus
Täna hommikul oli Läänemaal kõige rohkem lund Virtsus.
“Virtsu kandis on palju lund,” nentis Läänemaa riigimaanteid hooldava Leonhard Weiss Viater Ehituse teemeister Tarvo Kuldkepp ja lisas, et riigiteedel praegu lume tõttu probleeme ei ole.
Viie päeva jooksul on lumekihi paksus Virtsus kasvanud poole võrra – viielt sentimeetrilt kümne sentimeetrini. Lääne-Nigulas mõõdeti 2. novembril lumekihi paksuseks 9 sentimeetrit, täna hommikul oli lund seal sentimeetri võrra vähem.
“Probleeme meil ei ole,” kinnitas Hanila abivallavanem Martin Tee. “Valla masinad lükkasid teed lahti, erilist tuisku ei paista, kaebusi pole.”
Nädalavahetusel sadas kõige rohkem lund Saaremaal. Saare idaosas on lund kohati paarkümmend sentimeetrit. Tugev kirdetuul puhus Virtsu-Kuivastu liinil kurseerivad parvlaevad pooleks päevaks kai äärde.
Kirdetuul puhus korraks ka merevee madalaks. Eile õhtul langes veetase Rohukülas korraks 62 sentimeetrini alla keskmise. Parvlaev St Ola küll kurseeris, kuid täit koormat ta peale võtta ei saanud. Täna hommikuks on veetase tõusnud 34 sentimeetrini alla keskmise, homseks peaks meri tõusma 15 sentimeetrini alla keskmise, ennustab TTÜ meresüsteemide instituut.
Pidev lumesadu jätkub ilmateenustuse andmeil Põhja-Läänemaal veel kuni homme õhtupoolikuni. Lõuna-Läänemaal öösel lund ei saja, hommikul hakkab aga taas lund sadama, sadu kestab pärastlõunani.


maintext:
Lahkuv peaminister Taavi Rõivas riigikogus: sotsiaaldemokraadid ja IRL ei olnud ausad
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Taavi Rõivas. Foto: Tauno Tõhk
Veidi rohkem kui poolteist aastat tagasi sõnastasid Eesti Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit peamised Eesti ees seisvad väljakutsed, millele pidasime vajalikuks ja võimalikuks lahenduse leida. Need olid et Eesti oleks veel paremini kaitstud, et majandus kasvaks ja Eesti inimeste sissetulekud suureneksid ja et meil oleks rohkem lapsi; et riigi pidamine muutuks tõhusamaks ja et Eesti eesistumine oleks edulugu.
Valitsus on 19 ametis oldud kuu jooksul:
• käivitanud haldusreformi, millest 20 aastat vaid räägitud ning lõviosa Eesti omavalitsusi on liitumiskõneluste lõpusirgel;
• tõstnud riigikaitsekulud Eesti kõigi aegade kõrgemale tasemele ja valmis liitlasvägede seninägematuks kohaloluks;
• võtnud ette turvalise idapiiri väljaehitamise;
• langetanud tööjõumakse;
• suurendanud Eesti inimeste kindlustunnet mitmekordistades kolmanda lapse toetuse ja üksi elavate pensionäride toetuse näol;
• käivitanud riigireformi, töövõimereformi ja pensionireformi;
• eraldanud eelarves raha Rail Balticu ja neljarealise Tartu maantee jaoks ning leppinud Soomega kokku Eesti ja Soome vahelise gaasitoru rajamises;
• eraldanud põllumeestele kümnete miljonite eurode ulatuses kriisiabi;
• tõstnud ennaktempos õpetajate palkasid ning teadus- ja arendustegevuse investeeringuid;
• pidanud rangelt kinni tasakaalus eelarve põhimõttest;
• teinud pool aastat kiiremas tempos ettevalmistusi Euroopa Liidu edukaks eesistumiseks.
Raske on leida Eesti ajaloost valitsust, kes oleks pooleteise aastaga suutnud enamat. Eestil on läinud hästi – kasvanud on kindlustunne, elatustase ning esimest korda üle 16 aasta ka rahvaarv. Peaministri ja kogu valitsuse kritiseerimine – ka umbusaldamine – käib opositsiooni töö juurde. Et aga koalitsioonipartnerid on minetanud tahtmise selle valitsusega jätkata, püstitab küsimuse miks. Kui selle põhjuseks on ühe erakonna seisakus reiting või teise esimehe soov paremaks positsiooniks valitsuses, siis see võib olla arusaadav asjaosalistele, aga mitte Eesti inimestele.
Head saadikud,
Avaldades täna valitsusele umbusaldust, hääletate te mitte niivõrd minu isiku kuivõrd viimase pooleteise aasta jooksul tehtud töö vastu. IRLi ja sotside saadikud ka omaenese varasemate otsuste ja oma erakonna ministrite vastu. Ma lugesin väga tähelepanelikult umbusaldusavalduse teksti ning isiklikult mulle on etteheide vaid ühes kohas – minu reaktsioonid ja retoorika migratsioonikriisis. Retoorika üle võib alati vaielda, aga kriis ise on möödunud Eesti jaoks kardetust märksa kergemalt. Kõik muud etteheited on kogu koalitsioonile, sealhulgas IRLile ja sotsiaaldemokraatidele. Otsuse nihutada maksukoormust inimeste sissetulekutelt kahjulikule tarbimisele, haldusreformi elluviimise, riigikaitse tulevikusuunad ning parlamendisaadikute võimaluse osaleda omavalitsuste töös otsustasime me koos. Nagu ka Juhan Partsi nimetamise Eesti esindajaks Euroopa kontrollikojas. Ametis, milles soovin Juhanile jätkuvalt vaid kõige paremat.
Head kuulajad,
Üleeile sai lõpliku kinnituse, et sotsiaaldemokraadid ja IRL ei ole olnud ausad ei Reformierakonna ega Eesti avalikkusega. Juba mitu nädalat on peetud salakõnelusi uue vasakpoolse valitsuse moodustamiseks. Vasakpöörde ihalejaid on olnud Eestis alati, aga 17 aastat järjest on valitsused Reformierakonna osalusel hoidnud Eestit inimeste heaolu tõstnud parempoolset kurssi. Et vasakpööre saab nüüd teoks IRL osalusel, on küllap pettumuseks nii IRLi valijatele kui Eesti inimestele.
On täiesti selge, et kahe vasakpoolse poliitilise jõuga liitu heites, peab IRL tegema edaspidi põhimõttelisi järeleandmisi julgeoleku-, majandus-, kodakondsus- ja hariduspoliitikas. Vasakpoolne majanduspoliitika ei too oodatud kasvu. Vastupidi. Kõrgemad maksud hammustavad suure osa iga Eesti inimese sissetulekust. Ka senine eesmärk aidata venekeelse emakeelega noortel Eesti ühiskonnas paremini hakkama saada, on vasakpoolses valitsuses surve all – eestikeelse õppe jätkumise gümnaasiumiastmes on kahtluse alla seadnud nii sotsiaaldemokraadid kui Keskerakond. Iga selline järele andmine on osa tervikpildist.
Austatud Riigikogu,
Teie olete mulle kahel korral valitsuse juhtimiseks mandaadi andnud ning teie võimuses on see ka võtta. Tänase hääletustulemuse protokoll ei ole tähtis mitte niivõrd minu, kuivõrd Eesti ajaloo jaoks. Valitsust ei kukutata SMSi teel, selleks on demokraatlikud protseduurid. Hoiame oma riigi väärikust. Olen valmis Teie ees vastama mistahes kriitikale ja põhjendama iga otsust.
Ma tean, et teil on neid küsimusi raske esitada, sest tänase hääletuse tegelik põhjus ei ole ju valitsuse tööga seotud.
Valitsus ja koalitsioon laiemalt on oma tööd teinud hästi ja tulemuslikult. Meid aidanud riigiametnikud, nõunikud ja eksperdid on olnud tugevad professionaalid. Ma tänan igaühte, kes andis oma panuse, et Eesti oleks veel parem koht, kus elada.
Head Eesti inimesed,
Mul on olnud suur au teenida Eesti rahvast ja riiki peaministrina kahes valitsuses 961 päeva. Olen teinud seda tööd kire ja pühendumusega. Olen südamest tänulik kaasteelistele ja uhke tehtu üle. Olen südamest uhke oma riigi üle.
Eesti on kõige parem riik maailmas.
Elagu Eesti!


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa
Arvo Tarmula

maintext:
Fotogalerii: Uuemõisa lapsed ja isad tegid koos lumememmesid
Tarmo Õuemaa, Arvo Tarmula
Uuemõisa lasteaed-algkool kutsus oma lapsed ja isad laupäevaks Haapsallu Rannarootsi muuseumi. Seal ootasid neid lõke, suitsulest, mängud ja ideaalne lumi lumememme tegemiseks.


description: Põhja prefektuuri ametnikud pidasid novembri alguses Tallinnas kinni kaks Leedu kodanikku, 20-aastase ja 21-aastase mehe, keda kahtlustatakse multimeediaseadmete vargustes sõidukitest.

title: Tallinnas peeti kinni Leedu kodanikud, keda kahtlustatakse tellimustööna autode multimeediaseadmete varastamises

maintext:
Mehed tabati 3. novembril otse teolt. Sellele viitab asjaolu, et meeste kinnipidamisel vedelesid nende kasutuses olnud sõiduki tagaistmel ilmselt varastatud multimeediaseadmed.
Hetkel on meestele esitatud kahtlustus seitsmes kuriteoepisoodis, ent neid võib veelgi lisanduda. Ühe episoodi kahju võib jääda 1500 euro kanti, lõplik kogukahju selgub aga menetluse käigus.
Kahtlustatavad, keda on oma kodumaal ka varasemalt varguste eest kriminaalkorras karistatud, võeti prokuratuuri taotlusel vahi alla. Menetluse käigus on kriminaalbüroo uurijad teinud kindlaks Tallinnas meestele kuulunud peidiku, kust leiti sõidukitest varastatud ja sealt väljalõigatud multimeediakeskuseid.
«Multimeediakeskus oli vaja autost «välja monteerida» ilma seda lõhkumata. Ka kaubanduslik välimus pidi säilima, et seda hiljem hõlpsamini turustada.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo teenistuse vanema Toomas Jervsoni sõnul toimus esimene vargustelaine oktoobri keskpaigas, kui ühe öö jooksul pandi Tallinna erinevates piirkondades toime seitse sarnase käekirjaga vargust sõidukitest. Mehed tegutsesid Laagris, Peetri külas ja Kakumäel ning ohvriks langesid peamiselt Volkswageni gruppi kuuluvad sõidukid.
Kasutati naaberriikide kolleegide abi
Teine vargustelaine leidis aset novembri alguses. Selleks hetkeks uurijad juba aimasid, et tegu võib olla piiriüleste kurjategijatega. Neile tundus, et tegu on tellimustööga, sest käekiri oli spetsiifiline ning selliste varastatud esemete realiseerimiseks jäänuks Eesti turg liialt väikeseks. Seetõttu olid uurijad naaberriikide kolleegide abiga kaardistanud võimalikud grupeeringud, kes võivad varguste taga olla. Nii peetigi mehed kinni otse järjekordselt röövretkelt.
Jervson selgitas, et mehed tegutsesid kiiruse peale ning tegu oli kogenud professionaalidega. «Multimeediakeskus oli vaja autost «välja monteerida» ilma seda lõhkumata. Ka kaubanduslik välimus pidi säilima, et seda hiljem hõlpsamini turustada,» selgitas politseimajor. «Ühtlasi pääsesid mehed autosse mitmel korral ilma esiakent lõhkumata ja suutsid selle n-ö eemaldada ilma seda purustamata,» lisas ta.
Paljudel juhtudel ei hakanud tööle ka sõiduki signalisatsioon, sest tüüpvarustusega autodel ei ole liikumisanduril põhinevat signalisatsiooni, ehk kui sõiduki ust ei avata, siis auto «karjuma» ei hakka.
«Seetõttu soovitan investeerida auto turvasüsteemidesse maksimaalsel viisil, olgu selleks näiteks siis liikumisanduril põhinev signalisatsioon. Garantiid ei ole, ent siiski võib see heidutada kurjategijaid või annab võimaluse kiiremini reageerida, kui autosse on sisse murtud,» soovitas Jervson.
Samuti soovitas ta kõikidel inimestel hoida silmad ja kõrvad lahti ning kahtlasest liikumisest või tegevusest sellest alati politseid teavitada.


description: Tallinnas autoga ringi sõitnud Kameri kodanikul polnud juhtimisõigust, tema juhiluba oli võltsitud ning samuti ei olnud dokumendid korras ka tema autol.

title: Korrakaitsjad avastasid Tallinnas autoroolist võltsitud juhiloaga Kameruni mehe

maintext:
Tallinna kordoni toimkond kontrollis eile keskpäeval Tallinnas Lootsi tänaval Eesti registreerimismärgiga sõiduautot Toyota ning avastas roolist 1983. aastal sündinud Kameruni Vabariigi kodaniku, teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.
Kontrollimisel selgus, et mees juhtis mootorsõidukit, mis ei olnud kehtestatud korras ümberregistreeritud ja millel puudus kehtiv liikluskindlustus. Samuti ei omanud mees vastava kategooria mootorsõiduki juhtimise õigust.
Mees esitas korrakaitsjatele kontrolliks Kameruni juhiloa, mille kontrollimisel tekkis kahtlus, et dokument võib olla võltsitud. Kohale kutsutud dokumendieksperdid tuvastasidki, et juhiluba oli täielikult võltsitud.
Õigusrikkujale määrati kiirmenetluse otsusega rahatrahv summas 400 eurot. Sõiduk teisaldati ja mees toimetati politseijaoskonda, kus mehele väljastatud Eesti Vabariigi Schengeni viisa tunnistati kehtetuks ning talle koostati Eestis seadusliku aluseta viibiva ja viibinud välismaalase arvestuskaart ja ettekirjutus Eestist lahkumiseks.
Samuti kohaldati mehele 1,5 aastaks sissesõidukeeld Schengeni riikide territooriumile.


description: Põhja prefektuur tegi Tallinna linnavõimule ettepaneku kuulutada Tammsaare park suitsuvabaks, linn on õigusliku selguse huvides pöördunud antud küsimuses sotsiaalministeeriumi poole.

title: Politsei tahab muuta Tammsaare pargi suitsuvabaks alaks

maintext:
Kesklinna politseijaoskonna piirkonnavanema Uudo Sepa sõnul veedavad noorte seltskonnad väga palju vabast ajast erinevates avalikes kohtades. «Tammsaare park on üks sellistest kohtades, kuhu õhtuti kogunevad seltskonnad, kes tarvitavad alkoholi, suitsetavad ja lärmavad,» märkis Sepa.
Oktoobris tegi politsei ettepaneku Tallinna linnale, et parki paigaldataks linnakaamerad ning täiendavat tänavavalgustus. "«imedamal alal on noortel rohkem anonüümsust ning julgust koguneda ja korrarikkumisi toime panna. Täiendav valgustus muudaks piirkonna valgemaks ja vähendaks võimalust õigusrikkumise korral varjatuks jääda,» rääkis Sepa BNSile
Kuna noorukite seas on palju alaealisi, kes koos täiskasvanutega suitsetavad, võiks politsei hinnangul kaaluda pargi territooriumi suitsuvaba alaks muutmist. Sepa lisas, et juunist oktoobrikuu lõpuni on parki tehtud ligi veerandsada väljakutset, mis on seotud erinevate rikkumistega.
«Kuigi noorte seas tehakse pidevalt ennetustööd selleks, et selgitada sõltuvusainete tarvitamise tagamaadest, siis paraku on alkoholi tarvitamine ning suitsetamine noorte seas väga levinud. Kui 4. klassis on alkoholi proovinud ligi veerand õpilastest, siis 8. klassis on see suurusjärg juba 70 protsenti. Enamjaolt tarvitatakse alkoholi koos sõpradega peol või väljas olles, kui kambavaim tugev,» rääkis Sepa.
Vanemad peaksid Sepa sõnul pöörama tähelepanu sellele, kus nende lapsed aega veedavad, kellega suhtlevad ja mida väljas olles või sõpradega koos tehakse. Kindlasti peaks kokku leppima kellaajad, mil nooruk peaks koju tulema või andma teadma, kus ta asub.
Tallinna Kesklinna valitsus pöördus politsei ettepaneku asjus sotsiaalministeeriumi poole. «Käesoleval juhul on Tallinna Kesklinna valitsusele laekunud märgukiri PPAlt, kus palutakse kaaluda Tammsaare pargi suitsuvaba alaks muutmist. Sellest lähtuvalt pöördume sotsiaalministeeriumi poole juhiste saamiseks küsimuses, kas linnal ja linnaosal on võimalik enda korraldusega kehtestada Tammsaare pargis suitsetamisvaba ala tuginedes tubakaseadusele,» seisab linnavõimu pöördumises.


description: Muuseumi ja kontserdipaigana tegutsev Niguliste kirik läheb tänavustele jõuludele vastu üsna innovaatiliselt. Nimelt on jõulukaunistuste valikul inspiratsiooni saadud kuulsast Bernt Notke «Surmatantsust» ja keskaegse kiriku interjöörist, mistõttu ripuvad kuusepuul teiste seas pealuud ja skeletid.

title: Galerii: Niguliste kiriku jõulupuul säravad luukered ja kolbad

maintext:
Ametlikult avatakse viie meetri kõrgune jõulupuu esimesel advendipühal, 27. novembril ning Niguliste muuseum kutsub selle alla jõuluootusest osa saama nii täiskasvanuid kui kooli- ja lasteaialapsi.
Tavatud jõulukaunistused pärinevad interjööridisainifirma Shishi ehetekollektsioonist.
Põhja-Euroopa ühe kuulsaima kunstniku Bernt Notke (eluaastad u 1430/40–1509) «Surmatants» Niguliste kirikus on rahvusvaheliselt tuntuim keskaegne kunstiteos Eestis.


description: Täna keskpäeval leiti Põhja-Tallinnas Sõle tänava kortermaja trepikojast noore mehe surnukeha, juhtunus ei ole põhjust kuritegu kahtlustada.

title: Põhja-Tallinnas leiti trepikojast noore mehe surnukeha

maintext: Eesti politsei tähistas eile oma 98. sünnipäeva ning tähtpäeva puhul käisid korrakaitsjad viies kaubanduskeskuses üle Eesti, et näidata iseennast, oma varustust ja loomi.


description: Keskerakonna esimees ja kriminaaluurimise tõttu Tallinna linnapea ametist tagandatud Edgar Savisaar käis täna õhtul Tallinna Televisioonist läbi, et õnnitleda «Meedia keskpunkti» tegijaid saate 200. episoodi puhul. Postimehel õnnestus enne seda esitada talle mõned küsimused.

title: Postimehe ajakirjanik käis Savisaarele närvidele: kuule, mis ta teeb siin?

maintext:
Härra Savisaar, kui tõenäoline on, et...
Ma ei anna teile praegu intervjuud.
Kui tõenäoline on, et te boikoteerite kongressi koos toetajatega?
(Vaikus.)
Miks te ei kommenteeri?
Ma ütlesin, et ma ei anna teile intervjuud. Kas te ei saanud aru?
Kas hiljem saab?
Kunagi kindlasti.
Millal see «kunagi» võiks olla?
(Vaikus.)
Härra Savisaar, millal see «kunagi» võiks olla?
(Oma abilisele: ) Kuule, mis ta teeb siin?
Kas te olete pahane?
(Abiline mulle:) Miks te ronite niimoodi? Ei ole vaja. Te oleksite ise ka pahane.
Keskerakonna kongress koguneb sel laupäeval Paides, et valida erakonnale esimees, juhatus, aukohtu juht ja revisjonikomisjon ning vastu võtta põhikirjamuudatused. Esimeheks kandideerimiseks andsid möödunud reede hilisõhtuks nõusoleku Ratas, Savisaar ja Toom, lisaks ka Peeter Ernits, kelle seadis üles erakonna Tartumaa piirkond, Marika Tuus-Laul, kes lisati sama piirkonna kandidaadiks viimasel kandideerimispäeval, ning Heimar Lenk, kelle pakkusid välja keskerakondlased Urmi Reinde ja Mart Ummelas.
Juhatuse 14 kohale kandideerib 32 keskerakondlast, nende seas juhatuse praegused liikmed Jaak Aab, Taavi Aas, Enn Eesmaa, Olga Ivanova, Kalev Kallo, Jaanus Karilaid, Mihhail Korb, Siret Kotka, Mihhail Kõlvart, Aadu Must, Mailis Reps, Erki Savisaar, Kadri Simson ja Yana Toom. Senisest juhatusest ei kandideeri esimeheks pürgivad Jüri Ratas ja Edgar Savisaar ning noortekogu esimees Urmo Saareoja – esimees ja noortekogu juht nagu ka erakonna volikogu esimees ja riigikogu fraktsiooni juht kuuluvad juhatusse ametikoha järgi.
Lisaks kandideerivad juhatusse Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Maria Jufereva, Raimond Kaljulaid, Malle Kobin, Heimar Lenk, Oliver Liidemann, Värner Lootsmann, Kristjan Mark, Tõnis Mölder, Anneli Ott, Eevi Paasmäe, Meelis Pai, Märt Sults, Aleksandr Širokov, Elmar-Johannes Truu, Marika Tuus-Laul ja Eha Võrk.
Erakorralisele kongressile oodatakse 1085 delegaati.


description: Hiljuti esitles linnaarhiiv esimese taasiseseisvumisjärgse Saksamaa Liitvabariigi suursaadiku Henning von Wistingahuseni koostatud baltisakslaste mälestusteraamatut «Revali ja Peterburi vahel», mis sisaldab muuhulgas kuulsa meresõitja suguvõssa kuulunud Georg von Krusensterni mälestusi, nende seas Russalka laeva uppumise loo võimalikke tagamaid.

title: Russalka uppus, sest ohvitserid panid laeva remondiraha pihta?

maintext:
«Nagu räägitakse, pidi ristlejale tehtama Tallinna laevatehases kapitaalremont,» kirjutab Krusenstern. «Vastutavad Vene insenerid ja ohvitserid panid aga selleks ette nähtud summad pihta ja värvisid laeva vaid uuesti üle. Kui nüüd korraga tuli Peterburi admiraliteedist käsk, et remonditud laev peab otsekohe Helsingisse suunduma, otsustasid petised ennekuulmatu kuritöö kasuks. Nad puurisid sõjalaeva keresse augud ja lasid sel ühel tormise päeva õhtul merele minna. Kogu meeskonnale oli antud käsk kajutitesse magama minna. Vaevalt kümme kilomeetrit Tallinnast, kus meri on eriti sügav, läks ristleja äkitselt mõne minuti jooksul kogu meeskonnaga põhja. Ühe kuulujutu kohaselt uhtus meri Aegna saarele vaid vahis olnud ohvitseri surnukeha. Võib-olla ainsa mehe oma, kes teadis seda kõlvatut saladust, sest tema taskuraamatust leiti päevikumärkmed ettekavatsetud põhjamineku kohta, mis pidi toimunud kuritegu varjama.» 1902. aastal püstitati laeva mälestuseks Kadrioru randa Amandus Adamsoni tehtud sammas, mis seisab seal tänini.
Georg von Krusenstern sündis 24. juunil 1899 Otto von Krusensterni ja tema abikaasa Mary peres Peterburis. Eestimaal kuulusid neile Järlepa ja Umbusi mõis. Georg käis 1914-1917 Peetri Reaalkoolis, mida võib pidada tänase Reaalkooli eelkäijaks, kirjutas linnavalitsuse ajaleht Pealinn.
Georg meenutab hea sõnaga oma Eestis käimisi tsaariaja lõpul. Talle meeldisid Eesti lihtsad ja võluvad rannakülad. «Eesti kalurid olid erilist tõugu. Mehed olid enamasti kõhnad ja soonilised, habemeta, parkunud nägudega ning tavaliselt sõnaahtrad, kuid ikkagi sõbralikud ja külalislahked. Naised olid jälle avatud ja paljud neist olid väga ilusad. Pered olid enamasti väga lasterikkad. Silmatorkavalt mõjusid groteskse välimusega kasvueas poisid, kes pidid juba 10-12aastaselt isadele nende raskes ametis abiks olema. Nad lohistasid jalas võimsaid säärikuid ja kampsunid nende seljas olnud liiga suured. Nende kuued olnud paigatud ja püksid lohvakad. Mitu põlve vana viltkübar oli sügavale pähe tõmmatud, varjates helesiniste silmadega nutikat nägu heledate, õlekarva, lõikamata juuste all.»


description: Valdeku tn 13 krundil asuv endine koolimaja rekonstrueeritakse Nõmme Majaks, kuhu saavad uued ruumid Nõmme linnaosavalitsus ja teised Nõmme organisatsioonid ning teenusepakkujad.

title: Valdeku koolimajast saab linnaosa sõlmpunkt

maintext:
Täna toimus Nõmme Maja sisetööde algust tähistav üritus. «Nõmme Majja tuuakse kokku seni linnaosas laiali asuvad teenused,» ütles abilinnapea Eha Võrk. «See teeb linnaosa elaniku elu palju mugavamaks - kõik olulised asjad saab edaspidi ühes kohas korda aetud.»
Nõmme linnaosavanema Tiit Teriku sõnul avarduvad uues hoones oluliselt vaba aja keskuse ruumivõimalused ning linnaosavalitsusel paranevad elanike teenindamise tingimused.
«Praegu asuvad erinevaid linnateenuseid pakkuvad asutused erinevatel aadressidel. Uude majja tuleb ka Nõmme halduskogu koosolekusaal, veel üks väiksem spordisaal ja aula, samuti mõned rendipinnad,» lausus Terik.
Valdeku 13 koolihoonet kasutati viimati 2010. aasta suvel, pärast seda on maja seisnud tühjalt. Rekonstrueerimistööd näevad ette hoone soojustamise, kusjuures fassaadi dekoorraamistik ja stalinistlik ornamentika tuleb säilitada. Ehitustööde käigus renoveeritakse kütte- ja ventilatsioonisüsteemid, korrastatakse ja soojustatakse pööning ning kelder, vahetatakse aknad ja uksed. Ehitustööd teostab Ramm Ehituse OÜ.
Ehitustööd lõpetatakse 2017. aasta kevadel ning seejärel võetakse hoone peale sisustamist kasutusse. Ehitustööde ja sisustamise kogumaksumus on ligikaudu kolm miljonit eurot.
«Eelmisel aastal lõpetasime Akadeemia tee 48 endise ühiselamu arstide ja õdede korterelamuks rekonstrueerimise ning Kloostri tee 6 hoone renoveerimise tulemusena sai endale uued ruumid Pirita linnaosavalitsus. Nüüd oleme taas rekonstrueerimas ühte hoonet, mis oli oma väljanägemiselt ja seisukorralt ajahambale jalgu jäänud,» rääkis Võrk.


description: Mis juhtuks, kui täituks Edgar Savisaare sõbra Heimar Lengi ennustus, et Savisaar tuleb 2017. aasta oktoobri kohalikeks valimisteks Tallinnas välja oma poliitilise nimekirjaga?

title: Savisaare pooldajad ei suudaks Tallinnas ainuvõimu haarata


description: Halduskohus arutas täna seitsme eraisiku, kolme ettevõtte ja ühe mittetulundusühingu kaebust Tallinna linnavalitsuse korralduse peale, millega anti varem Koplis asunud süstlavahetuspunktile uued ruumid Paldiski maanteel, kohus teeb otsuse järgmisel kuul.

title: Kohus teeb süstlavahetuspunkti asjas otsuse järgmisel kuul

maintext:
«Tänasel AIDS-i Tugikeskuse üürilepingu teemalisel kohtuistungil määras kohus otsuse kuulutamise ajaks 21. detsembri. Pooled jäid oma varasemate seisukohtade juurde ning uusi taotlusi ei esitatud,» teatas halduskohtu pressiesindaja Anneli Vilu.
Kaebajad leidsid, et nendele on vastuvõetamatu Põhja-Tallinna linnaosavalitsuse otsus kolida süstlavahetuspunkt aadressile Paldiski mnt 36a. Linnaosavalitsus lõpetas Koplis Erika tänaval asunud süstlavahetuspunkti üürilepingu sealsete elanike nõudmisel. Süstlavahetuse uueks asukohaks valiti Paldiski mnt 36a elamute vahel asuv hoone, kus siiani oli tegutsenud Tallinna Pensionäride Ühendus, kellele leiti uued ruumid Sõle tänaval.
Kui ümberkaudsed elanikud ja ettevõtjad olid otsuse kohtus vaidlustanud, toodi süstlavahetuspunkt Erika tänavalt ajutiselt Niine tänavale Põhja-Tallinna valitsuse koridori ning linnaosavanem Raimond Kaljulaid lubas, et enne kohtuotsuse jõustumist süstlavahetust Paldiski maanteele ei kolita.
Vahepeal tutvustas seni süstlavahetust rahastanud Tervise Arengu Instituut (TAI) linnaosavalitsusele analüüsi, mis näitas, et enim süstivaid narkomaane on Põhja-Tallinnas Sitsi ja Kopli asumite piirkonnas, mistõttu TAI on seisukohal, et süstlavahetusteenust tuleb pakkuda just seal. Sellega seoses teatasid TAI esindajad, et ei nõustu rahastama MTÜ AIDS-i Tugikeskuse poolt osutatavat süstlavahetusteenust Paldiski mnt 36A aadressil ega jätkama rahastamist selle ajutises tegevuskohas linnaosa valitsuse majas Niine tänaval.


description: Tallinna linnapea kohusetäitja Taavi Aas kinnitas, et omavalituse rolli panga käivitamisele ei saa vaadelda kui toetuse andmist, kuna kõigi muude eesmärkide kõrval on eesmärgiks tulevikus ka ettevõtlustulu saamine läbi dividendide.

title: Taavi Aas: kõik soovijad on oodatud Ühistupanga liikmeks, et veenduda selle olulisuses

maintext:
«Ühistupangandus on pikaajalisele kasumile orienteeritud ettevõtlusvorm,» rääkis Aas täna kultuurikatlas toimunud ühispanganduse konverentsil.
«Hetkel on Tallinn kui parima finantsvõimekusega omavalitsus panka käivitamas. Arvestades Eesti väiksust oleks igati mõistlik, et ka teised omavalitused ühineksid selle initsiatiiviga. Eesti Ühistupanga eesmärgiks on muutuda laiapõhjaliseks, kogu Eesti turgu katvaks pangaks,» ütles Aas, kelle sõnul sobib omavalitsusele kui ühiskonnaelu korraldajale, panga asutaja roll väga hästi. «Panga kasvamisel omavalituse kui rahastaja roll ajas väheneb, sest liikmete kasvuga kasvab ka panga kapital. Ühistu liikmena aga saab omavalitsus suunata panka kogukonnale vajalike teenuste pakkumisele,» kinnitas Aas.
Vastuseks opositsioonipoliitikute pidevale kriitikale sõnas Aas, et soovitab just opositsionääridel panga liikmeks astuda, et nad saaksid seestpoolt näha, mida kasulikku ja vajalikku pank oma liikmetele tuua saab. Aasa sõnul võinuks ühistulisel põhimõttel tegutseva panga luua juba ammu ka riik, et mitte lasta välismaistele omanikele kuuluvate pankade kasumitel riigist välja voolata.
Tallinna linna asutatud Eesti Ühistupanga juhatuse esimees Ülle Mathiesen teatas konverentsil, et kui kõik sujub plaanipäraselt, avab Ühistupank uksed tuleva aasta aprilli lõpus või mai alguses. Esimeste olulisemate teenustena tõi Mathiesen välja laenuandmise väike- ja mikroettevõtetele, energia säästlikkusega seotud projektide toetamise ning laenude andmise eraisikutele. Viimaste puhul rõhutas Mathiesen, et laenud on mõeldud eelkõige väiksema sissetulekuga töötajatele, õpetajatele, meditsiinipersonalile, bussijuhtidele jt. Ajakirjanduses levinud info, et madalaprotsendilist laenu saavad eelkõige linnavalitsuse süsteemi ametnikud, ei vasta Mathieseni sõnul tõele.


description: Kalaranna tn 1 kinnistu omanik AS Pro Kapital Eesti kuulutab koostöös Tallinna linnaplaneerimisameti ning Eesti Arhitektide Liiduga välja avaliku arhitektuurivõistluse kinnistule parima hoonestuse ning avaliku ruumi arhitektuurse ja linnaruumilise lahenduse leidmiseks.

title: Algas Kalasadama ala arhitektuurikonkurss

maintext:
Tallinna linnavolikogu kehtestas aastaid menetluses olnud Kalasadama ümbruse detailplaneeringu tänavu juunis. Planeering nõuab arendajalt muuhulgas arhitektuurikonkursi korraldamist, mis lisaks hoonestuse arhitektuursele lahendusele peab kujundama mereäärse ala kaasaegseks, kvaliteetseks ja mitmekesiseid kasutusvõimalusi pakkuvaks avalikuks ruumiks.
«Pro Kapitali visiooniks on muuta kinnistu ülelinnaliseks magnetiks, kus avalikult kasutatavad alad nagu rannapromenaad, liivarand, linnapark ja Kalaturg piirnevad atraktiivse hoonestusega, kus lisaks merevaatega korteritele paiknevad ka avaliku ruumi atraktiivsust tõstvad kohvikud, restoranid ja rohealad. Planeering näeb alale ette kuni 400 korteri rajamise, avara rannapromenaadi ning rohkelt avalikku ruumi ning teenuseid,» teatas ettevõtte juhatuse liige Allan Remmelkoor.
«Praeguse hetke kättejõudmine teeb suurt rõõmu. See projekt on olnud väga pikk teekond kuid tänu paljudele, sealhulgas Tallinna linnale, saame lõpuks ala arendamist alustada. Ootan innuga võistluse tulemusi, et luua Tallinna jaoks olulist positiivset lisaväärtust,» ütles Pro Kapitali juhatuse esimees Paolo Michelozzi.
Võistlustööde esitamise tähtajaks on 1. veebruar 2017 ning auhinnafondiks 60 000 eurot.


description: Tallinnas avati täna jõuluturg, mida saab külastada kuni järgmise aasta 7. jaanuarini iga päev.

title: Galerii: Tallinnas avati jõuluturg

maintext:
Graafik: kui odavaks peetakse Tallinna jõuluturgu muu Euroopaga võrreldes
Kuigi Tallinna jõuluturg alles avati, on britid juba välja rehkendanud, et see on Euroopa kõige enam külastatud turgudest kõige soodsam.


description: Esmaspäeva õhtul kukkus Tallinnas Kristiines ehitustööde käigus hoone katuselt alla 49-aastane mees, kes viidi raskes seisus haiglasse.

title: Tallinnas juhtus raske tööõnnetus


authors:
Nelli Kalikova
Mtü Aidsi Tugikeskus Juhatuse Liige

description: Me elame rahutul ajal, kus kõik sõdivad kõigega: erakonnad omavahel, erakondade liikmed üksteisega, elanikud protestivad igasuguste muutuste ja tülikate asjaolude vastu, olgu need varjupaigad, supiköögid või  siis süstlavahetuspunktid.

title: Torm veeklaasis ehk ühe kirgede möllu tekitamise lugu

maintext:
Kas süüdi on Tule-Ahvi aasta, liigaasta või päikesetuul, kes seda teab. Tulemus on käes. Mitu kuud ei vaibu kirgede möll Paldiski maanteele koliva AIDS-i Tugikeskuse ümber. Ajalehtedes ilmuvad üksteise võidu artiklid ja arvamuslood, ühed poolt, teised vastu, väljendeid ei valita, mida räigemalt ära pannakse, seda parem. Isegi «hapukurgihooaeg» sai selle teemaga sisustatud.
Viimane pärl ilmus 2. novembri Postimehes, kus ei koonerdatud leheruumiga. Võeti ette Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaid ja prepareeriti tema ütlusi ühest artiklist sellise innu ja hoolega, et jäi mulje, nagu oleks tegemist mingi juurdluse toiminguga või kirjandusliku uurimistööga, kus hinnatakse ja analüüsitakse igat tähte ja igat lauset. Põhjus ikka see sama, sõda õnnetu süstlavahetuspunkti vastu, mille kaitseks mees astus.
Veel nõuka ajast on teada, et initsiatiiv on karistatav. Riigikord on muutunud, kuid see tõde jääb vist igaveseks ajaks. Ainuke linnaosavanem kogu Tallinnas, kes vaevus nägema probleemi, tegi kõik temast oleneva, et seda jõukohaselt lahendada, on nüüd muudetud peksupoisiks. Olles tegev HIV- ja narkoprobleemide valdkonnas ligi kakskümmend aastat, võin tõega väita, et see oli esimest korda, kui linnaosavanem võttis meie probleemi tõsiselt, süvenes ja tegi endale selgeks, milles on kitsaskoht. Ta ei saatnud meid uksest välja heade katmata lubadustega, nagu seda on varem korduvalt teinud tema eelkäijad, vaid võttis ette reaalseid ja tegusaid samme. Üle raskuste leidis keskusele sobiva koha, sõlmis lepingu ja pole tema süü, et keskus on siiani uude kohta kolimata.
Ma saaks aru kui tavaline elanik, kes ei ole eriti pädev ei narkomaania ega HIVi probleemides, vaimupimedusest ja hirmust hakkab otsima vaenlasi ja ohte seal, kus neid ei ole. Seda on juhtunud ka arenenud ühiskondades, näiteks HIVi epideemia alguses USAs loobiti kividega esimesi HIV positiivseid inimesi ja nende maju, ei tahetud selliste perede lapsi kooli lasta, tehti muudki säärast. Tänapäeval tundub see juba ürgaegse koledusena isegi meil Eestis. Kuid säärane suhtumine on nüüd hoogu võtnud narkomaania probleemi suhtes. NIMBY (Not In My Back Yard). Olles omateada progressiivne ühiskond, ei julge me öelda, et oleme narkomaaniaga võitlemise vastu. Jaa, me oleme poolt, kohe kahe käega, aga....ainult mitte minu kõrval.
Sellist suhtumist süvendab ka meie ennetajate ja valgustajate tegemata töö. Meil on kümneid asutusi, kes peaks inimesi harima, sadu ametnikke ja terviseedendajaid, kelle kohustuseks see on, kuid tulemus on nullilähedane. Sellel trööstitul taustal paistavad eriti silma inimesed, kes õhutavad seda vaimupimedust veelgi. Kui need on elanike seast võrsunud aktivistid, kes on piisavalt haritud, oskavad inimestega manipuleerida, kirjutada kaebusi kohtusse, avaldada kõikjal artikleid ja arvamuslugusid, nendest võib veel aru saada, kuigi motivatsioon ei ole alati siiras ja omakasupüüdmatu. Kuid kui vaenu hakkab õhutama advokaat, kes antud kohtuasjaga tegeleb, ületab see juba taluvuse piiri. Advokatuuriseadus nõuab, et advokaat peab juhinduma advokaadi kutse-eetika nõuetest ning headest kommetest ja südametunnistusest. Ka Advokatuuri eetikakoodeks nõuab, et advokaat peab avalikkusega suhtlemisel arvestama kutse-eetika nõudeid. Need nõuded peaks puudutama ka advokaati härra Rainer Ratnikut, kes on ennast positsioneerinud eesti rahva eest kostja ja päästjana. Inimeste, kaasarvatud ka oma klientide seas vaenu õhutamine sotsiaalmeedias, hirmu ja viha kultiveerimine ei ole mingil juhul kooskõlas advokaadi kutse-eetikaga. Sama puudutab ka fakte ja argumente, millega lugupeetud advokaat manipuleerib. Advokaadi lemmikteemaks on viimati avaldatud Tervise Arengu Instituudi uuring «Riskianalüüs kahjude vähendamise keskustega kaasnevad riskid Tallinna näitel».
On kaks võimalust, miks advokaadi väited ei tulene uuringu tekstist: kas advokaat pole seda lugenud ja paneb argumendid peast, või tahtlikult moonutab fakte, mis on juba palju hullem kutse-eetika rikkumine.
Üks näide faktide moonutamisest. Uuringus pole ühtegi sõna sellest, et Paldiski mnt 36a ei kõlba süstlavahetuse teenuse jaoks, kuigi advokaat korduvalt ja mitmes kohas väidab vastupidist. Teine näide. Uuringus on kirjas, et «kahjude vähendamise teenuse (süstlavahetuse) nõuetekohasel osutamisel ei kaasne kuritegevust või seda soosivaid võrgustikke». Igas oma etteastes väidab advokaat vastupidist, hirmutades elanike, et ei nemad ega nende lapsed ei sa ennast turvalisena tunda kui naabruses on narkosõltlasi abistav keskus.
Arst peab oma töös juhinduma arsti eetikast ja miks mitte ka Hippokratese vandest. Ka advokaadil on oma eetikakoodeks ja selle järgimine teeb advokaadi töö austusväärseks ja lugupidavaks. Torm veeklaasis tundub tühise asjana, kuid tegelikkuses tekitab ta ühiskonnas palju asjatuid pingeid ja frustratsiooni. Inimeste vaimupotentsiaalile võiks leida paremat kasutamist.


description: Kuna riigikohus ei võtnud menetlusse Põhja-Tallinna endise linnaosavanema Karin Tammemäe ja tema toonase asetäitja Priit Kutseri kaebusi Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjoni (ERJK) otsuse tühistamiseks, peavad nad linnale kinni maksma enne 2013. aasta kohalikke valimisi eksponeeritud kepikõnniplakatite kulu.

title: Keskerakondlased jäid ebaseaduslike valimisreklaamide asjas lõplikult süüdi

maintext:
Riigikohus ei võtnud menetlusse ka Tallinna ettevõtlusameti osakonnajuhataja Jaanus Mutli samasisulist kaebust. Mutli, kes esines koos Keskerakonna endise esimehe ja linnapea ametist kõrvaldatud Edgar Savisaarega Hiiu staadioni avamist reklaamivatel plakatitel, peab ringkonnakohtu otsuse kohaselt selle eest maksma linnakassasse Savisaarega kahepeale 7333 eurot. Staadionireklaamid läksid maksma kokku 11 000 eurot, kuid samuti reklaamidel poseerinud abilinnapea Arvo Sarapuu on oma osa juba ammu ära maksnud.
Tammemägi peab linnale tagasi maksma 268,8 eurot tema pildiga kepikõnnitreeninguid reklaamivate plakatite eest, mis ilmusid avalikku ruumi veidi enne 2013. aasta kohalikke valimisi.
Kutser peab tagasi maksma 1234,8 eurot selle eest, et 2013. aasta augustis pandi Sõle tn 40 tühjalt seisva koolihoone seinale plakat, millel oli lisaks Kutseri pildile ja nimele kiri «Kahe
aasta pärast seisab siin ujulaga spordikompleks». Reklaami maksis kinni Tallinna linn, ujulaga spordikompleksi pole seal aga tänaseni.
Kõige suurema summa, 116 642 eurot peab tagasi maksma Savisaar. Selle summa eest näidati valimiseelsel perioodil telereklaame, kus toonane linnapea kutsus muuhulgas inimesi osalema Tallinna maratonil.
Tallinna linnavõim nimetas mainitud reklaame inimeste teavitamiseks. Riigiprokuratuuri hinnangul aga oli «Tallinna linnavalitsuse eelarvest tasutud reklaamide eest, mis ei olnud suunatud kohaliku omavalitsuse eesmärkide täitmiseks, vaid millega rahastati Tallinnas võimul oleva Eesti Keskerakonnaga seotud isikute reklaamikampaaniat».


description: Tallinna südalinnas juhtus eile hommikul liiklusõnnetus, kus 11-aastane poiss jooksis sõiduauto ette – nii laps kui ka autojuht lahkusid sündmuskohalt. Politsei otsib õnnetuse pealtnägijaid.

title: Tallinnas jooksis 11-aastane poiss autole ette


description: Korrakaitsjad avastasid kontrolli käigus peatatud auto roolist nigeerlase, kellel oli võltsitud juhiluba.

title: Põhja-Tallinnas avastati Lexuse roolist võltsitud juhiloaga nigeerlane

maintext:
Neljapäeva varahommikul kell 04.39 kontrollis Tallinna kordoni toimkond Tallinnas Sõle tänaval Eesti Vabariigi registreerimismärgiga sõiduautot Lexus ning avastas roolist 1988. aastal sündinud Nigeeria Liitvabariigi kodaniku.
Mees esitas kontrolliks ajaliselt kehtetu Eesti Vabariigi elamisloa, ehkki uus taotlus on menetluses, ja ka rahvusvahelise juhiloa. «Tallinna piiripunkti dokumendiekspert tuvastas, et tegemist on olematu riigi, organisatsiooni või tunnustamata organisatsiooni dokumendiga ja dokument on võltsitud,» teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja.
Korrakaitsjad koostasid dokumendi uurimise akti, isikusamasuse tuvastamise protokolli, sõiduki juhtimiselt kõrvaldamise otsuse ja väärteoprotokolli. Seejärel toimetati nigeerlane edasisteks menetlustoiminguteks kesklinna politseijaoskonda, kus koostati mehele juba kahtlustatava kinnipidamise asendamise akt.
«Kriminaalmenetlust ei alustatud, kuna mees oli nõus menetluskulude ja võimaliku karistusena mõistetava rahalise karistuse asendamise maksega riigituludesse,» lisas Põhja prefektuur. Makse suuruseks määrati 200 eurot ja mehel lubati sõiduki asendusjuhiga teekonda jätkata.
Esmaspäeval kontrollis Tallinna kordoni toimkond allinnas Lootsi tänaval Eesti registreerimismärgiga sõiduautot Toyota ning avastas roolist 1983. aastal sündinud Kameruni Vabariigi kodaniku. Ka tema juhiluba oli võltsitud ning samuti ei olnud dokumendid korras ka tema autol.


description: Politsei palub abi Kannu kõrtsis oktoobri algul turvameeste ja pidutsejate vahel aset leidnud kähmlust pealt näinud inimesi.

title: Politsei otsib Kannu kõrtsi kähmlust pealt näinud inimesi

maintext:
8. oktoobri öösel kella 2.30 paiku toimus Tallinnas Kannu kõrtsis kliendi ja turvatöötajate vahel konflikt.
Kähmlus sai alguse baaris ja lõppes väljas välisukse juures, kui kohale saabus G4S turvafirma patrull, teatas Politse- ja piirivalveameti pressiesindaja Seiko Kuik.
Kõigil, kel on infot juhtunu kohta või kes püüdsid konflikti lõpetada, palume võtta ühendust telefonil 5301 9901 või 612 3000.


description: Tallinna linnavolikogu istungil selgus kummaline põhjus, miks linn ei eralda raha Laagna Lasteaed-Põhikoolile kiikede ostmiseks.

title: Tallinn hoolib: miks erivajadustega lapsed kiikedest ilma jäävad?

maintext:
Istungi stenogrammist selgub, et sotsiaaldemokraadid olid küll esitanud ettepaneku eraldada erivajadustega lastele mõeldud kiikede jaoks raha, kuid volikogu rahanduskomisjonis polnud ühtki sotsi seda ettepanekut kaitsmas.
Stenogrammi kohaselt põhjendas lisaeelarvet puudutava päevakorrapunkti kaasettekandja Leonid Mihhailov (Keskerakond) seda just nii.
Külli Urb (SDE): Lugupeetud Leonid Mihhailov! Mis te arvate, kas on õiglane, et rahanduskomisjon ei toetanud erivajadustega lastele kiikede muretsemist 3500 euro eest. See läheks Laagna Lasteaed-Põhikooli laste kasutusse. Need on enamus ratastoolis lapsed, kes ei saa tavalisi kiike kasutada. Nad istuvad ja lihtsalt vaatavad, kuidas teised lapsed lõbutsevad.
Leonid Mihhailov (Kesk): Kindlasti on see väga oluline teema, mida te tõstatasite ja oleks see minu isiklik rahakott, ma oleks teile andnud sealt selle otstarbe jaoks. Aga linnavalitsus ja rahanduskomisjon kaalusid kõiki asjaolusid aga kahjuks ei olnud ühtegi teie erakonna esindajat, kes komisjonis oleks kas küsimuse esitanud või kohale tulnud või vastu hääletanud. Et selles mõttes ei tekkinudki seda probleemi komisjonis. Aitäh!
Kui Mihhailov oli kaasettekande lõpetanud, võttis sõna volikogu SDE fraktsiooni esimees Anto Liivat, kes leidis, et asi on mitte ainult piinlik, vaid ka naeruväärne. «Mul on kurb, et ka selle lisaeelarve menetluse käigus opositsiooni esitatud parandusettepanekuid praktiliselt ei arvestatud, kui välja arvata Tallinna Hilariuse Koolile õppevahendite soetamiseks leitud täiendavad 2000 eurot. Selle ettepaneku eest tänan ja tunnustan ma oma head kolleegi Maris Silda. Aga samal ajal, kui me esimese lisaeelarvega linnavalitsuse ja keskfraktsiooni targal juhtimisel leidsime ajalehe Stolitsa eelarve suurendamiseks 100 000 eurot, ei suuda me käesoleva eelarve kontekstist leida Tallinna Laagna põhikooli erivajadustega lastele kiikede soetamiseks kolme ja poolt tuhandet eurot. Head kolleegid, on mitte ainult piinlik, vaid ka naeruväärne.
Sestap veel kord ma loodan siiralt, et järgmist linna põhieelarvet tutvustab siin ees juba täieõiguslik ja täievoliline uus linnapea. Sest oleks ju mõistlik, et eelarve projekti tutvustab meile see linnapea, kes Tallinna linna juhtides selle eelarve täitmise eest uuel aastal ka hoolt kandma hakkab.»
Tallinna teise lisaeelarve kolmas lugemine toimub neljapäeval, 3. novembril.


description: Tallinna linnavolikogu sotsiaaldemokraadist liikme Hanno Matto sõnul otsustas revisjonikomisjon lülitada oma tööplaani Tallinna TV sarja «Savisaare protsess» tootmise otstarbekuse ja seaduslikkuse kontrollimise.

title: Tallinna revisjonikomisjon hakkab uurima "Savisaare protsessi" õiguslikkust

maintext:
«Eile langetas riigikohus mitu otsust ebaseaduslike valimisreklaamide osas, mille tulemusena peavad mitmed keskerakondlased Tallinna linnale kinni maksma enda poliitreklaamid. Tegemist on oluliste näidetega, mis loodetavasti panevad iga poliitiku kaks korda järele mõtlema, enne kui nad üritavad avaliku raha eest endale reklaami teha. Loodan, et Keskerakonna esimees Ratas annab linnajuhtide senisele tegevusele õiglase hinnangu ning välistab edaspidi erakonnakaaslaste sarnase tegevuse Tallinna juhtimisel,» ütles Matto.
Tema sõnul soovivad sotsiaaldemokraadid välja selgitada, et Tallinna TV sarja «Savisaare protsess» puhul poleks tegemist parteipropaganda rahastamisega.
«Antud sarja tootmiseks on kasutatud avalikke vahendeid ning kontrolli käigus tuleb välja selgitada, kas seda on tehtud seaduslikult ja otstarbekalt,» lisas Matto.


description: Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) korraldas täna pärastlõunal riigikogu ees piketi, et toetada peaminister Taavi Rõivase umbusaldamist.

title: Fotod: EKRE korraldas Rõivase umbusaldamise toetuseks piketi

maintext:
«Piketil saavad soovijad näidata, mida nad arvavad praeguse valitsuse seisakupoliitikast ning avaldada toetust riigikogu opositsioonierakondadele, kes samal ajal esitavad ühise umbusaldusavalduse Rõivase valitsusele,» ütles piketti korraldav EKRE Põhja-Tallinna ringkonna esimees Urmas Espenberg varem.
Meelt avaldama tulnud inimesed hoidsid käes plakateid sõnumitega «Rõivas, astu tagasi!», «Vajan tööRõivast, mitte moeRõivast!», «Vajame uut valitsust!», «Taavi, sinu peenhäälestuse puldil puudub aku!».
Opositsioonilised EKRE, Keskerakonna ja Vabaerakonna fraktsioonid esitasid täna pärastlõunal riigikogu täisistungil Rõivase suhtes umbusaldusavalduse.


description: Maksu- ja tolliameti (MTA) Tallinna teenindussaalis juhtus täna päeval vahejuhtum, kus klient ähvardas vestluse käigus teenindajat relvataolise esemega. Keegi toimunu käigus vigastada ei saanud ning olukord lahenes kiiresti.

title: 60-aastane naisterahvas ähvardas relvataolise esemega MTA teenindajat

maintext:
Täna kell 15.10 ajal häirekeskussesse tulnud teatele reageeris kolm politseipatrulli ja välijuht. 60-aastane naine peeti kinni ja viidi politseijaoskonda, teatas politsei- ja piirivalvepressiesindaja Tuuli Härson.
Politsei alustas kriminaalmenetlust, menetlejad tegelevad juhtunu täpsemate asjaolude välja uurimisega.
Ida-Harju politseijaoskonna välijuht Kaja Ranna sõnul oli politsei jaoks tegemist tõsist reageerimist nõudva teatega. «Teadet relvaga inimesest avalikus kohas ei võta politsei kunagi kergelt. Meie esimene eesmärk on võimalikult kiiresti ja piisavalt suurte jõududega kohale jõuda, et oht kõrvaldada. Tagantjärgi selgus, et naine võttis teenindusse kaasa relvakujulise suveniiri, kuid esmane teade oli kahtlemata ärev,» rääkis ta.
MTA pressiesindaja Rainer Lauritsa sõnul pöördus naine esialgu teenindaja poole maksutõendi sooviga. «Juhtum toimus vahetult enne teenindusbüroo sulgemist, kui teeninduses ei olnud enam palju inimesi. Nii klienditeenindaja kui kohale saabunud turvamees tegutsesid rahulikult ning vahejuhtum lahenes tänu politsei kiirele reageerimisele suuremat tähelepanu tekitamata,» ütles ta.


description: Kella poole kümne ajal juhtus Vabaduse väljaku lähistel Kaarli puiesteel nelja autoga avarii, milles keegi vigastada ei saanud.

title: Nelja autoga avarii põhjustas Vabaduse väljakul kaose

maintext:
Liiklus oli Kaarli puiesteel tugevalt häiritud, kuid praeguseks on liiklus taastumas. Kolmest sõidusuunast on nüüdseks avatud kaks, kinnitas Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Seiko Kuik.
Õnnetuse järgselt ei saanud trollid kesklinna sõita ning pöördusid Kaarli kiriku juures tagasi. Praeguseks on trolliliiklus taastunud.


description: Tallinna linnavõim ei kavatse astuda samme, et linnapea ametist kõrvaldatud Edgar Saviaare asemele saaks paika uus meer.

title: Tallinna linnavõim ei kavatse Savisaart meeri ametist tagandada

maintext:
«Meie plaan koos volikogu fraktsiooniga on hoida sama situatsiooni nagu praegu kuni 2017. aasta oktoobri kohalike volikogude valimisteni,» ütles Tallinna abilinnapea Kalle Klandorf Tallinna TV saates «Pealinnatund».
Klandorfi sõnul oleks kaks võimalust. «Üks on see, kui linnapea astuks ise tagasi. Siis peaks aga kogu linnavalitsus tagasi astuma ja tekib juhtimiskriis ehk linnavalitsus ei saa ühtegi otsust vastu võtta. Ja volikogu peab siis kiirkorras tegelema uue linnapea küsimusega,» arutles Klandorf.
Tema sõnul oleks sellisel juhul põhimõtteliselt ka võimalus, et volikogu valib Savisaare uuesti linnapeaks. «Siis aga ei saa Savisaar linnavalitsust moodustama asuda, kuna ta on kohtu määrusega ametist kõrvaldatud. Tekib patiseis, mida ei taha keegi,» rääkis Klandorf.
Teine patiseis tekiks siis, kui osad linnavalitsuse liikmed lahkuksid mingil põhjusel ametist. «Ja kui meid jääb vähem kui neli inimest, siis ei ole linnavalitsus töövõimeline ja peaksime kõik tagasi astuma,» jätkas Klandorf.
Harju maakohtu ja Tallinna ringkonnakohtu määrused korruptsioonikahtluse alla langenud Edgar Savisaare Tallinna linnapea ametist kõrvaldamise kohta jäid lõplikult jõusse mullu detsembri alguses, kuna riigikohus ei võtnud Savisaare kaitsja vandeadvokaat Oliver Nääsi määruskaebust siis menetlusse.
Tallinna linnavolikogu kaebuse alusel Tallinna linnapea Edgar Savisaare ametist kõrvaldamist vaaginud riigikohus leidis 15. jaanuaril, et see oli Savisaare korruptsioonikaasust arvestades igati pädev meede.


description: Pirital Merivälja ja Kloostrimetsa tee ristmikul juhtus eile kella 23 paiku liiklusõnnetus, kui liinibuss ja sõiduauto Ford põrkasid kokku.

title: Fotod ja video: Tallinnas põrkasid kokku sõiduauto ja liinibuss

maintext: Rae vallas Peetri piirkonnas valmis uhiuus põhjamaises stiilis koolimaja, mis mahutab algklasside maja, aatriumi koos söökla ja aulaga ning põhikooli osa spordikompleksi, huvialakooli ja raamatukoguga. Täna, 10. novembril peeti koolis pidulik avaaktus.


description: Neljapäeva keskpäeval tegi  Pirita linnaosa südames uksed lahti restaureeritud ajalooline kaubanduskeskus, mis hakkab kandma piirkonna ajaloolist nimekuju Piirita.

title: Pirital avas uksed uus kaubanduskeskus

maintext:
Hoone avamist koordineeriv Anneli Hirv ütles, et keskus soovib saada piirkonna elanike jaoks nö uueks mugavuskeskuseks. «Keskus on mõnusalt kompaktne ja selles ei hakka looklema lõputud rõivaste ja jalanõude kauplused. Selle asemel on eesmärgiks, et külastaja saaks kiirelt ja mugavalt kätte kõik peamised igapäevaselt vajalikud tooted ja teenused,» selgitas Hirv, kelle kinnitusel koondub uues keskuses ühe katuse alla ka Pirita suurim valik erinevaid toidukohti.
Hirve sõnul oli aegade jooksul erinevad kauplusi ja ka linnaosavalitsust võõrustanud esinduslik hoone täielikult amortiseerunud. «Seda enam on hea meel, et Pirita üks arhitektuurilisi pärleid on taas saamas esinduslikuks linnaosa tuiksooneks,» ütles Hirv ja lisas, et algselt 1980. aasta olümpiamängude pressikeskuseks valminud hoone uus stiil on kantud justnimelt maja algse ehitamise aegsest olümpialinnaku rannamelust, mida aktsendina täiendavad värsked värvitoonid ja rannapromenaadile kohane neoontulede sära.
Suure osa keskusest võtavad enda alla mõnusa atmosfääriga uus Rimi supermarket ja Pirita esimene MyFitness spordiklubi. Kauplustest on keskuses esindatud lillepood, sisustuskauplus, apteek, veini- ja gurmeepood ning seni vaid Nõmme turul tegutsenud populaarne Peetri Lõheäri. Teenustest leiab hoonest keemilise puhastuse, hambaarstid, kehastuudio, juuksuri, mobiiliparanduse ja loomakliiniku.
Keskusesse tuleb ka laste mängumaa, kus saab korraldada sünnipäevi ja mängida ning kus üle kolmeaastased lapsed saab jätta ka lühiajaliselt mängumaa töötajate hoole alla, seniks kui suured omaette spordiklubis, einestamas või kasvõi hambaarsti juures käivad.
Ühe katuse alla koondub kokku seitse erinevat toidukohta, mis pakuvad eri maailma köökide toitu nii kiireks eineks, koju kaasa võtmiseks kui kohapeal nautimiseks – alates pagarikojast, mis pakub varajastest tundidest hommikusööki, kuni uue peene Itaalia restoranini.


description: McDonald'si Baltimaade juht Vladimir Janevski pöördus hiljuti Eesti politsei poole palvega sagedamini Lasnamäe McDonald'si ümbruses patrullida, kuna söögikohas tuigerdab üha rohkem narkomaane, kes on ohuks nii klientidele kui töötajatele.

title: Lasnamäe Mcdonald's palus politseilt kaitset narkomaanide eest

maintext:
Janevski tõi kirjas politsei- ja piirivalveametile (PPA) välja, et viimasel ajal on suurenenud narkojoobes isikute arv Mahtra tänaval asuvas McDonald'sis. Näiteks möödunud kuul puutusid söögikoha töötajad narkomaanidega kokku enam kui neljal korral.
Oktoobri teises pooles kutsuti Lasnamäe McDonald'sisse narkomaanide tõttu neljal korral välja ka politsei ja kiirabi.
Janevski palus politseil olukorrale reageerida ja kasutusele võtta rangemad meetmed narkomaanide ohjeldamiseks. Lahendusena näeks ta sagedasemat politseinike patrullimist Mustakivi keskuse ümbruses ja võimalusel ka restorani siseterritooriumil.
Ta lisas kirjas politseile, et narkojoobes isikud ohustavad restorani külastajaid, kelle seas on palju lapsi, aga ka restorani töötajaid, kelle seas on nii alaealisi noorukeid kui ka rasedaid.
Põhja prefektuuri Ida-Harju politseijaoskonna juht Valter Pärn ütles vastuses kiirtoidukohale, et kõige asjakohasemaks meetmeks klientide ja töötajate turvalisuse tõstmiseks on kaasata turvaettevõte.
«Kuna soovite, et politsei patrulliks võimalusel ka Lasnamäe McDonald`s restorani siseruumides, siis selgitame, et politsei ei osuta eraettevõtjatele turvateenust,» märkis Pärn, lisades, et kõige tõhusamaks meetmeks narkomaanide heidutamiseks on siiski turvatöötaja, kes oleks restoranis lahtiolekuaegadel kohapeal ja takistaks narkojoobes isikute sisenemist.
Varem olid narkomaanid Viru McDonald'sis
Janevski selgitas Postimehele, et narkomaanid ei ohusta Lasnamäe inimesi mitte ainult McDonald’si restoranis, vaid ka lähikaudsetel tänavatel ja teiste seal tegutsevate ettevõtete juures. Seega ei ole probleem tema sõnul lahendatav vaid McDonald’sis alaliselt kohal viibivate turvameeste palkamisega. «Pigem on narkomaanide külaskäikude sagenemine märk sellest, et siin piirkonnas ei nähta politseipatrulli piisavalt sagedasti,» märkis ta.
Janevski kinnitusel teeb McDonald’s praegu ja ka edaspidi tihedat koostööd oma turvapartneriga ning kui muud võimalust klientide turvalisuse tagamiseks enam ei ole, hakkavad turvameeskonnad alaliselt restoranis töötama.
«Kuid kuna üldjuhul on õhkkond restoranis väga hubane ja peresõbralik, siis loodame väga, et selleks põhjust ei ole ning et politsei võtab piirkonna edaspidi tihedama vaatluse alla, et tõsta sealsete elanike turvatunnet,» sõnas Janevski.
Ta märkis, et McDonald’s on Eestis tegutsenud enam kui 20 aastat ning selle aja jooksul on neil varem tulnud tegeleda vaid mõnel korral narkomaane puudutavate küsimustega.
Varasemalt on narkomaanidega probleeme olnud ennekõike Viru McDonald'sis vanalinnas, kus viidi aga sisse muudatus, mille tulemusena pääseb tualetti vaid ostukviitungile märgitud uksekoodiga. Selline süsteem on nüüd kasutusel ka Lasnamäe ja Sõle McDonald'sites.
Viru restoranis on kindlatel aegadel kohal ka turvameeskond ning samuti on seal ees ja vahetus läheduses pidevalt politseipatrullid, kes vajadusel reageerivad ja kelle nähtavus võimalikke tülitekitajaid heidutab.
«Kuna töötajate ja klientide turvalisus on meie prioriteet, siis võtame taolisi juhtumeid äärmise tõsidusega,» lisas McDonald'si Baltimaade juht.


description: Seoses veeavariiga Rävala puiestee 8 juures suleti täna õhtul liiklusele teelõik Kaubamajast kuni A. Lauteri ristini suunaga Solarise poole.

title: Veeavarii tõttu on suletud teelõik Kaubamajast kuni Lauteri ristini

maintext:
Sellest tulenevalt suunatakse lähiümbruses asuvate tänavate kaudu ümber trollid 1 ja 3 ning bussid 23 ja 42.
Linnavalitsus palub jälgida liiklust suunavaid märgistusi ja liikluskorraldajat. Samuti soovitatakse võimalusel valida teine sõidumarsruut. Tavapärane liikluskorraldus taastatakse esimesel võimalusel.
Tee jääb suletuks ka homme hommikul. Tõenäoliselt taastatakse tee ning avatakse liiklusele alles homme õhtuks.


description: Tartu maantee ja Türnpu tänava ristmikul toimuvate rekonstrueerimistööde tõttu suletakse trammiliinid nr 2 ja 4 laupäeval, 19. novembril kella 9-17.

title: Trammid nr 2 ja 4 laupäeval ei sõida

maintext:
Trammiliinide osaliseks asendamiseks pikendatakse bussiliinid nr 50 ja 58 kesklinna marsruudil Majaka tänav, Lubja tänav, Tartu maantee, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Narva maantee, Pronksi tänav, Tartu maantee, Lasnamäe tänav, Majaka tänav, Peterburi tee, Pae tänav, Majaka tänav, Majaka põik.
Uuel liikumisteel peatuvad bussid peatustes: Majaka tänaval kesklinna suunal trammipeatuses Majaka põik ja mõlemal suunal trammipeatustes Sikupilli ja Majaka, Tartu maanteel mõlemal suunal bussipeatustes Bussijaam ja Keskturg, Rävala puiesteel kesklinna suunal bussipeatuses Tornimäe ning A. Laikmaa tänaval Narva maantee suunal A. Laikmaa bussipeatuses.


description: Tallinnas juhtus täna õhtul Järve Statoili lähedal kokkupõrge kahe sõiduauto ja liinibussi vahel. Õnnetuses sai viga vähemalt kaks inimest.

title: Kahe sõiduauto ja liinibussi kokkupõrkes sai viga vähemalt kaks inimest