description: Nõukogude julgeolekuorganite arhiividokumendid näitavad, milline groteskne ja brutaalne olustik valitses Teise ilmasõja järgsetel esimestel aastatel Saaremaal. Tsiviilisikute kõrval oli siin tuhandeid Nõukogude sõjaväelasi, kes ei pidanud end sugugi üleval väärikate […]

title: Rahutud esimesed rahuaastad

maintext:
Nõukogude julgeolekuorganite arhiividokumendid näitavad, milline groteskne ja brutaalne olustik valitses Teise ilmasõja järgsetel esimestel aastatel Saaremaal. Tsiviilisikute kõrval oli siin tuhandeid Nõukogude sõjaväelasi, kes ei pidanud end sugugi üleval väärikate vabastajatena.
Kuigi arhiividokumentide järgi keskendus julgeoleku- ja sõjaväejõudude põhitähelepanu esimestel sõjajärgsetel aastatel nõukogude režiimile vaenulike isikute – metsavendade, desertööride, Saksa okupantide kaastööliste jne – kindlakstegemisele ja kinnivõtmisele, tuli neil tegeleda ka kuritegudega, mille panid tsiviilisikute suhtes toime sõjaväelased ise.
Enamasti oli tegu sissemurdmiste ja vargustega, millega tihtipeale kaasnes ka kaudne kahju, näiteks olid sagedased kalurite püüniste lõhkumised, mille kohta on hulgaliselt teateid nii Torist, Salmelt kui ka Torgust. Samuti armastasid sõjaväelased röövpüüki lõhkeainetega teha. Kõik see suurendas inimeste vaenulikkust uue võimu vastu. “Kogu talupoegkond ja kalurkond toob ette 1941. a Punaarmee korda ja distsipliini ning esitab küsimuse, miks seda kahe rahuaasta jooksul ei ole suudetud sama kõrgele viia, kui see oli enne sõda,” nenditakse ühes julgeoleku 1947. aasta ettekandes.
Võõra vara kallale kippudes ei hoolinud punaarmeelased paraku inimeludest.
Röövmõrv Upa külas
Ööl vastu 21. jaanuari 1946 tapeti Upa külas Sepa talus selle peremees Jaan Koov ja tema naine Emilia. Tallinna siseasjade rahvakomissari asetäitjale polkovnik Kisseljovile järgmisel päeval kohalike julgeolekutöötajate poolt edastatud salajases raportis märgitakse, et enam kui 70-aastased Jaan ja Emilia elasid talus üksi. Majapidamine koosnes elumajast ja kõrvalhoonetest, talus oli kaks hobust, üheksa lehma ja väiksemad pudulojused. Loomade eest hoolitses naabrinaine Sinaiida Melder, kes lahkus Koovide juurest 20. jaanuaril kelle viie-kuue paiku õhtul. Perenaine saatis ta eesukseni ja lukustas selle. Raportis viidatakse vanainimeste kartlikule meelele, mistõttu nad hoidsid majaust alati lukus.
Järgmise päeva pärastlõunal kella kolme paiku tuli Melder taas talusse loomi talitama ja leidis vanainimesed majas tapetuna. Viivitamata tõttas naine juhtunust teatama külavolinikule.
Nii peremehele kui ka perenaisele tõi surma kõva eseme löök pähe. Perenaine oli tapetud välisukse juures. Võimalik, et memm ei olnud öösel maganudki, sest Melderi tunnistuse kohaselt oli Koovide üks lehm kohe-kohe poegimas ja perenaine jälgis looma. Jaan Koov ilmselt magas mõrvahetkel tagatoas ja talle löödi une pealt raske esemega pähe. Sellest kõneles suur vereloik voodi ees. Kuidas peremehe surnukeha elutuppa sai, uurijad esialgse vaatluse põhjal öelda ei osanud, kuid oletasid, et ohver võis pärast lööki ise sinna komberdada või lohistasid teda mõrtsukad.
Raport märgib, et tapmine pandi toime röövimise eesmärgil, millest kõnelesid ruumides laiali loobitud esemed, lahtikistud kirstud ja kohvrid, purukslöödud sahtlid. Sündmuskohale toodud Koovide tütar kinnitas, et rõivastest oli kadunud villasest riidest mantel ja uus villane ülikond. Samuti oletas ta, et röövitud oli tapetute raha, kuna mõned päevad varem olid nad müünud 6500 rubla eest härja ja kogu eelmise suve oli perenaine turul piima müünud. Raha oli ilmselt magamistoas voodi all, mis oli pahupidi pööratud. Uurijad läbiotsimisel raha ei leidnud.
Raport märgib, et tapmise panid ilmselt toime sõjaväelased. Sellele viitab Arteemi Laaneväli tunnistus, kes 20. jaanuari õhtul kelle kümne paiku saatis koju üht tütarlast, kes elas Upa külast mõni kilomeeter eemal.
/…/
KOMMENTAAR: S õjaväelaste kuriteod aeti sageli metsavendade kraesse
Aastatel 1945–50 süüdistas julgeolek Elmar Ilbi salka enam kui neljakümnes “terroriaktis”. Kuna enamik sõjajärgseid kuritöid kirjutati lihtsalt Ilbi arvele, on nende tegelikku toimepanijat tagantjärele võimatu kindlaks teha.
Arhiivimaterjalidele tuginedes andis suure panuse kuritegevusse Saaremaal Nõukogude armee. Näiteks ainuüksi 1947. aasta jaanuaris sooritasid sõjaväelased maakonnas toimepandud 15 kuriteost 12. Lisaks vargustele, tapmistele, röövimistele, vägistamistele ja kaklustele süüdistati neid viljaga spekuleerimises, kalurite võrkude rüüstamises ja lõhkeainega kalapüügis. Mitmes vallas avaldati nördimust, et sõjaväelased karjatavat oma hobuseid talumeeste põldudel. Loomi ära ajama läinud inimesi tulistati hirmutamiseks automaadist.
Tegelikult on see vaid murdosa Saaremaal toimunud kuritegudest, kus uurimine suudeti lõpule viia. Kõik see põhjustas saarlaste seas paanikat ja süvenevat vaenu, mis ei jäänud kohalikele võimudele märkamatuks.
Näiteks kurdeti EKP keskkomiteele, et Kuressaare vallas Abruka saarel segasid kohalikud sõjaväelased 1947. a 9. mai tähistamist. Pärast piduliku aktuse läbiviimist, kui rahvas oli vaheajal õue läinud ja pidi algama isetegevuse osa, tulid sinna purjus sõjaväelased, kes alustasid tüli. Algne kivide loopimine läks üle relvadega paugutamiseks, mistõttu umbes 50 inimese suurune rahvahulk laiali jooksis. See jätnud elanikele väga halva mulje.
Garel Püüa
Täispikk lugu ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Üheksandaks Saare maakonna aasta põllumeheks kuulutati eile õhtul Kuressaare südalinnas toimunud Saarte Hääle lõikuspeol Rautsi talu peremees, teravilja- ja köögiviljakasvatajana tuntud Aarne Põri. Aasta põllumehe valisid traditsiooniliselt Saarte Hääl ja […]

title: Aasta põllumees 2016 on Aarne Põri

maintext:
Üheksandaks Saare maakonna aasta põllumeheks kuulutati eile õhtul Kuressaare südalinnas toimunud Saarte Hääle lõikuspeol Rautsi talu peremees, teravilja- ja köögiviljakasvatajana tuntud Aarne Põri.
Aasta põllumehe valisid traditsiooniliselt Saarte Hääl ja Kadi raadio koos seniste aasta põllumeestega. Põrile tuli tunnustus loomulikult üllatusena. Maakonna värske esipõllumees tunnistas, et ei oleks sellise tiitli saamist osanud lootagi. Talupidamist peab ta eluviisiks, mitte hootiseks tuhinaks. Sedasi on ta ühes perega enam kui 20 aastat selle ala peal kenasti vastu pidanud.
Saaremaa põllumeeste liidu ja Kõljala POÜ juhi Tõnu Posti hinnangul on Aarne Põri igati asjalik põllumees, kes on alati hingega asja juures. “Aarne on sisenenud aianduse nišši ja ta on teinud seda väga teadlikult, mitte lihtsalt proovides valdkonda,” rääkis Post. “Ta on enesele selgeks teinud, kuidas seda teha, ja kui me tihtipeale küll oskame toota, kuid müügiga on raskusi, siis Aarne Põril on ka müügiosa läbimõeldud ja paika pandud,” kinnitas Post.
Nõndamoodi jääb Tõnu Posti sõnul üle soovida Põrile ja tema perele vaid edu nende ettevõtmises. “Nad on ju ikkagi lausa terve perega hõivatud selles asjas,” märkis ta.
Saarte Hääle vastutav väljaandja ja Kadi raadio tegevdirektor Gunnar Siiner nentis, et tänavune aasta põllumees on hea näide põlvkondade koos tegutsemisest, mis on andnud talule uue hingamise. “Uus vaatenurk, uus lähenemine ja uus energia,” loetles ta Rautsi talu plusse.
Aasta põllumehe konkursi žürii koosnes tema sõnul varasematest maakonna aasta põllumeestest. “Võib öelda, et enam kompetentsemat žüriid pole võimalik kokku panna,” kinnitas Siiner.
Saare maakonna aasta põllumehi on Saarte Hääle ja Kadi raadio eestvedamisel välja selgitatud juba 2007. aastast alates, mil selle auväärse tiitli pälvis Indrek Haamer.
Pikemat intervjuud Aarne Põriga saab kuulata Kadi raadio saates “Kohvilaud” laupäeval kell 12 ja kordusena pühapäeval kell 13.

fasttext_language: et


description: Lääne-Saare vallamajja otsitakse töötajat ametinimetusega kantselei vanemspetsialist. Muu hulgas on see inimene, kelle häält kuulevad kõigepealt vallamajja telefonitsi pöördujad või kes oskab abivajaja suunata vallamajas vajaliku ametniku juurde.   Vallasekretär […]

title: Lääne-Saare vald otsib kantselei raudvara

maintext:
Lääne-Saare vallamajja otsitakse töötajat ametinimetusega kantselei vanemspetsialist. Muu hulgas on see inimene, kelle häält kuulevad kõigepealt vallamajja telefonitsi pöördujad või kes oskab abivajaja suunata vallamajas vajaliku ametniku juurde.
Vallasekretär Andrus Lulla, kes juhib valla kantselei tööd, ütleb, et see ei ole uus ametikoht, vaid vabanev. Praegune töötaja on otsustanud vabastada koha noorematele. Lulla selgitab ka, et mõnes mõttes on see amet sekretäritöö. Teisalt jälle selline jaamakorraldaja amet.
Selle ametniku kätte jõuab kõigepealt kogu vallamaja üldaadressidele laekuv kirjavahetus. Nii tavakirjad kui ka e-post. Need kõik tuleb registreerida, suunata, vajadusel ka vastata. Ühesõnaga, kogu kirjavahetuse haldamine ja ka kirjadele vastamise kontrollimine.
Kohalikus omavalitsuses on seadusega üsna täpselt määratud, kui kaua võib ühele või teisele kirjale vastust koostada. Kõik see käib läbi Delta dokumendihaldustarkvara ning seega tuleb Lulla sõnul kasuks selle või mõne muu sarnase süsteemi tundmine. Samamoodi võiks kandideerijal olla mõningane arusaam kohaliku omavalitsuse toimimisest.
Lisaks tuleb kantselei vanemspetsialistil korraldada kodanike vastuvõttu ja vajadusel suunata telefonikõnesid.
Selleks aga, et kõike seda organiseerida, peab teadma ka, kes ja kus majas on. Vajadusel oskab ta inimese leida ka väljaspool maja.
Lulla sõnul on väike osa tööst ka volikogu ja valitsuse istungite teenindamine. Seda selles mõttes, et tuleb olla nagu natuke perenaine ja vaadata, kas ruumid on korras ja kõik vajalik olemas.
Nõudmised sellele ametikohale kandideerijale on üsna üheselt mõistetavad: arvutioskus, väga hea suhtlemis- ja eesti kirjakeele oskus, ühe võõrkeele kesktase.
Töökuulutuses on eeldusena nimetatud erialase hariduse olemasolu soovitavalt sekretäri kutseõppe 5. tasemega, kasuks tuleb ka aastane töökogemus.
Andrus Lulla rõhutab veel kord, et kindlasti on vajalik väga hea suhtlemisoskus ning kohusetundlikkus ja täpsus.
Tuleb olla ka kiire õppija. Lulla mainib, et mõnda aega peab uus ametnik oma n-ö eelkäija kõrval nädalapäevad “õpipoissi” etendama.


description: Muhumaal Koguva sadamas kuulutatakse täna  välja Eesti toidu kuu, mille juhtmõte on “Ma armastan Eesti toitu”. Septembris toimuva toidukuu jooksul leiab aset üle 30 kodumaisele toidule pühendatud sündmuse ja festivali. […]

title: Muhus kuulutatakse välja Eesti toidu kuu

maintext:
Muhumaal Koguva sadamas kuulutatakse täna välja Eesti toidu kuu, mille juhtmõte on “Ma armastan Eesti toitu”.
Septembris toimuva toidukuu jooksul leiab aset üle 30 kodumaisele toidule pühendatud sündmuse ja festivali. Mullu külastas Eesti toidu kuu sündmusi ligi 65 000 inimest, edastas maaeluministeerium.
“Eesti toidutootjad kuulutavad juba teist aastat septembri Eesti toidu kuuks, et väärtustada kodumaist päritolu toitu ja kasvatada selle populaarsust tarbijate seas,” ütles toidukuu projektijuht Kadi Raudsepp. “Toidukuu toimub septembris, sest see on Eestis kasvatatud toidu poolest kõige rikkalikum ja võimalusterohkem aeg meie köökides.”
“Tänavu avame Eesti toidu kuu Muhumaal Koguva sadamas, kus merekultuuriaasta puhul nii Saare- ja Muhumaa kui ka mandri kokad võtavad mõõtu kodumaise kala valmistamises,” rääkis Raudsepp. “Kokkade meeskondadele oleme püstitanud ülesande valmistada kodumaistest kaladest kaasaegne sadamatoit.”
Toidukuu kestab septembri algusest oktoobri keskpaigani ja selle avamine toimub pühapäeval kella 13-15 Muhumaal Koguva sadamas. Avaüritusel osalemine on tasuta.
Eesti toidu kuu raames toimub üle Eesti enam kui 30 festivali, laata, näitust, messi ja konverentsi. Samuti on Eesti toidu kuu puhul tulnud üle 70 eripakkumistega välja Eesti toidutee võrgustikku kuuluvad restoranid ja toidukohad.
Eesti toidu kuud tähistati esmakordselt 2015. aasta septembris. Kokku osales toidukuu enam kui 30 festivalil ja sündmusel üle 65 000 inimese.
Toidukuu on osa müügiedenduskavast “Eesti toit 2015–2020”. Varem on maaeluministeerium koos koostööpartneritega korraldanud selle raames Eesti toidu väljaku 2014. aasta laulupeol “Aja puudutus. Puudutuse aeg”, Eesti toidu kuu 2015. aastal ning 2015. ja 2016. aastal toimunud avatud talude päeva.


description: Tänavu pole Saare maakonnas väljastpoolt peret lapsendatud ühtki last. “Ka peresiseseid lapsendamisi on olnud vaid üksikuid,” tõdes Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru. Eile kell 12–13 toimus […]

title: Saaremaal lapsendatakse vähe

maintext:
Tänavu pole Saare maakonnas väljastpoolt peret lapsendatud ühtki last.
“Ka peresiseseid lapsendamisi on olnud vaid üksikuid,” tõdes Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Anneli Tõru.
Eile kell 12–13 toimus maavalitsustes üle Eesti lapsendamise tund, kus pakuti võimalust esitada küsimusi lapsendamise kohta ning uurida näiteks selle kohta, kuidas saab lapsendatu leida üles oma bioloogilised vanemad, õed-vennad.
Tõru sõnul ei olnud Saare maavalitsuses lapsendamise tunni jooksul ühtki külastajat. “Asi ei ole huvipuuduses,” märkis Tõru. “Lapsendamine on delikaatne teema ja kampaania korras selle kohta uurima ei tulda.”
Tõru sõnul käiakse lapsendamise küsimustes maavalitsuses aga muul ajal aasta ringi.
“See spetsiaalne tund on pigem tähelepanu tõmbamiseks või üldsuse kõnetamiseks,” lausus Tõru.
Tuleva aasta 1. jaanuarist kavatseb sotsiaalministeerium lapsendamise korraldamise üle viia sotsiaalkindlustusameti alla.


description: Täna autasustatakse parimaid üleriigilise õpilaste GLOBE’i konkursi keskkonnaalaste uurimistööde autoreid. 5.–7. klasside arvestuses võitsid kõik kolm esikohta Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilased, samuti saavutasid saarlased 8.–9. klasside seas I ja II koha. […]

title: SÜG-i õpilased võitsid ülekaalukalt GLOBE’i konkursi

maintext:
Täna autasustatakse parimaid üleriigilise õpilaste GLOBE’i konkursi keskkonnaalaste uurimistööde autoreid. 5.–7. klasside arvestuses võitsid kõik kolm esikohta Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilased, samuti saavutasid saarlased 8.–9. klasside seas I ja II koha.
Haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna konsultant Marit Valge ütles, et 5.–7. klasside arvestuses kuulus esikoht Sander Terasele SÜG-i 7. klassist töö “Pliidid Saaremaa kodudes” eest, juhendajad õpetajad Inge Vahter ja Indrek Peil.
Teine koht kuulus Martin Vesbergile SÜG-i 6. klassist töö “Tutt-tiir: bioloogia, levik ja arvukus Saaremaal” eest, juhendajad õpetaja Inge Vahter ja loodusvaatleja Mati Martinson.
Kolmandaks tuli samuti Martin Vesberg koos koolivend Torm Vatsfeldiga 7. klassist. Nende ühine töö kandis pealkirja “Suvine aialinnupäevik 2015 Saaremaa koduaedades”, juhendaja õpetaja Inge Vahter.
8.–9. klassi arvestuses tunnustati esikohaga Diana Alti ja Elo Nõmme SÜG-i 9. klassist töö “Pisikesed teod Saaremaa rannaniitudel” eest, juhendajad õpetaja Inge Vahter ja malakoloog Piret Kiristaja.
Teine koht kuulus Feridee Sevostjanovile ja Iris Kirsile SÜG-i 8. klassist. Nemad uurisid harilikku kopsusamblikku (Lobaria pulmonaria), selle bioloogiat, ohustatust ja levikut Saare maakonnas Mustjala vallas, juhendaja õpetaja Inge Vahter.
Marit Valge nentis, et GLOBE’i üleriigilisel konkursil osalenud õpilaste uurimuste valdkonnad olid mitmekesised, ulatudes lindudest, taimedest ja pliitidest päikesekiirguseni ning õhu ammoniaagisisalduse ja loomade arvu seosteni.
16.–17. septembril tutvustavad GLOBE’i üleriigilise konkursi parimad õpilased oma keskkonnaalaseid uurimistöid Suure-Jaani gümnaasiumis. Parimate autasustamine toimub täna.
GLOBE’i programmi keskkonnaalaste uurimistööde üleriigilisel konkursil osalesid üldhariduskoolide 5.–12. klassi ja kutseõppeasutuste õpilased. Konkursse on Eestis korraldanud aastast 1999 ning nende suurimad toetajad on haridus- ja teadusministeerium ja USA suursaatkond.
Eesti paistab GLOBE’i programmis ülemaailmselt silma suure keskkonnamõõtmiste hulgaga. Hiljuti tunnustas Eestit selle eest ka NASA.


description: Saaremaa ettevõtjate liidu juhatus saatis Saare maavanemale märgukirja, milles viidatakse probleemidele Tallinna–Kuressaare–Tallinna lennuliini graafikuga ja lennufirma AS Avies broneeringusüsteemiga. Saaremaa ettevõtjate liidu juhatuse esimees Villu Vats-feld viitab pöördumises, et suvel […]

title: Ettevõtjad paluvad lennugraafikut muuta

maintext:
Saaremaa ettevõtjate liidu juhatus saatis Saare maavanemale märgukirja, milles viidatakse probleemidele Tallinna–Kuressaare–Tallinna lennuliini graafikuga ja lennufirma AS Avies broneeringusüsteemiga.
Saaremaa ettevõtjate liidu juhatuse esimees Villu Vats-feld viitab pöördumises, et suvel kehtima hakanud graafik, mille järgi jõuab lennuk Kuressaarest Tallinna kell 10.15, sisuliselt välistab tööalased kohtumised ja tegevuse enne kella 11.
“Ärikohtumised, töökoosolekud, seminarid ja koolitused algavad Tallinnas üldjuhul varem, mistõttu lennuki kui transpordivahendi kasutamine ei ole paljudes olukordades mõeldav,” selgitab Vats-feld.
Et lennuühenduse oluline sihtgrupp on just ettevõtlusega seotud lendajad, paluvad ettevõtjad võimalusel muuta graafikut selliselt, et lennuk jõuaks Tallinna kell 9.30, mis võimaldaks tööaja paremat kasutamist nii Saaremaale kui ka Tallinna saabujatel.
Samas juhib pöördumine maavalitsuse tähelepanu asjaolule, et endiselt on aktiivne eelmise vedaja AS Avies kasutatud broneeringusüsteem. Lehel ei ole küll võimalik pileteid broneerida, kuid seal olev info tekitab palju segadust, eelkõige just väliskülalistele.


description: Augustikuust alates on Rehemäe mööbli- ja E-ehituskeskuse kaupluses ning Saaremaa kaubamajas võimalik tasuda kauba eest järelmaksuga. Saaremaa tarbijate ühistu kaubandusjuht Marika Mägi ütles, et järelmaks on hea võimalus, kui klient […]

title: Rehemäel ja kaubamajas saab kaupa osta järelmaksuga

maintext:
Augustikuust alates on Rehemäe mööbli- ja E-ehituskeskuse kaupluses ning Saaremaa kaubamajas võimalik tasuda kauba eest järelmaksuga.
Saaremaa tarbijate ühistu kaubandusjuht Marika Mägi ütles, et järelmaks on hea võimalus, kui klient soovib teha suurema ostu, kuid tal ei ole hetkel selle jaoks piisavalt vaba raha või kui ta tahab oma kulutuse jagada järgmistele kuudele.
Järelmaksuga saab nimetatud poodides tasuda ostukorvi eest, mille hind on vahemikus 80–2000 eurot. Järelmaksu saab vormistada kuueks kuni kuuekümneks kuuks ja selle intress on 11,9% ostusummalt. “Kliendil on võimalus teha ka sissemakse, ent kui klient seda ei soovi, pole sissemakset vaja,” lisas Mägi.
Tema sõnul on järelmaksu vormistamine lihtne. Selleks tuleb kaasa võtta dokument ja täita kaupluses taotlus. “Otsus järelmaksu võimaldamise kohta tuleb ühe minutiga ja positiivse otsuse korral saab klient kauba kohe kaasa,” märkis Mägi.
Selline makseviis on kaupmeeste juures üle Eesti laialdaselt kasutusel, kuna see annab kliendile võimaluse osta just talle meelepärast kaupa. “Soovime ka oma kauplustes pakkuda klientidele paremaid lahendusi ja mugavat viisi arveldamiseks,” lisas Marika Mägi.


description: 2015. aasta aprillist vabaks jäänud Leisi vallasekretäri ametikohal töötab alates sellest nädalast pealinnast saarele kolinud Elo Ilumäe (pildil). “Inimene juhtus lihtsalt nägema, et meil on koht vaba, ja oli valmis […]

title: Leisi vald sai uue vallasekretäri

maintext:
2015. aasta aprillist vabaks jäänud Leisi vallasekretäri ametikohal töötab alates sellest nädalast pealinnast saarele kolinud Elo Ilumäe (pildil).
“Inimene juhtus lihtsalt nägema, et meil on koht vaba, ja oli valmis Tallinnast ära Saaremaale tulema,” ütles Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep.
Leisi vald hakkas uut vallasekretäri otsima pärast seda, kui eelmine vallasekretär Kaire Müür läks Lääne-Saare valda õigusnõunikuks. Uue vallasekretäri leidmiseks välja kuulutatud konkurss kukkus läbi ja Kaire Müür täitis kuni käesoleva ajani Leisi vallasekretäri ülesandeid osalise tööajaga.
Ludvik Mõtlepa sõnul näitas möödunud aastal vallasekretäri leidmiseks läbiviidud konkurss, et vallasekretäri ametisse on spetsialisti raske leida. “Huvilisi oli palju, aga nad ei vastanud vallasekretärile esitatavatele nõuetele,” viitas vallavanem. Pärast konkursi nurjumist lisati vakantne töökoht valla kodulehel avaldatud vabade töökohtade loetelusse.
Kui konkursil osalenud kandidaatidelt nõudis Leisi vald kohaliku omavalitsuse tööd reguleerivate õigusaktide väga head tundmist, siis Elo Ilumäel on küll nõutud haridus, kuid omavalitsuses ta töötanud ei ole. “Omavalitsustöö kogemust tal veel ei ole, aga küll me selle saavutame,” lausus vallavanem. Et järgmine aasta kujuneb omavalitsustele praegustes piirides viimaseks, saab ka vallasekretäri töö olema Mõtlepa hinnangul küllatki pingeline.
Alles möödunud reedel Kuressaarde kolinud juristiharidusega Elo Ilumäe ütles, et Saaremaal ei ole eriti lihtne erialast tööd leida ning kuulnud infot vabast töökohast Leisi vallas, otsustas ta kandideerida. Varem erinevates valdkondades juristina töötanud uut vallasekretäri omavalitsustöö kogemuse puudumine verest välja ei löö. “Arvan, et saan ka sellel ametikohal hakkama,” sõnas ta.
Ka on Elo Ilumäe arvestanud asjaoluga, et haldusreformi tulemusel ei kesta Leisi vald enam pikalt ning töökoht võib kaduda. “Ma sellest olen teadlik, aga see mind morjendanud küll ei ole, kui ma sellesse ametisse asusin,” lausus Ilumäe. “Muudatused on tänapäeva ühiskonnas väga kiired tulema, ükskõik millises valdkonnas sa töötad.”
Lisaks juristiametile on Elo Ilumäe tegelenud Eestis tipptasemel body-fitnessiga ja töötanud rühmatreeningute treenerina.


description: Viimane nädal on nii mõnelegi seenelisele toonud laubale külma higi, kui ta avastab keset puuderägastikku, et tagasitee on ühtäkki ebaselge. Metsa minekut ei tohi võtta kergekäeliselt ja õige varustus võib […]

title: Muretu seenelkäigu tagab õige ettevalmistus

maintext:
Viimane nädal on nii mõnelegi seenelisele toonud laubale külma higi, kui ta avastab keset puuderägastikku, et tagasitee on ühtäkki ebaselge. Metsa minekut ei tohi võtta kergekäeliselt ja õige varustus võib turvalisel kojujõudmisel otsustavat rolli mängida.
Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter rääkis Saarte Häälele, et ilmastik ja sotsiaalmeedias eksponeeritavad ääreni täis seene- ja marjaämbrid mõjuvad paljudele korilastele nagu metsa ahvatlev hüüe – aeg on metsa minna!
Tänavune suvi on metsaandide poolest rikkalik olnud, loodus pakub lahkelt nii marju kui ka erinevat liiki söögiseeni. Kaido Vahter võttis asja kokku laulumängu sõnadega “Igaüks leiab oma”.
Metsaande korjatakse tema sõnul enamasti küll kodu ümbruses, kuid vahel minnakse uudistama ka kaugemaid ja tundmatuid metsi. “Oma kodumetsas käies arvatakse tundvat iga viimastki võsapuhmast ning kuivenduskraavi, kuid jäetakse tähelepanuta asjaolu, et aeg teeb looduses vahel ulatuslikke ümberkorraldusi ning metsatukk, mis varem võis tunduda selge kui oma kodutee, võib aastatega olla tundmatuseni muutunud,” märkis Vahter.
Ta lisas, et keegi ei lähe ilmselgelt metsa mõttega sinna pikemaks ajaks ära eksida. Seetõttu jagas Vahter ka näpunäiteid, mida metsa minnes järgida, et koduteega muret poleks.
Metsa minnes ole hästi ette valmistatud
Väga oluline on lähedasi ja tuttavaid oma plaanidest eelnevalt alati teavitada, võimalusel võiks metsa minna mitmekesi. Selga tuleb panna soojemad riided, mis oleksid selgesti eristatavad näiteks eredate värvide järgi. Samuti võiks seenelisel müts peas olla, sest just pea kaudu kaotab inimene kõige enam kehasoojust, mida näiteks külmal ajal metsa eksinu endale lubada ei või. Veel tuleb kindlasti kaasa võtta laetud akuga mobiiltelefon ja võimalusel kompass. Kui tehnika alt veab ja mobiilil metsas levi ei ole, tuleb SIM-kaart eemaldada ning nõnda on võimalik helistada hädaabinumbril 112. Siiski tuleb arvesse võtta, et leviaugus tühjeneb telefoniaku kiiremini. Kaasa tuleks varuda ka joogivett ja toidumoona, juhuks, kui metsas viibimine peaks venima pikemaks, kui planeeritud.
“Kui peaksite metsas olles avastama, et ei oska enam koju minna, tuleb abi kutsuda kohe, eelistatavalt päevavalguse tundidel, sest hämaras on teid palju raskem leida,” toonitas Kaido Vahter.
Kuigi tegu on lihtsate näpunäidetega, ei pruugi inimene sageli nende peale tulla. Küll aga aitab neist kinnipidamine nii metsaminejat kui tema lähedasi ning vajadusel ka otsijaid.
Neljast eksinust kolm kodus, üks ikka leidmata
Politsei abi vajatakse metsast väljasaamiseks Saaremaal keskmiselt paar korda aastas. Politsei piirkonnavanem Meelis Juhandi paneb siinkohal südamele, et inimese kadumisest tuleks politseid teavitada võimalikult varakult, sest seda kindlamalt jõuab abi selle vajajani enne tõsiseid tagajärgi.
Saaremaa metsadesse on viimasel paaril nädalal eksinud neli inimest, kellest kolm on tänaseks õnnelikult koju jõudnud. Üks mees, 83-aastane Erich on aga endiselt kadunud. Politsei on teda koos vabatahtlike ja lähedastega otsinud nüüdseks peaaegu kaks nädalat, kaasatud on ka kopter ja teenistuskoerad, kuid seni paraku tulemusteta.
Kui politseile teatatakse inimese kaduma minekust, proovib politsei esmalt temaga ühendust saada ja positsioneerida võimalik asukoht. Kui õnnestub välja selgitada kadunud inimese liikumise piirkond, alustatakse kohe ka otsingutega. Politsei kasutab otsingutel metsa eksinud inimeste aitamiseks sageli sõidukite alarmseadmeid, näiteks heli- või valgussignaali, millest võib pimedal ajal palju abi olla. Lisaks oma töötajatele kaasatakse ka vabatahtlikke, teenistuskoeri ning eritehnikat, näiteks helikopter, mis on varustatud termokaameraga ja muudab inimese metsast leidmise lihtsamaks.
Kaido Vahter märkis veel, et metsaskäik ei pea olema nagu õudusfilm, kuid samas ei tasu loodust alahinnata. Mets pakub küll võimalusi, kuid valede tingimuste ja niru varustuse korral võib ta ka palju võtta.
“Olge hoolivad ja korrake olulised tõed üle ka oma noorematele ja vanematele lähedastele ning tuttavatele,” paneb Vahter inimestele südamele, soovides omalt poolt kõigile toredat seene- ja marjahooaega.


description: Lääne-Saare vallavolikogus opositsioonile sülle sadanud valijamehe kohaga kaasnenud eufooria ja tulevase “paleepöörde” kohta arvab koalitsioon, et igaüks võib arvata, mida tahab. Häältega 10 : 8 valiti Lääne-Saare volikogu kolmapäevasel istungil […]

title: Urmas Lehtsalu tõrjub paleepöörde jutte

maintext:
Lääne-Saare vallavolikogus opositsioonile sülle sadanud valijamehe kohaga kaasnenud eufooria ja tulevase “paleepöörde” kohta arvab koalitsioon, et igaüks võib arvata, mida tahab.
Häältega 10 : 8 valiti Lääne-Saare volikogu kolmapäevasel istungil valijameheks Maidu Varik, kes kuulub opositsiooni ja kelle esitas Mart Maastik. Andres Tinno koalitsioonist esitas kandidaadiks volikogu esimehe Urmas Lehtsalu. Kui enamasti langebki valik volikogu esimehele, siis seekord läks teisiti.
Kohe pärast volikogu istungit ilmus ajalehe Meie Maa veebiversiooni artikkel, mis tõstatas küsimuse, kas tegu on paleepöördega Lääne-Saare vallas ning vahendas Mart Maastiku kirjandusklassikast laenatud sõnu “jää hakkas liikuma” ja kinnitas, et valijamehe valimine näitas suhtumist valda juhtiva Reformierakonna poliitikasse.
Pole seotud tööga
Üks koalitsiooni kuuluv volinik tunnistas, et hääletas tõepoolest Maidu Variku poolt. Urmo Talistu sõnul pole tema otsus kuidagi seotud Urmas Lehtsalu tööga. “Samuti pole minu otsus kuidagi seotud koalitsiooni mittetoimimisega,” kinnitas Talistu. Tema sõnul on Lehtsalu varem kaks korda valijamees olnud.
Tema tegi otsuse konkreetset valijameest ja selle võimalikke eelistusi arvestades. Talistu sõnul näitab tema tehtud valik pigem seda, et volikogus ei istu vaid “kummitemplid”, nagu Mart Maastik tavaliselt väita tavatseb.
Urmas Lehtsalu ütles Saarte Häälele, et tema ei näe kuskil probleemi, intriigi või umbusaldust. “Ma oskasin seda pigem oodata,” kinnitas Lehtsalu. Ta põhjendas seda sellega, et tegu ei olnud vallasisese asjaga, vaid küsimus on presidendi valimises. Lehtsalu kasutas Maastiku väitele vastuseks samuti kirjanduslikku lauset “kuuldused meie surmast on tugevasti liialdatud”.
Valijamees Maidu Varik ajalehes esitatud väidetega ei nõustu. “Need pealkirjad Meie Maa veebiversioonis on kahtlemata liialdused ja püüavad natuke kunstlikult luua pildi jätkuvast pidevast võimuvõitlusest Lääne-Saare volikogus,” ütles Varik eile Saarte Häälele. Tema sõnul on volikogu tervikuna püüdnud olla oma otsustes ja tegemistes erakondade ülene.
Koalitsioon töötab
Eilne otsus näitabki Variku kinnitusel mõneti, et volikogus ei ole alati selget koalitsiooni ja opositsiooni, vaid inimesed otsustavad oma parema äranägemise järgi.
Lehtsalu esitanud Andres Tinno märkis, et kõik volikogu viimasel istungil valla asju puudutanud hääletused näitasid, et koalitsioon töötab.
“Valijamehe valimine on paljuski volinike sisemise tunnetuse, mitte sisuline küsimus. Siin oli pigem hea näide sellest, et meie volinikud on oma otsustes vabad,” ütles Tinno. Ta lisas, et pole vahet, kes on valijamees, ja tunnustas Maidu Varikut kui tasakaalukat head inimest. “Oluline on valida Eestile parim president ja volikogu meelsuse sai Varik ka selles osas kaasa,” sõnas Tinno.


description: Saarlasest poliitik ja ettevõtja Tõnis Palts (IRL) märkis eile sotsiaalmeedias, et IRL ja sotsid võiksid Keskerakonnaga diili teha ja üheskoos Reformierakonna valitsemise juurest eemale tõrjuda. “Eesti kiire areng on Margus […]

title: Palts kutsub üles Reformi valitsusest tõrjuma

maintext:
Saarlasest poliitik ja ettevõtja Tõnis Palts (IRL) märkis eile sotsiaalmeedias, et IRL ja sotsid võiksid Keskerakonnaga diili teha ja üheskoos Reformierakonna valitsemise juurest eemale tõrjuda.
“Eesti kiire areng on Margus Tsahkna ja Jevgeni Ossinovski kätes,” viitas ta IRL-i ja SDE juhtidele. “Pole mõtet viivitada, jõuluks võiks Allar Jõks president olla ja Kadri Simson peaminister.”
Palts nentis, et talle meeldiks Siim Kallas presidendina rohkem, aga kogu pilt jääks kohe päris kindlasti samaks, kui Kallas oleks president ja Taavi Rõivas peaminister.
“Pole mõtet selle Savisaare tondiga enam jaurata. Kesk viskab ta ise üle parda,” kirjutas Palts. Tema sõnul tuleb vaid eelnevalt koalitsioonilepingus mõned asjad kokku leppida, et sinna ei satuks liialt sotside ja keski marksismi, ja nõuda Tallinnas varastamise lõpetamist.
“Küll aga saaks anda Eesti arengule hoo näiteks intensiivsete investeeringutega infrastruktuuri. Poisid, lööge punn eest ära!,” kirjutas Palts.


description: Leisi Lapikoja omanik, sotsioloogiamagistri haridusega Maire Forsel, kes on aastaid olnud Rootsiga tööalaselt seotud, lükkab ümber väite, nagu oleks vägistamiste arv selles riigis viimastel aastatel järsult tõusnud. Üks minu FB-sõber […]

title: Kõike loetut ei tasu uskuda!

maintext:
Leisi Lapikoja omanik, sotsioloogiamagistri haridusega Maire Forsel, kes on aastaid olnud Rootsiga tööalaselt seotud, lükkab ümber väite, nagu oleks vägistamiste arv selles riigis viimastel aastatel järsult tõusnud.
Üks minu FB-sõber kirjutas mulle, et Istanbuli lennujaamas olevat suurelt kirjas hoiatus: “Travel warning! Did you know that Sweden has the highest rape rate worldwide?” (tlk “Hoiatus reisimisel! Kas teadsite, et Rootsis on maailma kõrgeim vägistamiste reiting?”)
Ka Eestis on mitmed väljaanded aeg-ajalt kirjutanud, et vägistamiste arv Rootsis olevat viimastel aastatel justkui järsult tõusnud. Näiteks on oleteadlik.ee lehel suur pealkiri aastast 2013, mis kuulutab, et Rootsis on seksuaalkuritegude arv suurenenud lausa 500%.
Mullu juunis kirjutati nihilist.fm lehel, et Rootsi on maailmas vägistamiste poolest teisel kohal, seksuaalkuritegude arvu hüppelisest suurenemisest Rootsis kirjutati möödunud aastal ka objektiiv.ee lehel, rääkimata väljaandest uueduudised.ee, kus samal teemal on ka tänavu mitmel korral kirjutatud. Kõiki taolisi üllitisi jagatakse usinasti sotsiaalmeedias ja veel usinamalt usutakse iga seal kirjapandud sõna.
Tehakse liiga
Tunnen, et rootslastele on sellise info levitamisega kõvasti liiga tehtud, seepärast tahan seda teemat veidi selgitada.
Esiteks näitab ametlik statistika, et alates 2000. aastate keskpaigast ei ole Rootsis seksuaalkuritegude arv tegelikult suurenenud. Kui vaadata nende arvu aastate lõikes, siis umbes alates 1970-ndate teisest poolest on joonisel näha pidevat stabiilset tõusu. See on aga tingitud peamiselt erinevatest seadusemuudatustest ja sellest, et Rootsis on tehtud väga palju tööd selleks, et julgustada kõiki ükskõik millisest ahistamisest teatama. Hea oleks ka meeles pidada, et kui mingis statistikas toimub väga järsk hüpe üles või alla, siis on alati põhjust kahtlustada mingit seadusemuudatust ja uurida järele, milles asi.
Rootsi erineb teistest maadest näiteks selle poolest, et kui ühte naist on tema oma mees pika perioodi jooksul vägistanud 100 korda ja ta lõpuks otsustab selle kohta avalduse teha, siis lähevad kõik need korrad statistikas üksikjuhtumitena arvesse, jättes mulje, et tegemist on 100 erineva isikuga toimunud vägistamisega.
Kui 1970-ndatel olid igasugused seksuaalkuriteod häbiasi, millest ei juletud kellelegi teada anda, siis käesolevaks sajandiks on olukord selles suhtes radikaalselt muutunud – ühiskond on avatum, inimesed julgemad ja igasugusel tasandil diskrimineerimine on muutunud üha taunitavamaks.
Ka seksuaalkuritegude alla käivate juhtumite spektrit on pidevalt laiendatud, kuni selleni, et kui keegi näeb pargis liputajat ja sellest politseile teada annab, kajastub see hiljem statistikas seksuaalkuriteona. Näiteks 2005. aastal oli seksuaalkuritegude järsk tõus tingitud sellest, et selle kuriteoliigi alla liideti juhtumid, kus vägivalda ei kasutatud, aga mida sai hiljem tõlgendada kui ohvri abitu oleku ärakasutamist – näiteks purjus olekus või narkouimas toimunud vahekorrad. 9. klassi õpilaste uuringust on aga näiteks selgunud, et aastail 1995–2013 oli vahepealsete väikeste tõusude ja mõõnadega seksuaalkuritegude arv pidevas languses.
Igasugune “allapoole vööd” nali on väga taunitav ja klassifitseerub ahistamisena – ja tõstab Rootsi seksuaalkuritegude statistikat.
Lubamatud naljad
Arvestada tuleb sedagi, et seksuaalkuritegude alla liigitatakse muu hulgas igasugused ahistamised – nt kui kolleeg teeb siivutuid märkusi, siis sellestki võivad paljud politseile teada anda ja see suurendab seksuaalkuritegude statistikat.
Oluline on tähele panna Rootsi käitumiskultuuri eripärasid – emeriitprofessor, rootslaste mentaliteedi uurija Åke Daun on oma raamatus “Svensk mentalitet” (tlk “Rootsi mentaliteet”) seda teemat pikemalt käsitlenud. Näiteks seda, kui ausad on rootslased. Spikerdamine on midagi täiesti lubamatut ja kui kaastudeng seda märkab, läheb ta kaebama – sest see on teiste suhtes ebaaus. Niisamuti on töösuhetes: igasugune “allapoole vööd” nali on väga taunitav ja klassifitseerub ahistamisena – ja tõstab Rootsi seksuaalkuritegude statistikat.
Nii et säilitagem kriitiline meel ja ärgem unustagem, et uuringutes kasutatakse riikide lõikes erinevat metoodikat ning seadused on pidevas muutumises – seda kõike tuleb statistika tõlgendamisel arvesse võtta.


description: Viimaste aastate pingeline olukord maailmas on rahvusvahelisele koostööle palju kahju teinud. Õnneks on aga üks erand – Skandinaavia maad. Nimelt olevat Põhja-Euroopas praegu tekkinud ülihea võimalus panna aeg käima tagurpidi […]

title: TULEVIKUPROGNOOS: Põhjamaade liitriigi loomise võimalikkusest

maintext:
Viimaste aastate pingeline olukord maailmas on rahvusvahelisele koostööle palju kahju teinud. Õnneks on aga üks erand – Skandinaavia maad. Nimelt olevat Põhja-Euroopas praegu tekkinud ülihea võimalus panna aeg käima tagurpidi ja alustada hoopiski koostöö edendamist. Viimasel ajal on sääraste optimistlike seisukohtadega välja tulnud mitmed Rootsi ajakirjanikud, ajaloolased ja isegi ärimehed.
Muutused, mis toimuvad meid ümbritsevas maailmas, on tekitanud olukorra, kus mõned vanad ideed on taas aktuaalsuse omandanud. 500–600 aastat tagasi tekkis Euroopas Taani eestvedamisel majanduslikult ja sõjaliselt võimas Põhjamaade liit – Kalmari unioon.
Ajakirjanik Mathias Bred arvab aga, et umbes samasugune olukord on kujunenud ka praegu. “Eeldused luua Põhjamaade liitriik pole veel kunagi olnud sedavõrd tugevad ja ilmselged,” kirjutab ta ajalehe Göteborgs-Posten ilmunud arvamusloos.
Nende seas, kes aktiivselt Põhjamaade liitriigi teemat arendavad, on ka tuntud rootsi ajaloolane ja sotsioloog Gunnar Wetterberg. Oma raamatutes ja mitmes ajaleheartiklis loetleb ta Põhjamaade liitriigi eeliseid. Teadlase arvates tagavat selline poliitiline moodustis rahvusvaluuta tugevuse ja stabiilsuse ning tugevdavat ühiskonna võimet majandusraskustega toime tulla. Lisaks looks liitriik palju laiaulatuslikuma ja paindlikuma tööturu, aitaks tõsta üldist heaolu ja individuaalset elatustaset ning, mis kõige olulisem, suurendaks Skandinaavia maade mõjuvõimu globaalpoliitiliste probleemide lahendamisel.
Loe edasi laupäevasest Saarte Häälest


description: 1. oktoobrist hakkab Saare- ja Hiiumaa vahelist parvlaevaliini opereerima AS Kihnu Veeteed laevaga Reet, mis on senisest parvlaevast poole väiksem. Kui 1987. aastal ehitatud Kõrgelaid mahutab enam kui 1000 tonni, […]

title: Sõru-Triigi liinil hakkab sõitma poole pisem laev

maintext:
1. oktoobrist hakkab Saare- ja Hiiumaa vahelist parvlaevaliini opereerima AS Kihnu Veeteed laevaga Reet, mis on senisest parvlaevast poole väiksem.
Kui 1987. aastal ehitatud Kõrgelaid mahutab enam kui 1000 tonni, siis 1971. aastast pärit parvlaev Reet vaid 450 tonni. Reedale mahub majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda andmeil 157 reisijat ja 20 sõiduautot. Kõrgelaid mahutab 30 sõiduautot ja 190 reisijat.
“Läbirääkimised on olnud keerulised ning Saaremaa ja Hiiumaa vahet reisivad saareelanikud peavad arvestama võimalusega, et oktoobris võib liini esimestel nädalatel teenindada pisut väiksem asenduslaev Reet,” märkis MKM-i merendus- ja lennundusosakonna juhataja Taivo Linnamägi.
Edaspidi on tema sõnul kasutusel jääklassiga laev Subsea Seven, kuhu mahub 86 reisijat ja 24 sõiduautot.
Rasmus Ruuda sõnul peaks nii Reedale kui Subsea Sevenile mahtuma ka Saaremaa piimatööstuse piimakogumise veok. Laevagraafik peaks temale teadaolevalt samaks jääma.
Sõlmitud avaliku teenindamise leping on ministeeriumi kinnitusel lühiajaline, kestusega umbes seitse kuud. Alates maist on liinile oodata uut reisiparvlaeva Soela. See on Tarmo Linnamägi sõnul esimene laev, mis on spetsiaalselt valmistatud Saaremaa ja Hiiumaa vaheliseks laevaühenduseks. Laev valmib Baltic Workboatsis.
Sõru–Triigi parvlaevaühenduse aastane dotatsioonisumma riigilt on ligi 1,3 miljonit eurot.


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas uueks rahandusnõunikuks Diana Traumanni (fotol). Saaremaalt pärit Traumann on lõpetanud Tallinna tehnikaülikoolis majandusteaduse erialal cum laude, spetsialiseerudes avaliku sektori majandusele, ja lõpetamisel on magistriõpe Tallinna tehnikaülikoolis majandusarvestuse […]

title: Diana Traumann rahandusnõunikuks

maintext:
Kuressaare linnavalitsus kinnitas uueks rahandusnõunikuks Diana Traumanni (fotol).
Saaremaalt pärit Traumann on lõpetanud Tallinna tehnikaülikoolis majandusteaduse erialal cum laude, spetsialiseerudes avaliku sektori majandusele, ja lõpetamisel on magistriõpe Tallinna tehnikaülikoolis majandusarvestuse erialal. Ta on töötanud rahandusministeeriumis riigivara osakonna spetsialistina ja 2014. aastast audiitorina BDO Eesti AS-is.
Diana Traumanni kasuks rääkisid rahandusnõuniku ametikohale sobiv haridus, töökogemus avalikus sektoris ning meeskonna komplekteerimise ja juhtimise kogemus. Traumann alustab linnavalitsuse rahandusnõunikuna 3. oktoobril.


description: Esimest korda Saaremaa golfiklubi tegutsemise ajaloos võtsid nädalavahetusel Niitvälja golfikeskuses toimunud Eesti klubidevahelistest meistrivõistlustest võistkonnana osa ka juuniorid (ühine klass U18), saavutades oma klassis auhinnalise kolmanda koha. Võistkonda kuulusid Karola […]

title: Saaremaa golfiklubi noored tegid ajalugu

maintext:
Esimest korda Saaremaa golfiklubi tegutsemise ajaloos võtsid nädalavahetusel Niitvälja golfikeskuses toimunud Eesti klubidevahelistest meistrivõistlustest võistkonnana osa ka juuniorid (ühine klass U18), saavutades oma klassis auhinnalise kolmanda koha.
Võistkonda kuulusid Karola Soe (14-a) , Ralf Johan Kivi (11-a) ja Karl-Martin Kuusk (14-a). Mängutingimused olid rasked, sest alustada tuli hilisel pärastlõunal ning lõpetada sügisõhtu hämaruses ja udus.
Mõlemal päeval tegid saarlased hea mängu, jäädes üldarvestuses vaid 12 punktiga alla teisele kohale tulnud Niitvälja golfiklubile. Võidukad olid kogemustega EGCC golfiklubi juuniorid.
Saaremaa golfiklubi oli esindatud kõigis klassides. Meeste klassis osalesid klubi kapten Ahti Niitsoo, klubi president Kaupo Pastak ja Marko Kaldoja, meesseenioride klassis Mati Tasa, Tõnu Jõgi ja Jaanus Põlluäär. Naiste võistkonnas mängisid visalt Edith Raja, Kaire Kastor ja Katrin Kunila ning naisseeniorides Piret Ustal, Varje Haavel, Tiiu Jõgi ja Malle Kanemägi.
Järgmine klubidevaheline võistumängimine toimub 1. oktoobril, mil on Saaremaa kord võõrustada traditsioonilist Kolme Klubi turniiri. Saarlastele tulevad konkurentsi pakkuma Otepää ja Valgeranna golfarid.


description: Maaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas määruse, millega kehtestatakse riigisisene kord Euroopa Liidu piimatootmise vabatahtliku vähendamise kompenseerimiseks. “Kogu Euroopa Liidu peale makstakse piimatootmise vähendamiseks põllumeestele kompensatsiooni kuni 150 miljonit eurot,” ütles maaeluministeeriumi […]

title: Algas piimatootmise vähendamise toetuse taotlemine

maintext:
Maaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas määruse, millega kehtestatakse riigisisene kord Euroopa Liidu piimatootmise vabatahtliku vähendamise kompenseerimiseks.
“Kogu Euroopa Liidu peale makstakse piimatootmise vähendamiseks põllumeestele kompensatsiooni kuni 150 miljonit eurot,” ütles maaeluministeeriumi põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban.
Euroopa Liidu eelarves on ette nähtud vahendeid piimatootmise vähendamiseks 1,07 miljoni tonni võrra, kusjuures toetust makstakse 14 senti kilogrammi kohta. Toetuse summa sõltub liikmesriikide poolt Euroopa Komisjonile teavitatud kavandatavast vähendatavast piimakogusest. Kui vähendatav piimakogus ületab eelarves ettenähtud vahendeid, siis vähendab Euroopa Komisjon jaotamiskoefitsiendi alusel toetatavaid koguseid ühetaoliselt kõikides liikmesriikides.
Taotluse aluseks saavad piimatootjad valida ühe kolmekuulise perioodi algusega ajavahemikus oktoober 2016 kuni jaanuar 2017, mille jooksul kokkuostjatele tarnitud vähendatud piimakogust võrreldakse samal perioodil aasta varem tarnitud piimakogusega.
Euroopa Komisjoni kehtestatud vähendamis- ja referentsperioodid on järgmised:
1) 2016. aasta oktoober, november ja detsember;
2) 2016. aasta november ja detsember ning 2017. aasta jaanuar;
3) 2016. aasta detsember ning 2017. aasta jaanuar ja veebruar;
4) 2017. aasta jaanuar, veebruar ja märts.
Toetust saab taotleda, kui tarnitavat piimakogust vähendatakse võrreldes referentsperioodiga vähemalt 1500 kilogrammi, kuid mitte rohkem kui 50% referentsperioodil tarnitud piima kogusest. Toetust saab taotleda piimatootja, kes tarnis piima esmakokkuostjale 2016. aasta juuli seisuga. Pärast vähendamisperioodi lõppu peab taotleja esitama PRIA-le maksetaotluse koos vähendamisperioodil esmakokkuostjale tarnitud piimakogust tõendava dokumendiga.
Toetuse taotlemiseks vajalikud taotlusvormid leiab põllumajanduse ja registrite informatsiooni ameti (PRIA) veebilehel.
Esimese taotlusvooru taotlused peavad olema laekunud PRIA-sse hiljemalt 21. septembril kell 13 ja väljamaksed tehakse hiljemalt 31. märtsiks 2017.
Määruse “Piimatootmise vähendamise toetus” leiab https://www.riigiteataja.ee/akt/113092016014.
Saaremaa suurim piimatootja Tõnu Post: Mina piimatootmise vähendamise toetust küsida ei kavatse. Olen püüdnud oma toodangut üleval hoida ja arvan, et minule on see variant kasulik. Küll aga võiks see toetus kasulik olla osale väiksematest tootjatest või neile, kes omadega raskustes on.
Orissaare vallas asuva robotlauda omanik Toomas Haamer: Kui mul on vähem piima kui eelmisel aastal, siis võib asja kaaluda. Selle toetuse pärast ma toodangut vähendama küll ei hakka. Praegu saan ma kilo piima eest 23 senti, aga toetust antakse kilo kohta 14 senti, sellel pole ju mingit mõtet.


description: * Uus piletisüsteem pole mingi “kosmoseteadus” * Ajalookonverentsil kõneldakse sõjasündmustest * Seenelise võib päästa õige ettevalmistus * Lestakonserv – mälestus maitsvast leivakõrvasest! Print PDF

title: Homses, 3. septembri Saarte Hääles!


description: Saare maavanem Kaido Kaasik tunnustas pühapäeval Saare Golfi klubimajas konkursi “Eesti kaunis kodu 2016” Saare maakonna kodukaunistamise laureaate. Seotud artiklid Maavanem tunnustab kodukaunistajaid Print PDF

title: GALERII: Maakonna kodukaunistajad pälvisid tunnustuse


description: Ajaleht Äripäev kirjutas eile, kuidas 1500 transpordiettevõtet tabas möödunud nädalal ehmatus, kui nad leidsid postkastist hoiatava sisuga kirja tööinspektsioonilt. Sisuliselt saadeti neile soovitus maksta töötajatele kõrgemat palka ning taolise teavituse […]

title: Kõrgema palga soovitusi said ka Saaremaa ettevõtted

maintext:
Ajaleht Äripäev kirjutas eile, kuidas 1500 transpordiettevõtet tabas möödunud nädalal ehmatus, kui nad leidsid postkastist hoiatava sisuga kirja tööinspektsioonilt.
Sisuliselt saadeti neile soovitus maksta töötajatele kõrgemat palka ning taolise teavituse said ettevõtted, kus keskmine töötasu on aruande järgi vähem kui 620 eurot kuus.
Tööinspektsiooni meedianõunik Kristel Abel ütles Saarte Häälele, et maksu- ja tolliameti poolt neile saadetud ettevõtete nimekirjas oli kindlasti ka Saaremaa ettevõtteid, kuid kahjuks ei olnud nimekirjas toodud ettevõtete juurde lisatud nende aadresse ja tegutsemiskohti.
“Seega on väga raske öelda, kui paljudele Saaremaa ettevõtetele elektroonne märgukiri saadeti,” märkis Abel.
Kirja eesmärk oli Abeli sõnul teavitada ettevõtteid, mille töötajate keskmine töötasu oli alla 620 euro, Eestis kehtivast riigisisese veoseveo üldtöökokkuleppest ja vabariigi valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast.
Samuti anti neile ettevõtetele teada, et tööinspektsioon korraldab veoseveoga tegelevates ettevõtetes riiklikku järelevalvemenetlust üldtöökokkuleppe ja muude kollektiivlepingute täitmise osas. “Madalate töötasude kohta kaebusi otseselt tulnud ei ole, aga maksu- ja tolliametilt saadud maksuinfo põhjal on veoseveoga tegelevates ettevõtetes töötasud madalad,” märkis tööinspektsiooni meedianõunik.
Saarte Hääl uuris Saaremaa transpordifirmadelt pisteliselt, kas nemad olid nende “õnnelike” seas, kes sellise palgasoovituskirja said. Saarte Hääle päringule saatsid vastuse Sarbuss, Siimu Auto ja Sareta ning neist ettevõtetest kinnitati, et nemad säärast märgukirja saanud ei ole.


description: MTÜ Saaremaa Lemmikloomade turvahoid heidab Leisi vallale ette arvete maksmata jätmist. Vabatahtlikud võtsid aasta alguses oma hoole alla Leisi valla hulkuvad kassid, kes olid jäänud omanikuta ning kelle ülalpidamiskulud pidanuks […]

title: Vald hoidub turvakodu arve maksmisest

maintext:
MTÜ Saaremaa Lemmikloomade turvahoid heidab Leisi vallale ette arvete maksmata jätmist. Vabatahtlikud võtsid aasta alguses oma hoole alla Leisi valla hulkuvad kassid, kes olid jäänud omanikuta ning kelle ülalpidamiskulud pidanuks vald hüvitama.
2016. aasta jaanuaris anti turvakodule teada Leisis ühe proua õuele tulnud kassidest. Naine ise arvas, et tegemist võib olla ühe hiljuti surnud vallaelaniku koduloomadega. Kassid olid sõbralikud ja hoolitsetud väljanägemisega. Abi saamiseks pöörduti vallavalitsusse, kust probleemile lahendust ei saadud. Vabatahtlikud võtsid kassid oma hoole alla ning vallale siis kasside ülalpidamiskulude arvet ei esitatud.
Turvakodus hakkas tööle uus inimene, kes võttis enda peale ka arvepidamise. Tema arvates ei olnud turvakodul mingit põhjust vallale seda raha kinkida, seda enam, et igal kohalikul omavalitsusel on kohustus tegeleda hulkuvate loomade probleemiga.
Turvakodu vabatahtlik Iia Mölder saatis Leisi vallale arve turvakodusse toodud kasside ülalpidamise eest, mainides, et tasumisele kuuluvad 14 päeva ülalpidamiskulud. Vallavanem Ludvik Mõtlep vastas aga sellele, et on turvakodu töötajaga vestelnud ega aktsepteeri arvet, sest pole andnud nõusolekut loomade turvakodusse paigutamiseks.
Leisi vallale esitati arve 220 euro kohta, mis on nelja hulkuva kassi ülalpidamiskulu.
Turvakodu juhatuse liige Edit Annusver ütles, et nõu on peetud ka loomakaitse liidu juristiga, kellele sai kogu info edastatud. Juristi sõnul ei ole Leisi vallal mitte mingit alust arvete maksmisest keelduda ning selline tegevus läheb seadusega vastuollu.
Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep ütles, et arve kasside ülalpidamise eest laekus mitu kuud hiljem augustis. Vallavalitsus on teadlik, et hulkuvate loomade küsimuse peab lahendama vald, kuid seekord olid vabatahtlikud loomad vallast ära viinud enne, kui vald jõudis uurida, kelle omad need kassid võisid olla.
“Me ei ole arve maksmist küll maha kandnud ning hoolitseme ikka selle eest, et hulkuvate loomade küsimus saaks lahendatud, kuid seekord toimus asi natuke teistmoodi,” rääkis Mõtlep. “Kuulsime, et vabatahtlikud olid kassid ära viinud ning alguses oli sellega kõik korras, arvet ei esitatud, kuni siis augustikuus laekus arve, mis, selgus, oligi jaanuarikuust.”
Vallavanem lisas, et kuna arve laekumine võttis mitu kuud aega, siis ei kiirusta vald praegu ka selle tasumisega, kuid suure tõenäosusega saab vajalik summa siiski makstud.


description: Facebook sulges 24 tunniks EKRE Saaremaa piirkonna juhi Maria Kaljuste konto, arvates, et paarkümmend sinna saadetud tissipilti viitavad selle kaaperdamisele. Saarte Hääl kirjutas üleeile, et Kaljuste otsis sotsiaalmeedia kaudu “isamaalistel […]

title: FB sulges tissipiltide pärast Maria Kaljuste konto

maintext:
Facebook sulges 24 tunniks EKRE Saaremaa piirkonna juhi Maria Kaljuste konto, arvates, et paarkümmend sinna saadetud tissipilti viitavad selle kaaperdamisele.
Saarte Hääl kirjutas üleeile, et Kaljuste otsis sotsiaalmeedia kaudu “isamaalistel põhjustel naisinimest, kes oleks valmis osalema fotosessioonil palja rinnaga (üks pilt, nägu ei näe)”. Kaljuste sõnul saadeti talle üleskutse peale paarkümmend rinnapilti, neist paar tükki ka Soomest.
“Kõigepealt Facebook lasi mitu korda mind tuvastada ja pani seejärel 24 tunniks kinni, sest ta arvas, et mu konto on kaaperdatud. Mina kui ontlik naisterahvas ei tegele selliste asjadega, ühtäkki sattusin tissirünnakute alla,” selgitas Kaljuste.
Kaljuste otsis tissimodelli, et teha foto ühele Soome ajalehele, kes oli teatanud rahvuslaste meeleavalduse uudise kajastamise kohta, et “sellest küll ei viitsi kirjutada, oleks veel tissid”.


description: Järjest efektiivsemaks muutunud Saaremaa piimatootjatest ei taha kuidagi maha jääda ka meie teraviljakasvatajad, kes selgi aastal koristasid korralikke saake ja püstitasid uusi saagirekordeid. Kõige eredama tulemusega paistis silma Valjala talunik […]

title: Sakla põld üllatas saagirekordiga

maintext:
Järjest efektiivsemaks muutunud Saaremaa piimatootjatest ei taha kuidagi maha jääda ka meie teraviljakasvatajad, kes selgi aastal koristasid korralikke saake ja püstitasid uusi saagirekordeid.
Kõige eredama tulemusega paistis silma Valjala talunik Eugen Koit, kes sai Sakla külas asuvalt 18,7 ha suuruselt tritikupõllult aidakaalus hektari kohta 10,5 tonni vilja (punkrikaal 11,6 t/ha), mis on kõikide kultuuride lõikes mitteametlik suurim saak Saare maakonnas läbi aegade. Augustis seakatku tõttu meediapilti tõusnud Sakla seafarmi vahetus läheduses asuvalt rekordpõllult koristatud saak on märgatavalt kõrgem ka viljelusvõistluste tritiku rekordsaagist (7,9 t/ha), mis pärineb 2009. aastast Põlvamaalt.
Kevadel Saaremaal toimunud Baltic Agro põllupäeva üks katsepõldudest oli just seesama Sakla rekordpõld. Eugen Koidu sõnul võimaldas partnerlus Baltic Agroga kasutada tal teavet ja haigustõrjevahendeid, mida ta ise osta ei jaksaks, kuid mis toimisid väga tõhusalt. Kallihinnalised preparaadid jätsid kõrgele saagikusele vaatamata tulukuse küll keskpäraseks, kuid andsid aimu, millisele tasemele on võimalik tänapäeva teaduse abiga tõusta. Suur saagipotentsiaal andis endast talunikule märku juba siis, kui ta kombainirooli istus, kui punker sai täis enne põllu teise otsa jõudmist.
Tritikut kasvatas Eugen Koit sel aastal kokku 54 hektaril ning sai keskmiseks saagiks aidakaalus 9 tonni. Muljetavaldavatele numbritele aitas kaasa Poolas aretatud sort “Remiko”, mis on maaletooja kinnitusel väga kõrge saagikuse ja väga hea talvekindlusega tritikusort. Eelmisel aastal andis sama sort Eugen Koidule 9 t/ha aidakaalus, kuid siis polnud tal kõrval Baltic Agro tuge. Eugen Koit rõhutas, et uued sordid on mitmeski mõttes heade omadustega, ent nii väetamisel kui ka haigustõrjel tuleb kõik nõutud tegevused ettenähtud moel ära teha, muidu tulemust ei saa.
Baltic Agro teravilja- ja rapsiseemnete tootejuht Tanel Käbin ütles, et 10 tonni on selle sordi puhul väga hea saak (eeldada võiks 7–8 tonni), millega samaväärseid saake on nähtud vaid Viljandi katsekeskuse väikestel katselappidel. “Kahtlen, kas Eestis on tootmispõllul keegi nii suurt saaki saanud,” sõnas Käbin. “Arvan, et Eugen Koidul oleks ülejäänud Eesti põllumeestele nii mõndagi õpetada tritiku kasvatamise osas,” lisas ta.
Eugen Koit ise peab oma parimaks nõustajaks tuntud viljakasvatajat Kaido Kirstu, kes omakorda on väga tihedas läbikäimises põllumajandusteadlase Peeter Viiliga. Just tandemi Kirst-Viil soovitusel kasutab Eugen Koit haljasväetisena mesikat, mis künti sisse ka rekordsaagi andnud põldu.
Peeter Viili sõnul väärib Eugen Koidu tulemus sügavat kummardust. Ehkki tritik on üks suurema saagivõimega teravilju üldse, sõltub palju ka põllumehest. “Peab olema oskust külvata seemet parasjagu ja õiges koguses väetist anda, aga need on juba põllumehe oskusteabest tulenevad asjad.”
Oma saakidega on rahul ka viljelusvõistlustel osalevad Valjala valla talunik Kaido Kirst ja Leisi valla viljakasvataja Martin Salu. Kirst sai talinisu võistluspõllult 9,2 tonni hektari kohta, pärast kuivatamist kujuneb saagiks ilmselt ca 8,5 t/ha. Talirapsiga võistlustel osalev noor viljakasvataja Martin Salu jättis tulemuse veel oma teada, kuid rõõmu ta siiski ei varjanud. Anglas asuvalt 19,5 ha suuruselt võistluspõllult sai mees elu parima rapsisaagi. “Mingi Eesti rekord ta kindlasti pole, aga minu jaoks on see suur number ja mina olen rahul.”
Ehkki Kaido Kirst peab Eugen Koidu tritikusaaki väga kõvaks saavutuseks, on maakonna ametlik saagirekord tema sõnul jätkuvalt Piibe Posti 2014. aastal viljelusvõistlusel talinisuga saadud 9,4 tonni (sort “Fredis”). “See on ikkagi kohtunike poolt ametlikult mõõdetud ja kaalutud, niiskus ja prügisus maha arvestatud,” selgitas täpsust ja reegleid austav põllumees.
Toiduvilja osakaal kasvas
Valjala söödatehase omanik Raul Maripuu rääkis, et sel aastal ostab söödatehas kohalikelt viljakasvatajatelt kokku ligi 8000 tonni vilja, mis on võrdne mulluse kogusega ja millega katab siinsete seafarmide söödavilja vajaduse. Mitte alati pole söödatehas Saaremaalt oma söödaviljavajadusele katet leidnud. Näiteks 10–15 aastat tagasi, kui saagid olid madalamad ja juhtus olema kehv saagiaasta, õnnestus Saaremaalt kokku saada vaid 2700 tonni.
Maripuu tunnustas viljakasvatajate arengut ja lubas lepingulistele klientidele olla Eesti suuremate kokkuostjatega võrdväärne. Viljakasvatajad saavad vilja eest raha kiiremini kätte ja paranenud on ka vilja vastuvõtmise tingimused. Kui varem juhtus kuivati umbe minema, siis vilja vastuvõtt lõpetati, nüüd aga ladustakse vili aita ning sellega saab kuivatit sajupäevadel töös hoida.
Kui söödavilja osas suudab Valjala söödatehas kohalike talunike toodangu pärast mandri konkurentidega võistelda, siis toiduvilja puhul kipuvad käed lühikeseks jääma. “Kui on ikka kvaliteetne toidunisu, mille hind on turul tunduvalt kõrgem kui söödaviljal, siis olen käed püsti tõstnud,” rääkis Raul Maripuu.
Kuna mandril oli suvi väga vihmane ja nisu kvaliteet langes, olid kokkuostjad Maripuu sõnul toidunisu peale väga kärmed Saaremaal käima. Söödatehasel jätkus jaksu võistelda vaid pisut madalama kategooria toidunisu kokkuostmises. “III klassi toidunisu hind on juba selline, et see tasub mul ära osta, mitte lasta Saaremaalt ära viia,” sõnas Maripuu.
Baltic Agro viljaäri tootejuht Timo Sildvee rääkis, et Eestis tervikuna on söödavilja osakaal sel aastal suur, sest nisu sai vihmades kannatada. Kuivõrd Saaremaal käis ilmastik põllumehega leebemalt ringi, siis on Saaremaa osakaal söödaviljast kõrgema hinnaga toiduvilja bilansis sel aastal tavalisest suurem. “Kui ma vaatan Saaremaa klientide andmeid, siis võib öelda küll, et Saaremaalt on tulnud väga kõrge langemisarvuga toidunisu,” lausus Sildvee. “Mõnel tootjal on kogu müüdud nisu kvalifitseerunud toiduviljana.”
Kaido Kirst ütles, et sel aastal läks tal enamik toiduviljast (umbes 400 tonni) Baltic Agrole, paarsada tonni sai Valjala söödatehas ja umbes samapalju jäi veel ka aita võimalikku paremat hinda ootama.
Kaido Kirst rääkis, et tema teraviljasaak jäi võrreldes möödunud rekordaastaga vaid 100 tonni väiksemaks – mulluse enam kui 1500 tonni asemel tuli sel aastal põllult üle 1400 tonni teravilja. Kui nisu õnnestus kätte saada enne vihmanädalat ja oli hea kvaliteediga, siis 70 ha otra jäi vihma kätte ja taandus söödaviljaks. Õhtul enne vihma jõuti siiski kaks koormat kuldset otra (niiskus vaid 13,8%) kätte saada, pärast sadu oli vili halliks läinud.
Kokkuvõttes on Kaido Kirst saagiga rahul. “Saagi kujundab enamikus ilm, aga ise saab ka natukene kaasa aidata ja ma ise olen püüdnud ikka paremini ja paremini,” rääkis Saaremaa nimekaim viljakasvataja.
Oli korralik saagiaasta
Viljakoristus lõppes Valjala talunikul 24. augustil. “Natuke venis ka, vihma tõttu oli seitse sellist päeva, kus kombaini pole üldse käima pandud,” sõnas ta.
Augusti lõpuks oli vili võetud ka maakonna suurima kasvupinnaga (700 ha) viljakasvatusüksust juhtival Tõnu Postil. “Suvivilja saagid olid väga ilusad, aga osa maid said talvega kahjustada ja eks see võtab keskmist saagikust alla,” lausus Kõljala ja Valjala ühistut juhtiv Post. Suviviljade saagid olid üle viie tonni, ent saadi ka 7-tonniseid saake. Posti sõnul soovinuks ta rohkem toota toidunisu müügiks, aga seda plaani kärpis paraku nädalane vihmasadu.
Tuule Gruppi kuuluva Audla OÜ taimekasvatusjuht Õnne Sööt rääkis, et ettevõte on iga aastaga stabiilsemaks muutunud. Tritiku paremad põllud andsid tänavu välja 7,2 tonni, talinisu samuti 7,2 tonni ja üks varajase odra põld 5,9 tonni. “Esialgu oli kõik superhea, olime 5,5 tonni graafikus, aga pärast vihmasid oli oder maha pekstud ja see langetas saaginumbreid järsult, jäime 4–4,5 tonni graafikusse,” rääkis Sööt. Agronoom tundis rõõmu, et aasta-aastalt on saakide tase aina paranenud ja saavutatud tase kinnistunud.
“Suurema saagiga põlde on rohkem, madala tasemega põlde on hästi vähe järele jäänud,” kinnitas Sööt, lisades et areng on toimunud tänu nüüdisaegsete agrotehniliste võtete juurutamisele.


description: Sellest, kui palju saarlasi on väidetavalt kraaniveest ja väävelhappest koosnevat toidulisandit Cellfood kasutanud või vähemalt proovinud, ülevaade puudub. Esmaspäevane Eesti Päevaleht kirjutas, et eestlaste seas populaarsust koguv toidulisand Cellfood on […]

title: Cellfood on petukaup

maintext:
Sellest, kui palju saarlasi on väidetavalt kraaniveest ja väävelhappest koosnevat toidulisandit Cellfood kasutanud või vähemalt proovinud, ülevaade puudub.
Esmaspäevane Eesti Päevaleht kirjutas, et eestlaste seas populaarsust koguv toidulisand Cellfood on puhas pettus.
Toote maaletooja, OÜ Rakutoit kinnitusel on Cellfoodi tilgad “maailma enimmüüduim hapniku ja mineraalainetega toidulisand, mis varustab keha sügaval rakutasandil hapniku, mineraalainete ja mikroelementide, ensüümide ja aminohapetega”. Lisaks tugevdavat see toode loomulikul viisil inimese immuunsust ja tõstvat energiataset.
Mineraale ei sisalda
Eesti Päevalehe palvel Tartu ülikoolis tehtud analüüs näitas aga, et imeravimiks peetav Cellfood on väävelhappe ja kraanivee segu ega sisalda ühtki mineraali, mis pakendil kirjas. “Soolapuhujad müüvad lihtsameelsetele jälle mürki,” kommenteeris üks pahane Saarte Hääle lugeja.
Saaremaa ühisgümnaasiumi keskkonnahariduskeskuse juhataja, keemikuharidusega Anne Teigamägi nii resoluutne ei ole.
“Väävelhappe kasutamine happesuse regulaatorina on toidu lisaainena lubatud nii Euroopas kui ka Eestis,” tõdes ta, lisades, et piirnormid toitudes on rangelt paika pandud ja neid ei ole lubatud ületada. Teigamägi sõnul toidu lisaainena kasutamisel väävelhape väga suuri kõrvalmõjusid ei tekita, aga nagu paljude teistegi lisaainete suhtes, esineb ka selle suhtes tundlikke inimesi.
“Igapäevaselt me tarbime väävelhappe jääke koos valge suhkruga, mille rafineerimiseks väävelhapet kasutatakse,” rääkis Teigamägi. “Väävelhapet kasutatakse ka olmes, näiteks on üsnagi kange väävelhappe lahus kasutusel akuhappena. See on väga söövitav.”
EPL-i andmeil on Cellfood tugevalt happeline värvitu ja lõhnatu vedelik ning kui kogu toidulisandis olev hape on väävelhape, siis on selle kontsentratsioon umbes 6%.
“See kuueprotsendiline lahus on juba üpriski söövitava toimega,” ütles Teigamägi. “Kui seda vette lisatud tilgana sisse võtta, siis see organismis lubatud piire võib-olla ei ületa.”
Teigamägi lisas, et kui väävelhappe kontsentratsioon on tootes nii suur nagu 6%, peab see kindlasti olema märgitud toote pakendile.
Käest kätte kaup
“Seda toidulisandit apteekides ei müüda, tegemist on käest kätte kaubaga,” tõdes Saare Selveri Südameapteegi juhataja Merle Meola. “Käest kätte müüdavate toodete koostis pole aga tegelikult kontrollitud. Õnneks pole meilt seda toidulisandit ka küsitud.”
Meola sõnul pole ta ise Cellfoodi pakendit käes hoidnud ega ole täpsemalt kursis, mis puhul seda toidulisandit soovitatakse. “Mina soovitan toidulisandeid osta apteegist, sellist käest kätte müüdavat toodet mingil juhul mitte,” lausus Meola.


description: Saare maakonna elanike arv suurenes augustis kolme inimese võrra, vaatamata tugevalt negatiivsele loomulikule iibele (– 17). Saare maavalitsuse nõunik-perekonnaseisuametniku Avo Levisto sõnul registreeriti maakonnas augustis 29 sündi ja 46 surma. […]

title: Saaremaale kolis 100 uut elanikku


description: Kuressaare linnas ei andnud 75-aastane autojuht teed 74-aastasele peateel liikunud jalgratturile. Õnnetus juhtus neljapäeval kella 12 ajal Piiri ja Ida tänava ristmikul, kui sõiduautot Audi A4 juhtinud mees ei andnud […]

title: Kuressaares jäi eakas jalgrattur auto alla

maintext: Kuressaare linnas ei andnud 75-aastane autojuht teed 74-aastasele peateel liikunud jalgratturile. Õnnetus juhtus neljapäeval kella 12 ajal Piiri ja Ida tänava ristmikul, kui sõiduautot Audi A4 juhtinud mees ei andnud teed peateel liikunud jalgratturile, teatas BNS-ile siseministeerium. Kiirabi viis jalgratturi haiglasse.


description: Orissaare sõjamuusemi suures saalis seisavad rahumeelselt kõrvu kaks inimloomuse vastuolulisust iseloomustavat riistapuud – kahur ja klaver. Saarte Hääl uuris, kuidas sattus 19. sajandil Saksamaal valmistatud tiibklaver sõjavaramuuseumisse ja milliseks võib […]

title: Saarte Hääl

maintext:
Orissaare sõjamuusemi suures saalis seisavad rahumeelselt kõrvu kaks inimloomuse vastuolulisust iseloomustavat riistapuud – kahur ja klaver.
Saarte Hääl uuris, kuidas sattus 19. sajandil Saksamaal valmistatud tiibklaver sõjavaramuuseumisse ja milliseks võib kujuneda esindusliku muusikariista tulevik.
Sõjavaramuuseumi üks omanikke Joel Nõukas selgitas, et klaver muuseumi eksponaatide hulka ei kuulu, vaid seisab siin ajutiselt tema õe, klaveri praeguse omaniku Ilona Voki palvel.
Ülemöödunud sajandil Ernst Irmler juuniori valmistatud instrumendi teadaolev lugu viib meid Saaremaalt võrsunud tehnikateadlase Leo Õispuu abikaasa Silvia Õispuu noorusaastatesse. Nimelt ostis Silvia ema klaveri kelleltki saksa soost naisterahvalt 1950. aasta paiku.
Klaverile jäi ruumi väheks
Järelmaksuga ostetud klaver oli Silviale Haapsalu pedagoogilises koolis toimetulemiseks hädavajalik ost. “Ma olin kehva laulmisega ja klaveri abil õppisin oma koorilaulupartiid ära,” meenutab Silvia, kes hiljem kasutas klaverit ka Rahumäe koolis algklasside õpetajana töötades. Hiljem sai Silvia Õispuust pedagoogikateadlane.
1970. aastal, kui väikeses korteris kippus ruumi väheks jääma, tehti süda kõvaks ja saadeti klaver Tallinnast Leo lapsepõlvekoju Vätta poolsaarele Vanamõisasse, kus elas vend Mati Õispuu.
Mati Õispuu pojanaine Kersti, kes on Vanamõisas elanud nüüd juba 15 aastat, teab rääkida, et kõik need aastad seisis klaver sealses saunaruumis ja keegi pole sellel kunagi mänginud. “Meil ei ole kedagi, kes seda klaverit oleks osanud mängida. Ainult lapsed vahel klimberdasid, kui saunas käisid,” räägib Kersti Õispuu.
Möödunud aastal, kui klaverile ulualust pakkunud ruum remonti läks, otsustas perekond pillile uut omanikku otsima hakata. “Ei raatsinud teda ära anda, aga kuhu sa ta paned, ta on nii suur,” põhjendab Kersti. Kuigi pilli pakuti tasuta, ei reageerinud Saarlase portaali ja sotsiaalmeediasse postitatud kuulutustele mitte ühtegi huvilist.
Lugu võttis lootustandva pöörde, kui Kersti kolleeg Ly Hiiuväin Vanalinna heaolusalongist võttis klaveriteema kodustega arutada. “Klaver näeb nii super välja, et tahtsime sellest söögilaua teha, aga ta ei mahtunud meile ikkagi ära päris nii, nagu vaja oli,” räägib Ly Hiiuväin.
Möödunud aasta septembris käis Ly ema Ilona Vokk klaveril Vanamõisas järel. “Mulle meeldivad vanad asjad,” põhjendab Ilona.
“Ma ei suuda vaadata, kui need jäävad kusagile ripakile või lähevad kaotsi.” Varasemast Ilonal mõne konkreetse esemega seoses väga suurt ja emotsionaalset lugu rääkida ei ole, küll aga leidub tal kodus vana mööblit.
Uue omaniku juures linnakodus sai klaver olla siiski vaid paar kuud, sest suur garaaž, kuhu instrument esimese hooga paigutati, ehitati ümber köögiks ja klaverile seal kahjuks kohta polnud.
Võiks ärgata uuele elule
Edasi viiski saatus klaveri Orissaare sõjamuuseumi, kus see nüüd kahuriga sõbralikult kõrvu seistes oma saatust ootab. Nii Ly kui ka Ilona on seda meelt, et aastakümneid vaikijana nurgas konutanud saksa meistrite kätetöö võiks kunagi uuele elule ärgata ja kellelegi oma kauni kõlaga rõõmu valmistada.
“Mul elukaaslane natukene mängib pilli ja proovis neid keeli, paar keelt oli, mis ei töötanud, aga küllap saab need ka korda teha,” räägib Ilona Vokk. “Hääles ta muidugi ei ole, aga keeled, mis hääles olid, kõlasid väga ilusasti.”
Ülemöödunud sajandist pärineva klaveri täpne valmistamisaasta pole teada, kuid Ly sõnul plaanib ta klaverivabrikusse kirjutada ja selle seerianumbri järgi välja selgitada. Samas tõdevad praegused omanikud, et tiibklaveri parandamine pole odav lõbu ja praegu neil selliseks ettevõtmiseks raha pole. “Ta on ikkagi ilus asi ja kahju on teda selles mõttes ära visata või mädanema jätta,” leiab Ly Hiiuväin.
Mõtlemisainet annab seegi, et hiljuti andis huvist klaveri vastu teada keegi Austraalias elav eestlane, ent perekonnal oleks siiski kahju pillist loobuda. “Kui renoveerida ei anna, siis mõtleme jälle midagi muud välja,” lubab Ly Hiiuväin.
Irmleri klavereid hinnati kõrgelt
Johann Christian Gottlieb Irmler asutas hiilgava mainega Irmleri Klaverikompanii 1818. aastal Saksamaal Leipzigi linnas.
Irmler kulutas varasema perioodi oma elust, pühendudes klaveriehituse ja disaini õpingutele. Õpinguaastad möödusid tal Viinis, kuni ta 28-aastaselt Leipzigi kolis.
Irmleri pojad Otto ja Oswald õppisid kaubandust nii Viinis, Pariisis kui ka Londonis ning jätkasid isa klaveriäriga pärast tema surma 1857. aastal. Noored mehed tõid Euroopa klaveritööstusesse uusi tuuli ja täieliku moderniseerimise. 1889. aastal kogusid Irmleri klaverid korralikult tuntust ja muutusid populaarseks ka väljaspool Saksamaad. Mitmeid klavereid eksporditi näiteks Venemaale ja Skandinaaviamaadesse.
Terve 19. sajandi sai Irmleri Klaverikompanii nautida laitmatut reputatsiooni, nende toodang oli kõrgelt hinnatud ning Irmleri klavereid peeti isegi ühtedeks paremateks Euroopas.
Oswald Irmler juhtis klaverikompaniid kuni surmani ehk aastani 1905. Seejärel võtsid asja üle tema pojad. Irmleri Klaverikompanii jätkas endiselt kõrgkvaliteetseteks peetud kallihinnaliste klaverite tootmist Leipzigis, kuni lõpetas viimaks tegevuse 1950-ndatel aastatel.
Uuesti läks Irmleri klaverite tootmine lahti 1999. aastal ja kestab senimaani.


description: Pihtla valla endine sotsiaalnõuniku Anne Lõhmus tunnistati süüdi võõra vara ebaseaduslikult enda kasuks pööramises ning talle mõisteti karistuseks ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus kaheaastase katseajaga. Anne Lõhmusele esitati […]

title: Endine Pihtla sotsnõunik osutus petturiks

maintext:
Pihtla valla endine sotsiaalnõuniku Anne Lõhmus tunnistati süüdi võõra vara ebaseaduslikult enda kasuks pööramises ning talle mõisteti karistuseks ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus kaheaastase katseajaga.
Anne Lõhmusele esitati süüdistus selles, et olles Pihtla valla sotsiaalnõunik, vormistas ta toimetulekutoetusi inimestele, kes sellist taotlust tegelikult esitanud ei olnud. Lõhmus võltsis isikute allkirju, näitamaks, et toimetulekutoetus on välja makstud, kuigi tegelikult ei olnud inimesed mingit toetust saanud. Sellise tegevusega tekitas Anne Lõhmus Pihtla vallavalitsusele kahju 3935,86 eurot.
Pärnu maakohus tunnistas Lõhmuse süüdi ja karistas teda ühe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega. Kohus vabastas Lõhmuse tähtajalise vangistuse kandmisest katseajaga kaks aastat, mis hakkas kulgema kohtuotsuse väljakuulutamisest 19. septembril. Karistust ei pöörata täitmisele, kui Anne Lõhmus ei pane katseajal toime uut tahtlikku kuritegu.
Kokkuleppe sõlmimise juures viibisid ka kaitsja ja kannatanu, Pihtla vallavalitsuse esindaja, kes andis kokkuleppemenetluseks nõusoleku.


description: Lääne-Saare vallavolikogu valis eile häältega 10 : 8 vabariigi presidendi valijameheks volikogus opositsiooni kuuluva sotsiaaldemokraadi Maidu Variku. Valida oli kahe kandidaadi vahel. Andres Tinno esitas kandidaadiks volikogu esimehe Urmas Lehtsalu […]

title: Lääne-Saare valijamees on Maidu Varik

maintext:
Lääne-Saare vallavolikogu valis eile häältega 10 : 8 vabariigi presidendi valijameheks volikogus opositsiooni kuuluva sotsiaaldemokraadi Maidu Variku.
Valida oli kahe kandidaadi vahel. Andres Tinno esitas kandidaadiks volikogu esimehe Urmas Lehtsalu ja Mart Maastik omalt poolt Maidu Variku, kes osutus ka valituks.
Volinikud said salajasel hääletusel anda teada ka oma eelistusest võimaliku presidendi osas ning Lääne-Saare lemmikuks osutus Allar Jõks. Teisena mainiti enim Marina Kaljuranda ning pingerea lõpetasid Siim Kallas ja Mailis Reps.
Valijameest valis eile ka Ruhnu volikogu, kelle esindajaks sai volikogu esimees Heiki Kukk. Kukk on varem öelnud, et tema isiklik eelistus on Mart Helme.


description: Ehe näide sellest, kuidas küla koerale, nii koer külale. Kuressaare linnas elab üks vanem meesterahvas, Enn Arnus. Igal hommikul ja õhtul juba 25 aastat toidab tema ühte kajakat ja kindlaid […]

title: LUGEJA KIRI: Kõik tuleb ringiga tagasi

maintext:
Ehe näide sellest, kuidas küla koerale, nii koer külale. Kuressaare linnas elab üks vanem meesterahvas, Enn Arnus. Igal hommikul ja õhtul juba 25 aastat toidab tema ühte kajakat ja kindlaid kasse. Härra rääkis, et see isane kajakas on olnud siin juba 25 aastat ja tema toidab lindu igal aastal.
Mees tunneb ta iga katuse peal ära ja linnuke ka võlgu ei jää. Kui ikka härra linna vahel jalutab, siis tunneb linnuke temagi ära. Igal hommikul on lind teda maja katusel ilusa lauluga tervitamas ning igal õhtul lahkub, kui päike loojub. Ja nii iga päev. Kassid, kes muidu inimesi kardavad, lähevad meest tänulikult tervitama, kui teda näevad.
See mees on suure südamega loomaarmastaja ja teeb palju head. Samas oskavad ka linnud ja loomad olla selle üle õnnelikud, oskavad austada inimest, kes nende eest hoolitseb.
See mees on elus leidnud oma tee aidata nõrgemaid ja anda hääl nende eest, kes ise seda teha ei suuda. Seega, armsad kaasmaalased, mõelge selle peale: kõik, mida elus teed, tuleb sulle alati ringiga tagasi!
Kadi-Liis Otterklau


description: 13. augustil olid Pärnumaal Jõulumäel Eesti meistrivõistlused agilitys – koeraspordis, kus koerad võistlevad takistusraja läbimises. Võistluste võitja selgitati hüpperaja ja agility-raja koondtulemuste põhjal. Osalejaid oli võistlustel 87, neist minid 33, […]

title: LUGEJA KIRI: Aktiiv tunneb tublide üle uhkust

maintext:
13. augustil olid Pärnumaal Jõulumäel Eesti meistrivõistlused agilitys – koeraspordis, kus koerad võistlevad takistusraja läbimises. Võistluste võitja selgitati hüpperaja ja agility-raja koondtulemuste põhjal. Osalejaid oli võistlustel 87, neist minid 33, midid 20 ja maksid 34. Tulemusega lõpetas 66 osalejat.
Agilitys on palju osalejaid, võistlused on väga konkurentsitihedad ja pjedestaalikohtadele saamine võib sõltuda pisivigadest.
Koerteklubist Aktiiv osales meistrivõistlustel kaheksa koerajuhti üheksa koeraga. Oma võistlusrühmade arvestuses jõudis minides esikümnesse Jaanus Rand ja Jack Russel’i terjer Jessy. Neile kuulub 8. koht. Maksides said Kätlin Martinson ja kuldne retriiver Kiara 8. koha. Merika Laid ja segavereline koer Billy saavutasid 10. koha. Need on väga tublid saavutused ja koerteklubi Aktiiv on oma liikmete üle väga uhke. Koerteklubi Aktiiv tipptulemus tänavustel Eesti meistrivõistlustel agilitys on Kairi Raamatu ja Pepe 2. koht makside rühmas, mõlemalt rajalt saadi hindeks “suurepärane”. Sooritusi hindas kohtunik Stefanie Semkat Saksamaalt.
Pepe on kuueaastane emane segavereline koer, kes oma igapäevatööna karjatab Lääne-Saare vallas Meedla külas Uustla talu maadel piimakarja, tema perenaine on maakarjakasvataja Liia Sooäär.
Kairi Raamat on koerteklubi Aktiiv juhatuse liige ja agility-treener, Eesti kennelliidu poolt atesteeritud koolitaja, kes on tegelenud agility-koolitusega 2007. aastast.
Kersti Pink, koerteklubi Aktiiv


description: Saarte praostkonna eestvedamisel toimuvad tuleva aasta juunikuus Saaremaa kirikupäevad, mille raames tuleb ka vaimulik laulupidu. 2017. aastal tähistab luterlik maailm reformatsiooni 500. aastapäeva. Sellega seoses on oodata mitmeid üritusi ja […]

title: Kuressaares tuleb vaimulik laulupidu

maintext:
Saarte praostkonna eestvedamisel toimuvad tuleva aasta juunikuus Saaremaa kirikupäevad, mille raames tuleb ka vaimulik laulupidu.
2017. aastal tähistab luterlik maailm reformatsiooni 500. aastapäeva. Sellega seoses on oodata mitmeid üritusi ja ettevõtmisi ka Eestis. Saarte praost Anti Toplaan märkis, et Eesti kirikul on tegelikult põhjust tähistada tuleval aastal kaht tähtpäeva ja Saaremaal lausa kolme. Nimelt toimus 1917. aastal Eestis esimene kirikukongress, kus otsustati reorganiseerida siinsete alade luterlik kirik vabaks rahvakirikuks. Lisaks möödub 200 aastat Saaremaal tegutsenud vaimuliku kirjamehe Martin Körberi sünnist.
Toplaan ütles, et 9.–11. juunini kestvate Saaremaa kirikupäevade kava pole päris lõplik ja täieneb veel. Peamised üritused on siiski juba peaaegu paigas. 9. juunil alustatakse konverentsiga, kus esinevad lektorid nii Eestist kui ka Saksamaalt. “Sinna tulevad ettekandeid pidama nii senine Saaremaa rüütelkonna esimees Saksamaalt kui ka tulevane Saaremaa rüütelkonna esimees. Esimehe isik vahetub ja võib-olla see vahetus toimub siin Saaremaal. Oleks omamoodi ajalooline hetk,” rääkis Toplaan. Konverentsil on plaanitud viis kuni kuus ettekannet.
Kirikupäevade suurimaks sündmuseks peaks aga kujunema lossihoovis toimuv vaimulik laulupidu. Kirikukooridele lisaks oodatakse peole ka ilmalikke koorisid saartelt. Laulupeo kava kinnitatakse 21. septembriks, seejärel saadetakse kutsed laiali, märkis Toplaan.
Lisaks laulukooridele on peole tulemas ka Kuressaare linnaorkester, pasunakoor Saksamaalt ja mitmed solistid. Plaanis on ka rongkäik. “Aastakümnete suurim kirikusündmus Saaremaal,” iseloomustas Toplaan tulevast üritust. Ta lisas, et ei saa unustada seda, et Eesti esimesed laulupäevadki olid vaimulikud: “Alles hiljem on hakatud neid eraldi korraldama.”
11. juunil suunatakse külalised maakirikutesse, toimuvad külaliskollektiivide ja külalispastorite jumalateenistused ja kontserdid. Kontsert tuleb kindlasti ka Kuressaares, lisas Toplaan. Kirikupäevade ajaks peaks Saaremaale saabuma ka kaks rändnäitust. Kolmas näitus tuleb ilmselt Martin Körberi teemaline, märkis Toplaan. Lisaks on mõeldud eraldi üritusi noortele.
Kirikupäevade eesmärk on Toplaane sõnul rõhutada ja tutvustada reformatsiooni tähendust ja mõju Eesti kultuurile. “Loodame kolme päeva tihedat programmi,” lausus Toplaan. Koostööd teeb praostkond kirikupäevade korraldamisel Saare maavalitsuse ja kohalike omavalitsustega, eelkõige Kuressaarega, samuti Kuressaare muusikakooli ja Saaremaa muuseumiga.


description: Saaremaalt pärit eksperimentaalse instrumentaalmuusika bänd The Werg avaldas 10. septembril omanimelise debüütalbumi teise singli “Vend”. Instrumentaalbändi peatselt ilmuva albumi teist singlit on võimalik alates 10. septembrist kuulata Soundcloudis ja YouTube’is, misjärel […]

title: KUULA: The Werg ilmutas debüütalbumi teise singli “Vend”

maintext:
Saaremaalt pärit eksperimentaalse instrumentaalmuusika bänd The Werg avaldas 10. septembril omanimelise debüütalbumi teise singli “Vend”.
Instrumentaalbändi peatselt ilmuva albumi teist singlit on võimalik alates 10. septembrist kuulata Soundcloudis ja YouTube’is, misjärel muutub lugu kuulatavaks ning soetatavaks ka Spotify, iTunes, Deezer ja teistes suuremates kanalites. “Vend” on The Werg’i teine singel bändi omanimeliselt täispikalt albumilt, mille ilmumisaeg on planeeritud oktoobrisse.
Bänd andis 10. augustil välja esimese singli “Ragnotti”, mis on nüüdseks saavutanud kõlapinda nii Eestis kui ka mujal Euroopas.
“Kui esimest singlit iseloomustas sub-bass ja kosmilised süntesaatorihelid, siis “Vend” on 6-minutiline rännak erinevates maailmades. Õhuline meremaailm meelitab esmalt oma sumeda olekuga, kuid nagu me kõik teame, on tegu vaikusega enne tormi,” sõnas kitarrist Sander Sepp.
Jüri Põld, kes on bändi kitarrist kui ka salvestamise ning kokkumängu eest vastutaja, rõhus aga instrumentaalloo emotsionaalsusele: “Lugu “Vend” omab meie jaoks suurt emotsionaalset väärtust ning põnev on jagada neid isegi pisut intiimseid mõtteid kuulajaskonnaga.”


description: Kui päästjad laupäeva õhtul Laugu külas lausleekides elumaja kustutama jõudsid, oli pererahvas sõprade juures. Leisi valla sotsiaalosakonna juhataja Mari-Anne Tuuling ütles, et käis kohapeal vaatamas niipea, kui päästjad olid oma […]

title: Kodu põles, pere külas

maintext:
Kui päästjad laupäeva õhtul Laugu külas lausleekides elumaja kustutama jõudsid, oli pererahvas sõprade juures.
Leisi valla sotsiaalosakonna juhataja Mari-Anne Tuuling ütles, et käis kohapeal vaatamas niipea, kui päästjad olid oma töödega ühele poole jõudnud. Peremeest Tuuling eest ei leidnud ja pereema on tema sõnul linnas üürinud korteri, nii et teda majapõleng nii traagiliselt ei mõjuta.
Majas elanud mees otsiti üles ja teatati talle, et Leisi vald on igati valmis abikätt ulatama ning mehele pakuti ka elamispinda. “Tema ütles, et ei ole veel üldse koju jõudnud ning kõigepealt läheb ja hindab olukorda ning vajadusel pöördub siis vallavalitsuse poole,” lisas Tuuling.
Tema sõnul said kolm ruumi tule- ja veekahjustusi, aga kui need ära kuivatada ja korrastada, on need täiesti elamiskõlbulikud. Rohkem oli kannatada saanud köök ning sisse kukkus ka köögi vahelagi, mis edaspidi remonti vajab.
Põlengu põhjuse kohta ei osanud peremees midagi öelda ega aimata, millest tuli võis alguse saada. Sotsiaaltöötaja sõnul on peremees liikuva eluviisiga ja väitis, et leiab endale ise katusealuse. “Meie ülesanne on inimesele abi pakkuda ning ta lubaski seda kaaluda ja vajadusel meie poole pöörduda,” lisas Mari-Anne Tuuling.
Häirekeskus sai teate Laugu külas suitsevast elumajast laupäeval kell 18.22. Helistas naabri talust tulepraksumist kuulnud ja suitsu näinud inimene. Tulekahju lokaliseeriti kell 19.08 ja põleng likvideeriti kell 20.35.


description: Kuressaare linnavalitsus otsustas heaks kiita ja suunata linnavolikogu istungile Mooni tn 2 detailplaneeringu kehtestamise eelnõu. Praeguse Säästumarketi ligi 1000 ruutmeetri suurune kauplusehoone peaks selle järgi praegu laienema pea kaks korda. […]

title: Säästuka asemel suurem kaubanduskeskus

maintext:
Kuressaare linnavalitsus otsustas heaks kiita ja suunata linnavolikogu istungile Mooni tn 2 detailplaneeringu kehtestamise eelnõu. Praeguse Säästumarketi ligi 1000 ruutmeetri suurune kauplusehoone peaks selle järgi praegu laienema pea kaks korda. Kas seal jätkab Säästumarket või kolib sinna Rimi, ei ole teada.
Rimi Eesti Food AS-i kommunikatsioonispetsialist Katrin Bats ütles, et praegu firmal konkreetseid plaane polegi. “Detailplaneering sai omal ajal tehtud, et see võimaldaks meil soovi korral tulevikus laieneda,” sõnas Bats. “Praegu sellist otsust aga veel pole.”
Foto: Klotoid OÜ


description: Kahe aasta eest alguse saanud ja kohe soojalt vastu võetud Saarte Hääle koduleivakonkursil selgitati tänavu kaks võitjat – traditsioonilise ja maitseleiva kategoorias. Saaremaa parima traditsioonilise leiva küpsetas tänavu Maile Selberg, […]

title: Koduleivakonkursi võitsid Maile Selberg ja Lii Peäske

maintext:
Kahe aasta eest alguse saanud ja kohe soojalt vastu võetud Saarte Hääle koduleivakonkursil selgitati tänavu kaks võitjat – traditsioonilise ja maitseleiva kategoorias.
Saaremaa parima traditsioonilise leiva küpsetas tänavu Maile Selberg, parima maitseleiva aga Lii Peäske. Tema oli küpsetanud pähklileiva. Mõlemale võitjale on auhinnaks Wrisi 100-eurone kinkekaart.
Ent tunnustusi jagati välja rohkemgi. Saarte Sahvri lemmikuks osutus Anneli Mesila Kuldne leib ja Eesti rahvusringhäälingu eriauhinna pälvis Maile Selbergi seemne-rosinaleib. Kadi raadio ja Saarte Hääle lemmik oli sedakorda Merle Riigi küüslauguleib.
Leivakonkursi projektijuhi Kerli Rüütli sõnul läks võistlus iganes edukalt. “Oli palju uusi ja erinevaid maitseid,” kinnitas ta. Tänavu osales 16 küpsetajat ja leibu oli kokku 29.
Ehkki Saarte Hääle lõikuspidu koos aasta põllumehe ja koduleivakonkursi võitjate väljakuulutamisega oli eile õhtul ära, ei tähenda see, et varasügisesed traditsioonilised üritused Kuressaare südalinnas otsas oleksid.
Ühtviisi jätkuvad nii SaareMaaPäevad kui ka Saaremaa toidufestival. Täna hommikul algas Kuressaare keskväljakul Saaremaa suur turupäev. Kohal on suured ja väikesed toidutootjad, talunikud ja käsitöölised, kes kauplevad kohaliku toidu, aiasaaduste, käsitöö ja muu sobivaga. Turualal toimub tõulammaste oksjon-näitusmüük, tegutsevad temaatilised töötoad ja toimuvad demonstratsioonesinemised.
Samuti jätkub eile Kuressaare kultuurikeskuses alanud ettevõtjate sügislaat-mess. Toidufestivali raames võib täna õhtul osa saada kahest piknikust: Kuressaare tänavapiknikust ja väinatammi lustipiknikust.
Pühapäeval on aga üle terve Kuressaare külastajaid ootamas 17 üheks päevaks koduhoovides avatud õunakohvikut.


description: Saarlasest õpetaja ja koolijuht, Tallinna prantsuse lütseumi direktor Lauri Leesi (fotol) haridusministeeriumi galaüritusest: meisterõpetaja või vanemõpetaja tiitel oleks palju etem sellest praegusest tsirkus Barcelonast. Õpetajate päeva tähistamine nii, nagu seda […]

title: Õpetajate päeva tsirkus Barcelona

maintext:
Saarlasest õpetaja ja koolijuht, Tallinna prantsuse lütseumi direktor Lauri Leesi (fotol) haridusministeeriumi galaüritusest: meisterõpetaja või vanemõpetaja tiitel oleks palju etem sellest praegusest tsirkus Barcelonast.
Õpetajate päeva tähistamine nii, nagu seda on viimastel aastatel teinud haridus- ja teadusministeerium üritusega, mis kannab nimetust üleriigiline auhinnagala “Eestimaa õpib ja tänab”, on minu meelest rohkem kui kentsakas.
Arvan, et õpetaja elukutse juurde ei sobi hollywoodilikud Oscarite jagamise ja Miss Universumi valimise vaimus tseremooniad. Aga just neid üritusi püüavad galaõhtu korraldajad õpetajatele auhindu jagades igati jäljendada. Läinud aasta 9. oktoobri Õpetajate Lehest saime lugeda hiilgavat pealkirja: “Laval olid hariduselu superstaarid”.
Tuhkatriinud tagumistes ridades
Nimetatud metoodika ei sobi minu hinnangul õpetaja elukutse juurde veel seetõttu, et õpetaja tööd ja selle tulemusi on kui mitte võimatu, siis väga raske kaaluda ja mõõta.
Hea õpetaja on see, keda meenutatakse siis, kui ülikoolgi seljataga ja hulk aastaid juba tööd rügatud. Oli siis mõtet viimast, Peeter Kreitzbergi ajal paika pandud õpetajate atesteerimist kaotada ja meisterõpetaja (õpetaja-metoodiku) tiitlit ajaloo prügikasti visata, kui asemele pakutav “Eestimaa õpib ja tänab” on sedavõrd naivismi poole kaldu?
Ehk oleks võinud õpetajate atesteerimise lihtsalt tänapäeva nõuetele vastavaks retušeerida?
Ütlen rohkemgi: kunagi tuleb õpetajate atesteerimine tagasi niikuinii, selles pole üldse mingit kahtlust! Minu meelest on meisterõpetaja või vanemõpetaja tiitel sada korda etemad kui praegused nominendid. Nii saaks Eestimaa oma parimaid õpetajaid igakuise palgaga tänada ja õpetajate päeva tsirkus Barcelona Tartu, Jõhvi või teistes kontsertsaalides kaotaks igasuguse mõtte.
See, et koolid ise kandidaate pakuvad, on hea. Kuidas aga nende kandidaatide seast võitja välja valitakse, jääb arusaamatuks. Kas poleks eetilisem nominentidest loobuda ja kõik 3–4 võrdselt parimateks kuulutada?
Nominendiks tituleerimine rõõmustab õpetajat, aga nominendiks jäämine on minu arust alandav. Kohale kutsutakse kõik potentsiaalsed võitjad, lavale auhinda saama läheb aga ikkagi üks. Ülejäänud istuvad Tuhkatriinu kombel saali tagumistes ridades, kuigi ka neile pistetakse vist mingi meene pihku.
Olen saanud riigilt ja omavalitsuselt imelikke kingitusi. Kord oli selleks suur dolomiidist küünlajalg, mille auk ei sobinud ühelegi meil müügil olevale küünlale. Mulle on kingitud mitu uhket sulepead, mille tarbeks tindiampulle enam ei toodeta. Koju ja kooli on mul kogunenud suurel hulgal dadaistliku vormiga klaaskuule, mille otstarvet ei suuda ükski minu tuttavatest välja mõelda.
Kool sai hiljaaegu kingiks kella, mis küll näitab aega, kuid seierite silmitsemiseks tuleb kõvasti pingutada. Seesuguste kinkide kokkuostja polekski nagu siit ilmast, talle tundub olevat võõras Jeesuse õpetuse põhiiva. Võtan siinkohal selle kokku väikese parafraasina: “Ära kingi oma ligimesele seda, mida sa ei taha, et sulle kingitaks!”
Rahaga ei koonerdatud
Kõige normaalsem kingitus nii õpilasele kui ka õpetajale on raamatukaupluse kinkekaart. Inimene läheb poodi ja valib endale raamatu, mis meeldib. Õnneks on Tallinna haridusamet seesugust metoodikat juba rakendamas.
Me võime õpetajate galaõhtu lavastajaks palgata Visconti või Nüganeni, kui aga osatäitjatele pole mõistlikku sõnumit suhu panna, ei päästa viletsat spektaaklit ei Alissa Freindlihh ega Andrus Vaarik. Mida arvata läinud aasta 9. oktoobri Õpetajate Lehest loetud lausest “Ivo Linna ja Birgit Sarrapi lõpuduett ei mahtunud küll otseülekandesse, küll aga rõõmustas saalitäit haridusrahvast, kes sai hiilgavalt hakkama lavastaja Ain Mäeotsa enne saate algust antud soovitusega kõvasti plaksutada ja naeratada.”?!
Enne laulvat revolutsiooni tähistasime küll kaevurite, küll energeetikute või geoloogide päeva, aprillis oli kosmonautide päev ja mais raadiotöötajate päev, juuli viimasel pühapäeval rõõmustati meid kaubandustöötajate päevaga. Kus on need päevad nüüd? Eks seal, kus läinud aastate lumi.
Õpetajate päev on aga ripatsina alles jäänud. Tundus, et õpetajate gala lavastamisega läinud aastal Vanemuises rahaga ei koonerdatud. Eks me püüdsime kodus telerite ees lavastaja soovitusel samuti plaksutada ja naeratada.
Üksnes viimase 58-eurose palgatõusu peale õpetajad enam ei plaksutanud, naeratus kadus aga huultelt sootuks.
Ilmus Eesti Päevalehes 17. septembril


description: Juhtusin lugema 24. septembri Saarte Hääle uudist “Bussireisijate arv kimab Saaremaal hooga allamäge” ja olen selles ära toodud järeldustest üllatunud. Julgen arvata järgmist. Esiteks on liinide sulgemise otsused tehtud sõitjate […]

title: VASTUKAJA: Võidelge bussiliikluse säilimise eest

maintext:
Juhtusin lugema 24. septembri Saarte Hääle uudist “Bussireisijate arv kimab Saaremaal hooga allamäge” ja olen selles ära toodud järeldustest üllatunud.
Julgen arvata järgmist. Esiteks on liinide sulgemise otsused tehtud sõitjate arvamust ja vajadusi analüüsimata või on öeldusse suhtutud kergemeelselt.
Teiseks, liinide sulgemise asemel võiks neid pikemaks muuta, valla piire ületavad ringliinid toetaksid sõitjate harjumuste ja sidemete säilimist ning maaelu püsimist.
Aastaid Vättal suvitades ja seal ka muul ajal käies on mul olnud võimalus jälgida, kuidas mõnedesse siin kandis asuvatesse taludesse pääses linnast mugavalt bussiga – hommikul tulid, õhtul läksid. Ka talvel olid majapidamised hoolitsetud, külalised liikusid, suheldi, kaubeldi, ehitati ja parandati – elu käis.
Reisijate jaoks ebamugavaid muudatusi bussiaegades olen näinud mitmeid, kuid praegune graafik oli surmahoop. Buss väljub linnast alles lõunal, õhtul aga maalt linna ei saagi. Inimesed, kes Kuressaare linnast ja mujalt Eestist siin käisid, on loobunud. Loobunud on ka mu naabruskonna inimesed või käivad siin harva. Nende arvates on paik nüüd liiga üksildane.
Ahelreaktsioon, mis minu meelest mõjub selle paiga elu hävitavalt.
Lapsed võiksid ise rohkem bussiga linnas/maal ja kaaslastel külas käia, kuid olematu bussiliikluse tõttu on vanemad sunnitud neid autoga sõidutama.
Uskuge, see kogukond, kes mõtleb säästvalt, on täiesti olemas ja kasvab, kuid nemadki ei saa siia jääda/tulla elu ergutama, kui ametnikud suhtuvad transporditeemasse pealiskaudselt.
Suvel soovisime kolmekesi jõuda Kuressaarest Tallinna väljuvale bussile. Tellisime Taxify kaudu takso, kuigi täpselt samal ajal läks tagasi linna ka Vätta buss, mis kedagi peale ei võta…
Oleksime tõesti tahtnud sõita linna takso asemel kohaliku bussiga, sest see tundus mõistlik, aga ka huvitav.
Julgen sõna võtta vaid bussiliikluse teemal, ent arvan, et sarnased lood võivad olla üleüldise languse taga.
Mandril elava inimesena leian, et teil endal tuleb oma elu ise korraldada. Aga vahel tuleb küll nutt peale, vaadates seda “soomaadlust”, kus vajuvad kõik.
Bussiliikluse tagasitoomine on väga vaevarikas, sest inimesed on juba ümber harjunud. Seepärast – kus veel võimalik, palun võidelge ühistranspordi säilimise eest. Tehke liinid pikemaks, valla piire ületavaks, ka ümberistumistega. Et jääksid alles need, kellest sõltub ka teiste püsimine. Ning peamine: kuulake teraselt neid, kes veel bussiga sõidavad.
Suvesaarlane Harjumaalt
(nimi on toimetusele teada)


description: Saaremaalt surnuna leitud metsseakorjuste proovid on saadetud teiste seas küll referentlaboratooriumisse, nagu Saaremaa jahimehed nõudsid, kuid mitte eesmärgiga saada kinnitust positiivsele tulemusele. Veterinaar- ja toiduameti pressiesindaja Martin Altraja sõnul on […]

title: Vetamet põhjendab seakatku kordusproovist keeldumist

maintext:
Saaremaalt surnuna leitud metsseakorjuste proovid on saadetud teiste seas küll referentlaboratooriumisse, nagu Saaremaa jahimehed nõudsid, kuid mitte eesmärgiga saada kinnitust positiivsele tulemusele.
Veterinaar- ja toiduameti pressiesindaja Martin Altraja sõnul on Hispaanias tehtava uuringu eesmärk saada ülevaadet haiguse epidemioloogiast Eestis, infot viiruse iseloomu ja geneetika kohta.
Martin Altraja sõnul saatis Saarte Jahimeeste Selts Veterinaar- ja Toiduametile avaliku pöördumise sooviga saata Saaremaalt leitud metsseakorjuse proov, mis osutus PCR-meetodiga uurides seakatkule positiivseks, Hispaanias asuvasse Euroopa Liidu referentlaboratooriumisse täiendavale uuringule.
Möödunud reedel, 9. septembril saatis VTA Saarte Jahimeeste seltsile vastuskirja, et proovi analüüsimisel saadud positiivne tulemus on saadud nõuetekohase analüüsimise tulemusena ning seega ei vaja see täiendavat kinnitust. Alljärgnevalt täpsem selgitus meetodi usaldusväärsuse ja protseduuride kohta.
“PCR meetod on tunnustatud ja akrediteeritud meetod haiguse tuvastamiseks. PCR meetodi usaldusväärsus on tagatud kontrollitud ja süsteemse katsetegevusega, mis hõlmab nii igapäevaseid laborisiseseid kvaliteedikontrolliprotseduure kui ka regulaarset välist kvaliteedikontrolli, mis hõlmab iga-aastastes võrdluskatsetes osalemist ja kokkulangevate tulemuste saamist,” teatas Altraja.


description: Hiljuti Vilsandi saarevanema Neeme Ranna tõstatatud hulkuvate kariloomade probleemi on nüüdseks üles võtnud ka Kihelkonna vallavalitsus. Kihelkonna vallavanem Raimu Aardam saatis loomade omanikule AS Saaremaa Ökokülale märgukirja, millest ta nõuab […]

title: Vallavanem käskis Sutteril Vilsandi veised aeda panna

maintext:
Hiljuti Vilsandi saarevanema Neeme Ranna tõstatatud hulkuvate kariloomade probleemi on nüüdseks üles võtnud ka Kihelkonna vallavalitsus.
Kihelkonna vallavanem Raimu Aardam saatis loomade omanikule AS Saaremaa Ökokülale märgukirja, millest ta nõuab ettevõtte omanikult Hando Sutterilt saarel karjatatavate loomade nõuetekohast pidamist.
“Vilsandi kogukond on tõsiselt häiritud kariloomade liikumisest väljaspool karjaaedu,” märkis Raimu Aardam. “Vestlesin sellel teemal Meelis Laidoga 9. septembril. Selgus, et suur osa karjast on praeguseks karjaaedades, aga mõned loomad on veel jooksus.”
Vallavanem osutas, et väljaspool karjaaeda, valveta, lahtipääsenud loomad on hulkuvad loomad ja nendega peab loomakaitseseaduse kohaselt tegelema kohalik omavalitsus.
“Antud juhul on meil loomaomanik teada ja pöördumegi teie poole nõudmisega tagada kariloomade pidamiseks vajalikud tingimused – nendest üks olulisem on korras karjaaedade olemasolu,” kirjutas vallavanem.
Karjatamisteema tuleb kindlasti arutusele ka 1. oktoobril toimuval Vilsandi saare üldkogul ja Aardami sõnul peavad olema kindlad arusaamad, kuidas Vilsandil edaspidi loomi vastuvõetaval viisil karjatada.
“Palun vastake meile, kuidas on järgmisel karjatamisperioodil tagatud loomade nõuetekohane pidamine Vilsandi saarel,” lisas vallavanem Hando Sutterile adresseeritud kirjas.
Vilsandi saarevanem Neeme Rand märkis juba 3. septembril Saarte Hääles ilmunud artiklis, et Saaremaa Ökoküla veised on saarel lahti ning see tekitab saareelanikes rahulolematust.


description: 24. septembril kell 10–15 kutsuvad Saaremaa muuseum ja keskkonnaamet kõiki Mihkli talumuuseumisse mihklipäevalaadale ja väliseminarile “Oma, ürgne ja ehe”. Laadal pakutakse aia- ja põllusaadusi, käsitööd ja värsket talukaupa kohalikelt tootjatelt. […]

title: Mihklilaadal räägitakse taimedest

maintext:
24. septembril kell 10–15 kutsuvad Saaremaa muuseum ja keskkonnaamet kõiki Mihkli talumuuseumisse mihklipäevalaadale ja väliseminarile “Oma, ürgne ja ehe”.
Laadal pakutakse aia- ja põllusaadusi, käsitööd ja värsket talukaupa kohalikelt tootjatelt. Oodata on lõbusaid laadamänge, kehakinnitust pakuvad talukohvik ja õueköök ning meeleolu loovad nii nooremad kui ka vanemad muusikud. Kõigil on võimalus osaleda õnneloosis ja avatud on taaskasutuslaat “Sulle-mulle”, kuhu oodatakse osalema kõiki, kel on kodus midagi ülearu või siis hoopis puudu.
Kell 11–13 toimub Eesti ornitoloogiaühingu eestvedamisel linnupesakastide ehitamise töötuba ning igaüks saab enda meisterdatud pesakasti hiljem koju viia.
Väliseminaril tutvustatakse kultuurtaimede geneetilise mitmekesisuse säilitamise programmi tööd ning arutatakse koostöövõimalusi muuseumide, koolide ja kõikide asjast huvitatutega. Enne lõunat räägib Ingrid Bender Eesti taimekasvatuse instituudist tuntud ja vanadest köögiviljasortidest ning siguritest ja Anneli Banner Eesti vabaõhumuuseumist daaliatest ja teistest külmaõrnadest püsililledest. Pärastlõunal on kaks ettekannet – “Ürgtulnukad” ja “Maaküülik ja maakana” – Annika Michelsonilt MTÜ-st Maadjas. Laat ja seminar on tasuta.
Saaremaa muuseumi kultuurharidustöö osakonna juhataja Anna-Liisa Õispuu sõnul on mihklilaadast saanud Mihkli talumuuseumi iga-aastane traditsiooniline üritus.
“Esimesed mihklilaadad toimusid siin juba üle kümne aasta tagasi, ent viimastel aastatel on laat aina kasvanud. Seda suuresti tänu keskkonnaametile ja Maris Sepale, koostöös kellega on alates 2011. aastast laada raames toimunud ka väliseminar,” lisas ta.


description: Rakvere teatri Muhust pärit näitleja Maarika Mesipuu-Veebel kirjeldas ajalehele Virumaa Teataja antud usutluses pikalt oma kogemust kodusünnitusest. Nüüdseks kahe ja poole kuune Jaen Joonatan otsustas muide ilmale tulla veidi varem […]

title: Muhulannast näitleja kiitis kodusünnitust

maintext:
Rakvere teatri Muhust pärit näitleja Maarika Mesipuu-Veebel kirjeldas ajalehele Virumaa Teataja antud usutluses pikalt oma kogemust kodusünnitusest.
Nüüdseks kahe ja poole kuune Jaen Joonatan otsustas muide ilmale tulla veidi varem ja Mesipuu-Veebel viibis tollal Muhus vanematekodus. Siiski otsustas ta sõita oma Rakvere koju ning seal juba plaanitult sünnitada.
Maarika Mesipuu- Veebel ütles Lääne-Viru ajalehele, et kodusünnitus on eriline kogemus ning selle taga on teadlikkus vabastada oma hirmud. Oma sõnul tegi ta kodus sünnitamise mõttega palju tööd. “Uurisin ja harjutasin. Teadlikkus minu sees kasvas ja küpses aja jooksul,” vahendab ajaleht Mesipuu-Veebeli sõnu. Vette sünnitamine läks edukalt ning Marika sõnul oli selles suur roll sünnitoetajal ja abikaasal.
Maarika Mesipuu-Veebel lõpetas 2002. aastal Kuressaare gümnaasiumi ja hiljem TÜ Viljandi kultuuriakadeemia näitleja eriala. Muu hulgas mängib ta ka Uuevariku miniat Anu populaarses seriaalis “Õnne 13”, kus tema tegelaskujule kirjutati rolli samuti lapseootus.


description: Reede, 9. september SPORT Eesti noorte MV U15 II liiga, Põhi/Lääs: FC Kuressaare (02) -JK Vasalemma (02) kl 17 Kuressaare kunstmurustaadionil. ÜRITUS Noorte loovtegevus kl 10–16 Kuressaare keskväljakul suures telgis. […]

title: KUHU MINNA