description: Tallinna rajatakse novembri lõpuks vabakutselistele spetsialistidele, innovaatiliselt mõtlevatele ettevõtetele ja -organisatsioonidele suunatud Eesti suurim koostöötamiskeskus Spring Hub. Esimeses etapis valmivad 150 töökohta, kohvik-sündmusteala ning nõupidamis- ja telefoniruumid.

title: Peagi valmib Eesti suurim koostöötamiskeskus

maintext:
«Spring Hub’i eesmärgiks on kokku tuua erinevaid andekaid inimesi ja ettevõtteid ning pakkuda neile kvaliteetset keskkonda, kus sünniks koostöö tulemusel uusi globaalseid edulugusid,» ütles Spring Hub tegevjuht Enelin Paas. «Lisaks töökeskkonnale hakkavad toimuma treeningud ja koolitused müügi, turunduse ja disaini valdkonnas. Samuti korraldatakse kõigile avatud sotsiaal-hariduslike sündmusi, et anda ettevõtlikele inimestele uusi oskusi ja kontakte.»
Spring Hub´i sisearhitekt on Tarmo Piirimets, kes on teinud ka hinnatud Skype, Pipedrive ja Transferwise kontorid. Koostöötamiskeskus saab olema leidliku disainiga, sealhulgas rohkete taimede, puude ja muruga. Keskusesse rajatakse esimeses etapis 150 töökohta, 7 nõupidamisruumi, 11 telefonikabiini ja kohvik-lounge. Maja ees on tasuta autoparkla ja nutikas rattaparkla.
Koostöötamiskeskuse kogukonnaga on tänaseks liitunud EstBAN, MediKeep, H2R Solutions, Capster, Tebo.me, Feks Design, Sportlyzer, RS Mercatoria, Rubik´s Solutions ja Contriber.
28.-30. novembril toimuvad Spring Hub´is avatud uste päevad. Neil päevadel on võimalus kõigil huvilistel ruumidega tutvuda, samuti on keskuses töötamine huvilistele tasuta ning toimuvad mitmed põnevad sündmused.
Spring Hub asub Tallinnas aadressil Pärnu maantee 148.


description: Täna hommikul kella 9st kuni pärastlõunani viidi Keila linnavalitsuses politsei, päästeameti ja kiirabi ühisõppus, mille käigus harjutatakse äkkrünnakule reageerimist.

title: Fotod: Keilas harjutati äkkrünnakule reageerimist

maintext:
Põhja prefektuuri kriisireguleerija Rainer Koore sõnul harjutatakse õppusel äkkrünnakule reageerimist ja koostööd erinevate operatiivüksuste vahel. «Ametnike eesmärk on ründetegevus kiiresti lõpetada, vältida täiendavaid ohvreid ning anda kiiret abi kannatanutele,» lausus ta. Koor lisas, et õppusel harjutatakse ka infoliikumist erinevate üksuste vahel, koostööd kõigi osapooltega ning sündmuse lahendamise juhtimist.
Sarnaseid koostööõppuseid erinevate asutuste vahel korraldab politsei regulaarselt kogu Eestis.

fasttext_language: et


description: Tallinnas Nõmmel sütis eile enne südaööd põlema kahekorruseline elumaja. Inimesed tulekahjus viga ei saanud.

title: Fotod ja video: Nõmmel põles elumaja

maintext:
Uskumatu, millest mõni põleng võib alguse saada
Kõik teavad, et voodis suitsetamine ja katkine ahi võivad põlengu põhjustada. Mõnikord tuleb punane kukk koju aga täiesti üllatavatel põhjustel. Siin on lood elust enesest.


description: Algse plaani järgi pidi Tartu maantee ja Türnpuu tänava ristmikul toimuvate rekonstrueerimistööde tõttu trammiliinid nr 2 ja 4 laupäeva, 12. novembri tööpäeva algusest kuni teisipäeva, 15. novembri tööpäeva lõpuni suletama. Tugeva tuisu tõttu otsustati rekonstrueerimistööd siiski edasi lükata.

title: Lasnamäe-suunalise trammiliikluse sulgemine lükati edasi

maintext:
Trammiliinide asendamiseks pidid bussiliinid nr 50 ja 58 sõitma kesklinna marsruudil Majaka tänav, Lubja tänav, Tartu maantee, Rävala puiestee, A. Laikmaa tänav, Narva maantee, Pronksi tänav, Tartu maantee, Lasnamäe tänav, Majaka tänav, Peterburi tee, Pae tänav, Majaka tänav ja Majaka põik.
Uuel liikumisteel peatuvad bussid Majaka tänaval kesklinna suunal trammipeatuses Majaka põik ja mõlemal suunal trammipeatustes Sikupilli ja Majaka, Tartu maanteel mõlemal suunal bussipeatustes Bussijaam ja Keskturg, Rävala puiesteel kesklinna suunal bussipeatuses Tornimäe ning A. Laikmaa tänaval Narva maantee suunal bussipeatuses A. Laikmaa.


description: Riigikohus selgitas Keskerakonna endise esimehe, Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Edgar Savisaare munitsipaalreklaamide kaasust analüüsides, et tegemist oli tegelikult valimistele suunatud reklaamidega ning seega üheselt keelatud annetusega – nii jäi jõusse ka erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) nõue Savisaarele tagasi maksta 116 642 eurot ja 89 senti.

title: Riigikohus: Savisaar peab valimisreklaamide eest linnale tagasi maksma ligi 117 000 eurot

maintext:
Riigikohus ei rahuldanud Edgar Savisaare kaebust haldus- ja ringkonnakohtu otsustele, millega jäeti rahuldamata tema kaebus ERJK ettekirjutusele. Riigikohtus toimus vaidlus peamiselt selle üle, kas erakonnaseadus võimaldab ERJK-l erakonna liikme tegevust kontrollida ja talle kohustusliku ettekirjutuse teha ning kas ERJK on õigesti vaidlusalused sündmused kvalifitseerinud keelatud annetusena.
Riigikohus märkis, et ERJK-l on õigus kontrollida ka erakonna nimekirjas kandideeriva isiku tegevuse vastavust erakonnaseadusele ning teha erakonna nimekirjas kandideerivale isikule kohustuslikke ettekirjutusi.
Keelatud annetus on ka see, kui kohalik omavalitsus ehk juriidiline isik tasub reklaamide eest, mille eesmärgiks oli erakonna liikme reklaamimine avalikus kohas mõjustamaks valijaid, mitte aga avalike huvide edendamine ega avalike ülesannete täitmine. Seeläbi saab erakonna liige juriidiliselt isikult rahaliselt hinnatava hüve. Erakonna liige aga ei tohi juriidiliselt isikult vastu võtta rahaliselt hinnatavat hüve, märkis riigikohus.
Seaduse kohaselt kohustatakse ERJK ettekirjutusega erakonna nimekirjas kandideerinud isikut kandma annetus riigieelarvesse. Riigikohus märkis, et ettekirjutusega pandud kohustus tagastada keelatud annetus selle riigieelarvesse kandmise asemel Tallinna linnale kui annetuse tegijale ei saa rikkuda kaebaja õigusi, kuna see ei halvenda kaebaja olukorda võrreldes kohustusega kanda see riigieelarvesse. Kuigi seadus on küll sõnastatud ebaõnnestunult, võimaldab see säte teha ka erakonna nimekirjas kandideerinud isikule ettekirjutuse annetuse tagastamiseks selle teinud isikule ehk Tallinna linnale.
Riigikohus nõustus kohtute seisukohtade ja põhjendustega, et eelmiste, 2013. aasta kohalike valimiste eel avalikus ruumis eksponeeritud reklaamide ehk Hiiu staadioni reklaami «Tallinn liigub» ja telekanalis PBK jooksnud reklaamide näol oli tegemist keelatud annetusega. Seega jääb kehtima ERJK ettekirjutus, millega kohustati Edgar Savisaart tagastama Tallinna linnale keelatud annetuse 116 642 eurot ja 89 senti.


description: Tallinna reisisadama D-terminal evakueeriti neljapäeval õhtul kella 21 paiku imeliku lõhna tõttu. Lisaks kurtsid inimesed kipitust kurgus ja silmades. Üks inimene toimetati haiglasse. Kui alguses kahtlustati keemiareostust, siis hiljem jäigi ärrituse põhjus selgusetuks.

title: D-terminal evakueeriti imeliku lõhna tõttu, kahtlustati keemiareostust

maintext:
Imelikust lõhnast reisiterminalis teavitati häirekeskust kell 21.16. Väljakutsele reageerisid päästjad Kesklinna ja Lilleküla komandodest.
«Päästetöötajad ei suutnud tuvastada, mis seal täpsemalt on. Aga neil endil tekkisid samad sümptomid: kipitus kurgus ja silmades,» ütles Põhja päästekeskuse valvepressiesindaja vahetult pärast reisiterminali evakueerimist Postimehele.
Päästjatele tõttas seetõttu appi erikeemia talitus.
Alguses kahtlustati, et tegemist on keemiareostusega. Hiljem käis läbi oletus, et reisiterminali õhku on paiskunud pipragaas, sest just kolmandal korrusel olnud inimesed kurtsid ärritusnähtude üle, mida tekitab enesekaitseks kasutatav aerosool.
Põhja päästekeskuse peaspetsialist Kristjan Otti ütles sündmuskohal kella 23 paiku Postimehele, et nad ei saa seda versiooni kinnitada. «Las keemiaeksperdid teevad oma tööd,» lausus ta ega osanud täpsustada, kaua veel minna võib.
Keemia ja kiirgusohu spetsialistide esimene mõõtmine tulemusi ei andnud. Teisele mõõtmisele mindi teiste mõõteriistadega, ent seegi ei toonud tulemusi ja midagi ohtlikku ei tuvastatud.
Evakueeriti 120 inimest
Hoonest evakueeriti umbes 120 inimest. Terminal oli lintidega piiratud. Kella 23 paiku ootas umbes 50 inimest veel väljas külma käes, kuid siis toodi juurde teine buss, kuhu nad sooja lasti. Kiirabitöötajad käisid kõigi juures, veendumaks, et nendega on kõik korras.
Bussis soojas olnud inimestest hakkas veel kahel halb. Kaebusi oli kokku 13-l inimesel, üks neist oli Tallinki administraator, kolm päästjad ja üheksa reisijad. Üks eesti keelt kõnelev naisreisija viidi haiglasse tervisekontrolli.
Reisijad ootasid mitu tundi bussides ja aeg-ajalt käisid kiirabi- ja päästetöötajad neid arengutest teavitamas.
Kui muidu oodati kannatlikult, siis üks vanem naisterahvas koeraga väljus ühel hetkel bussist ja hakkas koju nõudma, ent korrakaitsjad selgitasid pikalt, et turvalisuse huvides ei saa keegi lahkuda.
Ärev olukord lahenes südaöö paiku
Südaöö paiku kuulutati ärev olukord lõppenuks. Terminali ümbert eemaldati lindid ja bussid hakkasid liikuma. Kes läks koju ja kes suunati laevale Star, mis väljus pisut pärast südaööd. Otseselt seda, mis oleks võinud ärritust tekitada, ei leitud.
«Midagi seal oli, mis ärritust tekitas, kuid mõõtmiste käigus ei suudetud põhjust leida,» kommenteeris Põhja päästekeskuse peaspetsialist Kristjan Otti sündmuskohal. Ta ei hakanud ka spekuleerima, mis ärritust tekitada võis.
Päästetöötajad arutasid, et midagi pidi seal kindlasti olema, sest ka esmareageerijad tundsid kipitust.
Ruumid ventileeritakse ja kell 6 peaks reisiterminal taas avatama. Vahetult enne aga kontrollivad keemia ja kiirgusohu spetsialistid hoone igaks juhuks üle. Kui peaks selguma, et kõik pole siiski korras, siis terminali avamine viibib.
Postimehega vestelnud reisijad ärritust ei tundnud. Reisilaeva Star pardale minekut oodanud Fred ütles, et tema kuulis, et keemiareostus oli tekkinud laeval, kuid midagi täpsemat ta ei tea. Samuti laeva väljumist oodanud Galina ütles, et kiirabi vaatas ta üle ja kõik on korras. Põhjus, miks inimesed evakueeriti, jäi talle segaseks.
Teises reisiterminalis viibinud inimestel kaebusi ei olnud.
Sündmuskohal oli suur hulk päästeautosid, kiirabibrigaade ja politseinikke. Olukorrast hoolimata võeti laevad vastu.
Reisijad lahkusid laevalt autoteki kaudu
Tallinki kommunikatsioonijuht ütles Postimehele, et juhtunu tõttu viibis reisilaeva Star autota reisijate maale tulek. Ta lisas, et kõik 875 reisijat läksid laevalt maha autoteki kaudu. Mitte ükski neist ei sisenenud terminali. Ka kell 00.30 sadamasse saabunud Superstari kõigi reisijate mahatulek korraldati koostöös Tallinna sadamaga autoteki kaudu.
Sadamas valitsenud äreva olukorra tõttu hilines kell 22.30 Helsingisse suunduma pidanud Stari väljasõit mitu tundi. Oma osa mängis selles, et oodati ära reisijad, kelle tervist kontrollis kiirabi. Lääne sõnul ootavad nad hommikul päästeametilt infot selle kohta, kas terminalis on ohutu viibida. Kui kõik on korras, toimub pardale minek uuesti terminali kaudu.


authors:
Katriin Tralla
Veel Autoreid
Vähem Autoreid

description: Tallinna reisisadama D-terminal evakueeriti neljapäeval õhtul kella 21 paiku imeliku lõhna tõttu. Lisaks kurtsid inimesed kipitust kurgus ja silmades. Üks inimene toimetati haiglasse. Kui alguses kahtlustati keemiareostust, siis täna teatas päästeamet, et lõpuks ei tehtudki kindlaks, mis aine inimestes halva enesetunde põhjustas.

title: Spetsialistid ei suutnudki tuvastada, mis aine D-terminalis paanikat külvas

maintext:
Imelikust lõhnast reisiterminalis teavitati häirekeskust kell 21.16. Väljakutsele reageerisid päästjad Kesklinna ja Lilleküla komandodest.
«Päästetöötajad ei suutnud tuvastada, mis seal täpsemalt on. Aga neil endil tekkisid samad sümptomid: kipitus kurgus ja silmades,» ütles Põhja päästekeskuse valvepressiesindaja eile õhtul vahetult pärast reisiterminali evakueerimist Postimehele.
Alguses kahtlustati, et tegemist on keemiareostusega. Hiljem käis läbi oletus, et reisiterminali õhku on paiskunud pipragaas, sest just kolmandal korrusel olnud inimesed kurtsid ärritusnähtude üle, mida tekitab enesekaitseks kasutatav aerosool.
Põhja päästekeskuse peaspetsialist Kristjan Otti ütles sündmuskohal kella 23 paiku Postimehele, et nad ei saa seda versiooni kinnitada. «Las keemiaeksperdid teevad oma tööd,» lausus ta ega osanud täpsustada, kaua veel minna võib.
Keemia ja kiirgusohu spetsialistide esimene mõõtmine tulemusi ei andnud. Teisele mõõtmisele mindi teiste mõõteriistadega, ent seegi ei toonud tulemusi ja midagi ohtlikku ei tuvastatud.
Evakueeriti 120 inimest
Hoonest evakueeriti umbes 120 inimest õue, kus enamiku enesetunne paranes. Terminal piirati lintidega. Kella 23 paiku ootas umbes 50 inimest veel väljas külma käes, kuid siis toodi juurde teine buss, kuhu nad sooja lasti. Kiirabitöötajad käisid kõigi juures, veendumaks, et nendega on kõik korras.
Bussis soojas olnud inimestest hakkas veel kahel halb. Kaebusi oli kokku 13-l inimesel, üks neist oli Tallinki administraator, kolm päästjad ja üheksa reisijad. Üks naine toimetati haiglasse kontrolli.
Reisijad ootasid mitu tundi bussides ja aeg-ajalt käisid kiirabi- ja päästetöötajad neid arengutest teavitamas.
Kui muidu oodati kannatlikult, siis üks vanem naisterahvas koeraga väljus ühel hetkel bussist ja hakkas koju nõudma, ent korrakaitsjad selgitasid pikalt, et turvalisuse huvides ei saa keegi lahkuda.
Olukord lahenes südaöö paiku
Südaöö paiku kuulutati ärev olukord lõppenuks. Terminali ümbert eemaldati lindid ja bussid hakkasid liikuma. Kes läks koju ja kes suunati laevale Star, mis väljus pisut pärast südaööd. Otseselt seda, mis oleks võinud ärritust tekitada, ei leitud.
«Midagi seal oli, mis ärritust tekitas, kuid mõõtmiste käigus ei suudetud põhjust leida,» kommenteeris Põhja päästekeskuse peaspetsialist Kristjan Otti sündmuskohal. Ta ei hakanud ka spekuleerima, mis ärritust tekitada võis.
Päästetöötajad arutasid, et midagi pidi seal kindlasti olema, sest ka esmareageerijad tundsid kipitust.
Ruumid ventileeritakse ja kell 6 peaks reisiterminal taas avatama. Vahetult enne aga kontrollivad keemia ja kiirgusohu spetsialistid hoone igaks juhuks üle. Kui peaks selguma, et kõik pole siiski korras, siis terminali avamine viibib.
Postimehega vestelnud reisijad ärritust ei tundnud. Reisilaeva Star pardale minekut oodanud Fred ütles, et tema kuulis, et keemiareostus oli tekkinud laeval, kuid midagi täpsemat ta ei tea. Samuti laeva väljumist oodanud Galina ütles, et kiirabi vaatas ta üle ja kõik on korras. Põhjus, miks inimesed evakueeriti, jäi talle segaseks.
Lahkuti autoteki kaudu
Sündmuskohal oli suur hulk päästeautosid, kiirabibrigaade ja politseinikke. Olukorrast hoolimata võeti laevad vastu.
Tallinki kommunikatsioonijuht ütles Postimehele, et juhtunu tõttu viibis reisilaeva Star autota reisijate maale tulek. Ta lisas, et kõik 875 reisijat läksid laevalt maha autoteki kaudu. Mitte ükski neist ei sisenenud terminali. Ka kell 00.30 sadamasse saabunud Superstari kõigi reisijate mahatulek korraldati koostöös Tallinna sadamaga autoteki kaudu.
Sadamas valitsenud äreva olukorra tõttu hilines kell 22.30 Helsingisse suunduma pidanud Stari väljasõit mitu tundi. Oma osa mängis selles, et oodati ära reisijad, kelle tervist kontrollis kiirabi. Lääne sõnul ootavad nad hommikul päästeametilt infot selle kohta, kas terminalis on ohutu viibida. Kui kõik on korras, toimub pardale minek uuesti terminali kaudu.
Põhjust ei leitudki
Täna hommikul kontrollisid keemia ja kiirgusohu spetsialistid hoone üle ning veendusid selle ohutuses. Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro ütles hommikul, et jätkub uurimine asjaolude väljaselgitamiseks.
Päeval teatas päästeamet Twitteris, et keemia ja kiirgusohu spetsialistid ei saanudki teha kindlaks, mis aine eile Tallinna Sadamas inimestel halva enesetunde põhjustas. «Keemia ja kiirgusohu spetsialistide poolt Tallinna sadamas võetud proovides oli aine konsistents lihtsalt liiga vähene,» põhjendas amet.


description: Tallinnas Nõmme teel asuvast laste turvakodust on taaskord lahkunud 16-aastane Anastasija, kelle asukoht on seni teadmata.

title: Politsei otsib taas Tallinna turvakodust lahkunud 16-aastast Anastasijat

maintext:
Korrakaitsjad suhtlesid lähedastega ja kontrollisid olemasoleva info põhjal tema võimalikke asukohti, kuid tüdruku asukoht on senini teadmata. Ligi 165 cm pikk Anastasija eelistab kanda sportlikke riideid ja teksapükse.
Anastasijat otsis politsei avalikkuse abiga taga ka aasta tagasi.
Politsei palub kõigil, kes on Anastasijat näinud või kel on infot tema asukoha kohta, anda sellest teada hädaabinumbril 112.


description: Sel laupäeval, 12. novembril tähistab Nõmme linnaosa Nõmmele linnaõiguste andmise 90. aastapäeva.

title: Nõmme tähistab laupäeval linnaõiguste saamise 90. aastapäeva

maintext:
Juubeli puhul toimub Nõmme keskuses rida erinevaid üritusi, teatas linnaosavalitsus. Esinevad ansambel Kukerpillid ja Nõmme Muusikakooli Brass, näha saab rahvusooperi Estonia operetikava, toimub konverents «Nikolai von Glehn 175».
Nõmme linnaosavanema Tiit Teriku sõnul tegi 1925. aastal valitsus siseministeeriumi kaudu ettepaneku 13 Eesti alevile muuta need linnadeks. «Viis ettepaneku saanud alevit – Nõmme, Tapa, Tõrva, Türi ja Põltsamaa – said 1926. aastal linnaõigused. See oli esimene kord, kui noor Eesti Vabariik linnaõigusi andis,» rääkis linnaosavanem.
Ajaloolane Leho Lõhmus on kirjutanud, et Nõmme alevi volikogu arutas seda küsimust esimest korda 13. novembril 1925 ning üksmeelne otsus oli ettepanek vastu võtta. Et teada saada ka elanike arvamust, korraldati alevivalitsuse ruumes hääletus. Hääletusel pooldasid nõmmelased, kuigi esialgu kõhklevalt, linnaõiguste saamist.
«Nõmme oli iseseisev linn kuni 1940. aastani, mil ta liideti Tallinnaga. Eks Tallinna ümber olnud teisigi populaarseid väljasõidukohti, mis juba aastakümneid on samuti olnud peallinna osad, aga just aeg iseseisva linnana eristab Nõmmet teistest Tallinna linnaosadest. Nõmme kui kodukoha minevik läheb korda paljudele siinsetele elanikele ja oma ajaloo üle ollakse uhked,» ütles Terik.
Laupäeval, 12. novembril kella 12-14.30 peetakse Nõmme turu kõrval Nikolai von Glehni ausamba juures sünnipäevapidu. Kontserdi annavad Nõmme Muusikakooli Brass Mart Kivi ja Aigar Kostabi juhatusel ning ansambel Kukerpillid. Nõmme magusameistrid pakuvad kringlit ja sõõrikuid ning linnaosa sünnipäevatorti. Sünnipäevapeost võtab osa ka parun von Glehn, keda kehastab näitleja Egon Nuter.
Nõmme Tee Seltsi eestvedamisel algab kell 14 Nõmme kultuurikeskuses (Turu plats 2) konverents «Nikolai von Glehn 175».
Õhtul kell 18 algab samuti Nõmme kultuurikeskuses Nõmmele linnaõiguste andmise 90. aastapäeva pidulik kontsert, mille eel annab linnaosavalitsus välja ka kaks tunnustusauhinda. Kontserdil saab kuulda Rahvusooper Estonia operetikava «Ja klaasides sädeleb vein», solistideks Janne Ševtšenko, Rene Soom ja Urmas Põldma, kontsertmeister Tarmo Eespere.
Kõik Nõmme 90 üritused on tasuta.


description: Täna anti Raekojas üle nimetunnistused 49 lapsele, kellest enamus on sündinud augustis ja septembris.

title: Tallinna Raekojas anti üle nimetunnistused 49 lapsele

maintext:
Tallinna linn kinkis tallinlastele piimakruusi koos pudrukausiga ning nimetunnistuse, mis on linna vapiga kaante vahel, teatas linnavalitsuse pressiteenistus. Kingitused ja nimetunnistused andis pealinna nimel lastele ja lastevanematele kätte abilinnapea Merike Martinson, kelle sõnul muudab see kaunis üritus kehva ilma väga ilusaks päevaks.
Nimetunnistuste kätteandmise üritus toimus juba 99. korda. Nimetunnistuse saajaist on 34 tüdrukud ja 15 poisid, on üks paar kaksikuid, kuues peres sündis kolmas laps.
Pealinnas oli augustis-septembris iive positiivne, nendel kuudel registreeriti Tallinna perekonnaseisuametis 955 lapse sünd ja 745 isiku surm.
Populaarsemad tüdrukute nimed augustis-septembris 2016 olid Sofia, Karolina, Eva ja Laura. Enim pandud poiste nimed olid Artur, Daniel, Hugo ja Erik.


description: Kümmekond politseinikku kontrollisid täna õhtupoolikul Tallinnas Ahtri tänaval reguleerimata ülekäiguradade juures sõidukijuhtide käitumist.

title: Fotod ja video: sõidukijuhid ei andnud politseinike silme all jalakäijatele teed

maintext:
Põhja prefektuuri liikluspolitseinikud jälgisid alates kella kolmest Tallinna kesklinnas kolmerealisel Ahtri tänaval ülekäiguradade juures, kas sõidukijuhid ikka võtavad ülekäigurajale lähenedes hoo maha ja annavad jalakäijatele teed. Esimese tunni jooksul tabati viis rikkujat, kellele sõnad peale loeti.
Politsei kontrollis ülekäiguradade juures autojuhtide käitumist. Foto: Jaanus Lensment
«Oleme täna siin ennekõike väljas selleks, et ennetada jalakäijatega juhtuvaid liiklusõnnetusi,» ütles Põhja prefektuuri kesklinna politseijaoskonna patrulltalituse juht Taavi Kirss, kelle sõnul on Ahtri tänaval sel aastal juhtunud juba neli liiklusõnnetust, mille tagajärjel on jalakäija viga saanud.
Taavi Kirss. Foto: Jaanus Lensment
«Siinkohal tahaksingi sõidukijuhtidele meelde tuletada, et enne ülekäigurajale lähenemist peaks ikka kiiruse maha võtma ja jälgima, mis liikluses toimub. Kui jalakäija on ülekäigurajale astunud ja auto talle otsa sõidab, siis linnakiirust ületades võivad talle olla väga tõsised tagajärjed,» rääkis Kirss.
Tema sõnul ei ole politseinike eesmärgiks menetlust alustada, vaid juhtidega vestelda ja seletada neile, kes on liikluses nõrgem osapool.
Ühtlasi mõõtsid ametnikud kiirust, kontrollisid autojuhtide kainust ja dokumentide kehtivust.
Kirss toonitas, et jalakäijaid hukkub liikluses ikka liiga palju ja olukord peab paranema. «Teeme ka pidevalt linnaga koostööd, et muuta liikluskorraldust paremaks, sest liiklusjärelevalve on üks pool, kuid sama oluline või veelgi olulisem on toimiv liikluskorraldus.»
Kevadel tegi Kirss fotod kõikidest Põhja-Tallinna ja Tallinna kesklinna ristmikutest ja ülekäigurajadest, kus on juhtunud kannatanutega liiklusõnnetusi, ning esitas ühtlasi ettepanekud liikluskorralduse muudatusteks Tallinna transpordiametile. «Tegime seda just selle eesmärgiga, et liiklejate turvalisust tõsta,» ütles Kirss kevadel Postimehele.
Vaata lähemalt: Fotod: politsei jäädvustas ohtlikumad ristmikud kesklinnas ja Põhja-Tallinnas
Politsei kontrollis ülekäiguradade juures autojuhtide käitumist. Foto: Jaanus Lensment
Mullu juhtus Tallinnas 497 inimkannatanuga liiklusõnnetust, milles hukkus 12 ja sai vigastada 642 inimest. Hukkunutest üheksa olid jalakäijad.


description: Eesti Vabaõhumuuseumis sai täna õppida, kuidas reedel peetavaks kadripäevaks valmistuda.

title: Galerii: Tallinnas tehti ettevalmistusi kadripäevaks


description: Politsei pidas oktoobris kinni 36-aastase Maksimi, keda kahtlustatakse ligi poolesajas varguses, mille kogukahju on umbes 60 000 eurot. Nüüd palub Põhja prefektuur kõigil, kes tunnevad piltidel olevad varastatud esemed ära, sellest politseile teada anda.

title: Fotod: politsei otsib varastatud esemete omanikke

maintext:
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo ametnikud koos K-komando eriüksusega võtsid oktoobri keskel kinni mehe, kes nägu respiraatorimaski taha varjates Tallinna korterites ja ärides vargil käis.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo politseinikud koos K-komando eriüksusega võtsid kinni respiraatorimehena tuntud sarivarga / Põhja prefektuur
Maksimi kahtlustatakse kokku 48 vargusepisoodis, millest esimene ulatub tagasi 2015. veebruarisse. Mees käis kahtlustuse järgi vargil Tallinna eri piirkondades nii ettevõtetes kui ka korterites ning võttis endaga kaasa kõike, mis ette jäi. Läbiotsimisel leidsid politseinikud mehe kodust hulgaliselt esemeid, mis tõenäoliselt on varastatud, muu seas käekelli, lõhnu, alkoholi, ehteid. Ettevõtetest viis mees kaasa kohviaparaate, sülearvuteid, tööriistu, aga ka näiteks vererõhumõõtjaid.
Esitatud kahtlustuse järgi pani Maksim varguseid toime erinevates piirkondades - nii kesklinnas, aga ka Mustamäel, Lasnamäel, Õismäel, Nõmmel ning Maardus. Oma identiteedi varjamiseks kasutas mees respiraatorit ning hilisemates episoodides riidest mütsi.
Kriminaalpolitseinikel on alust arvata, et pildil olevad esemed on varastatud. Seetõttu palub politsei kõigil, kes tunnevad pildil olevad asjad ära või kel on infot nende võimaliku päritolu kohta, anda sellest teada varavastaste kuritegude teenistuse vihjemeilil pohja.varavihje@list.politsei.ee.
«Iga infokild on abiks!» märkis Põhja prefektuur.
Loe lisaks:


description: Prokuratuuri kinnitusel tuvastas ekspertiis, et ööl vastu 25. oktoobrit Tallinnas Pärnamäe teel juhitavuse kaotanud ja vastu puud sõitnud Audi juht oli kaine. Kolme hukkunuga liiklusõnnetuse suhtes algatatud kriminaalmenetlus lõpetatakse.

title: Prokuratuur lõpetas Pärnamäe surmaavarii uurimise

maintext:
Ööl vastu 25. novembrit juhtus Pärnamäe teel raske liiklusõnnetus, kus teelt välja sõitnud Audis hukkusid kolm noormeest – 18-aastane juht ning 18- ja 19-aastased reisijad.
Audi kaldus vastassuunavööndisse, vasak esimene ratas sattus teepervele, mille järel kaotas Audi juhitavuse. Juhil ei õnnestunud autot uuesti kontrolli alla saada ning sõiduauto paiskus teelt välja vastu puid.
Õnnetuse hetkel oli asfalt kuiv, tee valgustatud ning nähtavus hea. Autos olnud noormehed olid turvavöödega kinnitatud. Lubatud sõidukiirus sündmuskohal on 50 km/h.
Tänaseks saabunud joobeekspertiisi tulemused näitavad, et autoroolis olnud noormees oli kaine ning samuti ei olnud ta tarvitanud narkootilisi aineid. Eelmisel nädalal andis Eesti Kohtuekspertiisi Instituut ka hinnangu, mille järgi oli Audi sõidukiirus juhitavuse kaotamise hetkel ca 140 km/h.
Ringkonnaprokurör Rainer Amuri sõnul on selgunud, et roolis olnud noormees oli kaine, liiklusõnnetuse põhjuseks oli sõiduki liiga suur kiirus ning algaja juhi oskamatus autot valitseda.
Tema kinnitusel kriminaalmenetlus lõpetatakse, kuna kõik asjaolud on tänaseks välja selgitatud ning liiklusõnnetuse põhjustaja on hukkunud.
Loe lisaks:


description: Talvised ilmastikuolud on muutnud kõnniteed Tallinnas kohati väga libedaks, teatab kohalik munitsipaalpolitsei (mupo).

title: Mupo hoiatab libedate kõnniteede eest

maintext:
Mupo palub kõigil kinnistuomanikel täie tõsidusega suhtuda nii koristustöödesse kui libedustõrjesse. Algaval nädalal pöörab ametkond sellele erilist tähelepanu.
Vastavalt Tallinna linna heakorra eeskirjale on kinnistu ja ehitise omanik kohustatud teostama heakorratöid kinnistu või ehitisega külgneval puhastusalal (puhastusala on kõnnitee, mis asub teega külgneva kinnistu ja sõidutee vahel). Libeduse tõrjeks tuleb kasutada puistematerjali, mille tera läbimõõt on 2-6 millimeetrit. Keelatud on kasutada tuhka või kloriide.
Mupo palub eriti keerulistest ja koristama jäetud kohtadest teada anda korrapidajale telefonil 14410.


description: Tallinna linnavalitsus ei toeta IRLi liikme Tarmo Kruusimäe esitatud eelnõu, millega soovitakse korraldada linnaelanike küsitlus mošee ehitamise kohta.

title: Linnavalitsus ei taha mošee ehitamist rahvahääletusele panna

maintext:
Kruusimäe esitas volikogu menetlusse eelnõu, mis näeb ette tuleva aasta jaanuaris linnaosade küsitluspunktide küsitluse korraldamise. Küsitlusel tuleks esitada linnaelanikele küsimus «Kas toetate Tallinnasse mošee ehitamist» ning vastusevariandid oleksid «jah» ja «ei».
«Tallinnasse mošee ehitamise plaan sattus avaliku terava tähelepanu alla 27. oktoobril, kui Türgi välisminister Mevlüt Çavuşoğlu sõnas oma Eesti-visiidil, et Türgi on eestlaste nõusolekul valmis rajama Eestisse mošeed. Arvestades Eesti elanikkonna paiknemist on mošee kõige tõenäolisem asukoht Tallinn,» kirjutas Kruusimäe eelnõu seletuskirjas.
«Antud eelnõuga ei soovi ma vähemalgi määral anda antud teema käsitlusse poliitilist varjundit ja ei soovi, et seda kasutaksid ka erakonnad. Tallinna linnal on vastav kogemus rahvaküsitluste korraldamises ja läbiviimises ning ükskõik milliseks kujuneb tallinlaste arvamus, on see siiski Tallinna kodanike arvamus,» selgitas Kruusimäe.
Linnavalitsus teatas volikogule, et ei toeta Kruusimäe eelnõu. «Eelnõust ja seletuskirjast nähtub, et küsitluse eesmärgiks on selgitada välja linnaelanike seisukoht mošee ehitamise osas. Linnavalitsus on seisukohal, et linnaelanike arvamuse väljaselgitamiseks on kohane planeerimismenetlus, mis on kõige tõhusam ja objektiivsem viis kogukonna arvamuse väljaselgitamiseks. Mošee kui sakraalehitise ehitamisel tuleb lähtuda planeerimisseadusest ja ehitusseadustikust,» põhjendas linnavalitsus oma otsust.


description: Kahes kohtuastmes linnaraha omastamises süüdi mõistetud Tallinna kesklinna vanem Alar Nääme andis kooliõpilastele ühiskonnaõpetuse tunni, kus rääkis iroonilisel kombel sellest, kuidas olla hea linnakodanik.

title: Kahes kohtuastmes süüdi mõistetud Alar Nääme rääkis koolitunnis õpilastele, kuidas olla hea linnakodanik

maintext:
Täna kell 10 algas Tallinna Inglise Kolledžis ühiskonnaõpetuse tund, mida andis sedakorda õpilastele maa- ja ringkonnakohtus omastamises süüdi mõistetud keskerakondlane Alar Nääme. Küll aga ei ole süüdimõistev otsus veel jõustunud, sest Nääme pöördus riigikohtusse.
Süüdistuse kohaselt kasutas Nääme linnale kuuluvat raha enda valimiskampaanias. Seda iroonilisem tundub tema valitud loengu teema: «Kuidas olla hea linnakodanik ja mida linn teeb minu jaoks?». Nääme «koolituur» jätkub juba ülehomme, kui ta annab koolitunni Tallinna Südalinna Koolis.
Loengut pakkus Inglise kolledžile seoses käimasoleva kodanikunädalaga kesklinna valitsus ise. Kooli poolt asja organiseerinud ajalooõpetaja Kai Aus selgitas, et leppis kokku, et Nääme annab loengu 9. klassi õpilastele.
Õpetaja sõnul oli Nääme esinemise sisu üldinformatiivne ja keskendus ühe linnaosa toimimisele ja ülesannetele. Nääme kasutas oma jutu ilmestamiseks ka Powerpointi esitlust ning üheksandikud said temalt küsimusi küsida. Ka olid õpilastele väikesed auhinnadki.
«Arvestades asjaolu, et esineja töötab vastutaval ametikohal ja peab vastama avalikus sektoris töötamise nõuetele, ei pidanud ma vajalikuks tema kohta eraldi andmeid koguma hakata,» ütles õpetaja Postimehele.
Kontserdid võõra raha eest
Juunis tunnistas Harju maakohus Nääme omastamises süüdi ja mõistis talle rahalise karistuse 6300 eurot. Seejärel taotles kaitsja apellatsioonis tühistada Harju maakohtu otsus täies mahus ja mõista Nääme talle esitatud süüdistuses õigeks.
Ringkonnakohus kaitsja taotlust siiski ei rahuldanud ja jättis septembri lõpus maakohtu otsuse muutmata. See aga Näämet ei rõõmustanud ning ta pöördus otsuse tühistamiseks riigikohtusse, mis ei ole veel oma seisukohta edastanud.
Süüdistuse järgi on Nääme Tallinna Kesklinna valitsuse linnaosavanemana ehk ametiisikuna korduvalt pööranud enda kasuks Tallinna linna eelarvelisi vahendeid kokku umbes 2800 euro ulatuses.
Nääme tegevus seisnes selles, et ta korraldas mullu riigikogu valimistel isikliku valimiskampaania käigus Valga kultuuri- ja huvialakeskuses kaks kontserti, mille eest tasuti Tallinna linna eelarvelistest vahenditest.


description: Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe Toivo Tootseni sõnul eksitab linnavolinik Anto Liivat avalikkust oma tänase pressiavaldusega, milles ta väidab, et tegevusloata pank annab inimestele laenu.

title: Tootsen: Liivat eksitab avalikkust

maintext:
«Tegemist on äärmiselt küünilise valega. Väita, et tegevusloata panga kaudu antakse linna töötajatele eluasemelaenu, on ebakompetentne,» ütles Tootsen. «Igaüks peaks aru saama, et pangandusteenuseid saab Ühistupank hakata pakkuma siis kui kõik vajalikud kooskõlastused on olemas.»
«Kahju, et linnavolikogu opositsioonierakonnad isegi ei püüa pakkuda konstruktiivset kriitikat, vaid selle asemel halvustatakse linnajuhtide tööd vahendeid valimata ning eksitatakse avalikkust. Loodan, et vähem kui aasta enne kohalikke valimisi võtab Tallinna opositsioon end siiski kokku ning hakkame linnavolikogus nägema ka sisulist debatti,» lausus Tootsen.
«Tallinna opositsiooni esindajad ei osalenud kahjuks ka 1. novembril väga huvitaval omavalitsusfoorumil, mis käsitles justnimelt ühistupangandust. See näitab, et soovitakse vaid kritiseerida, kuid mitte asjaga sisuliselt tegeleda,» lisas Tootsen.


maintext:
Tüli korteriühistus: taimedele külmakaitseks pandud lehti täis prügikotid kütavad kirgi
17.11.2016 | Delfi.ee
Tallinnas Lasnamäel Virbi tänaval asuva 180 korteriga kortermaja ees laiuvale lillepeenrale tassiti sügisel lehti täis prügikotid, mis hulka majaelanikke sügavalt häirivad. Ühistu esinaise sõnul kaitstakse sel moel taimi külma eest.
„Meie maja ümber hoitakse arusaamatuid kotte jäätmetega. Väljanägemine on selline, nagu elaksime prügimäel,” rääkis Delfile majas elav naine, kes on pöördunud korduvalt ka Tallinna linnavalitsuse ja Lasnamäe linnaosa valitsuse poole. Naise kinnitusel ei teinud ta seda üksnes enda nimel, vaid ka teiste elanike palvel. „Pöördusin avaldusega ka keskkonnaministeeriumi poole, kes väidab, et sellega peab tegelema Tallinna linnavalitsus, sest maaüksused kuuluvad Tallinna linnale.”
Naise sõnul ei saa majaelanikud aru, miks nad peavad prügi oma akendest nägema ja aknast tuppa pääsevat lagunevate jäätmete lehka sisse hingama. „Kevadel jooksevad nendest kottidest korterisse sipelgad, tulevad ka kärbsed, kirbud, lehetäid,” rääkis proua kahjuritest, kelle hulk on tema sõnul prügikottide tõttu suurenenud. „Seal käivad oma keha kergendamas ka kassid ja koerad,” lisas ta.
Majaelaniku sõnul pole võimalik ühistu koosolekutel probleeme arutada ega lahendada, kuna päevakorda lisatakse vaid küsimused, mis on juhatusele mugavad.


description: Eesti Laul 2017 eelžürii on oma töö lõpetanud ning 20 poolfinalisti 242 esitatud laulust välja valinud. Poolfinalistid avalikustatakse täna õhtul kell 19.00 algavas ETV otsesaates «Ringvaade».

title: Täna on see põnev õhtu! Rokist EDMini: "Ringvaate" otse-eetris selguvad Eesti Laul 2017 poolfinalistid

maintext:
«Tase oli ühtlasem ja selliseid laule, mis kõik žüriiliikmed ära võlusid, oli rohkem kui varasematel aastatel. Umbes kümne loo puhul ei tekkinud erilist vaidlustki üldse – need meeldisid kohe kõigile,» võtab tööprotsessi kokku Sky Plusi programmijuht Toomas Puna.
Valikuga on rahul ka Ingrid Kohtla Tallinn Music Weekist: «Päris ilmekas komplekt moodustus – aegadeülestest peremeelelahutajatest kuni undergroundist pärit tüüpideni. Saundiline kaart oli ka seinast seina – rifirokist EDMini.»
Ka Piret Järvis kiidab lugude taset – valikus on midagi igale maitsele ja vanusegrupile, kuid lisab, et siiski jäi natuke kripeldama. «Mul süda on natuke murdunud, sest siiralt on kahju väga mitmest, kes jäid joone alla. Aga mis sa teed, konkurents oli kõva ja tuli mõningaid häid tegijaid ohverdada.»
Eesti Laul 2017 eelžürii kogunes laule kuulama, Piret Järvis / Aurelia Minev/ERR
Eesti Laulu produtsent Mart Normet avalikustab 20 poolfinalisti täna õhtul kell 19 algavas ETV otsesaates «Ringvaade».
Eesti Laul 2017 poolfinaalid toimuvad 11. ja 18. veebruaril. Finaalkontsert toimub 4. märtsil Saku Suurhallis, pileteid saab osta siit.
Loe rohkem Eesti Laulu uudiseid Postimehe erilehelt siin.


description: Eesti Laulu produtsent Mart Normet tunnistas Raadio 2 saates «Hommik!», et lauluvõistluse korraldajad on juba mõnda aega mõelnud kolmandale poolfinaalile.

title: Hea mõte? Eesti Laulu korraldajad mõtlevad kolmandale poolfinaalile

maintext:
«Kindlasti saaks kolmanda juurde, seda me oleme isegi mõelnud päris mitu aastat. See oleks lahe,» vahendab portaal Menu produtsendi sõnu.
Normet lisas, et ka tänavustest lauludest oleks saanud kokku kolmanda poolfinaali, kuid edasi pääses siiski vaid 20 võistlejat, kes astuvad rahva ette kahes poolfinaalis.
Eesti Laul, viimase hetke lugude esitajad telemajas, Mart Normet / AFP / Scanpix
Juba esmaspäeval kohtuvad tänavused poolfinalistid Eesti Laulu meeskonnaga ning raadiotesse jõuavad uued hitid detsembris.


description: Täna selgusid Eesti Laul 2017 poolfinalistid, kelle hulgas on ka moodsat regilaulu tegev ansambel Antsud!

title: Kuula! Eesti Laul 2017 poolfinalist Antsud looga "Vihm"!

maintext:
Antsud osalevad Eesti Laulul looga «Vihm», mida saad kuulata allpoole olevalt lingilt!
Ansambel Antsud sai alguse 2014.a oktoobris, kui erineva taustaga muusikud said kokku, et luua koos midagi uut, samas kasutades Eesti pärimuslikku regialulu. Nii täiendab ja vürtsitab ühist loomingut igaüks just omal moel, kasutades selleks folki, rokki kui ka omaloomingut.
Bändi liikmed on kõik väga erineva taustaga – bassmängija Andri on insener, kitarrist Karl on jurist, akordionimängija Kaarel on kooliõpilane, laulja Aile on pilatese treener, trummar Siim ja torupillimängija Kristel on tegevmuusikud. Kõige põhilisem on selle mitmekülgsuse juures see, et neid ühendab muusika.
Esialgu eksperimendi korras loodud projektist on välja kasvanud tegus ansambel, kes on esinenud mitmetel festivalidel üle Eesti. 2016.a veebruaris ilmus bändi esikalbum «Öö ja päeva vahel».
Soovime Antsudele Eesti Laulul edu!
Eesti Laulu uudistel saad pilku peal hoida SIIN.


description: Kodumaise suurima muusikakonkursi Eesti Laul 2017 märtsis toimuva finaalkontserdi pileteid on ostetud rekordkiirusel ja seetõttu otsustati tänasest müügile paisata ka peaproovi pääsmed.

title: Eesti Laul 2017 finaalkontserdi peaproovi piletid jõudsid müügile

maintext:
«Oleme saanud rabavalt palju positiivset tagasiset selle kohta, et Eesti Laulu on saalist vaadata täiesti teine elamus kui televiisorist,» räägib produtsent Mart Normet. «See on väga julgustav - oleme õigel teel ning sellist meelelahutust on väga vaja.»
Eesti Laul, viimase hetke lugude esitajad telemajas, Mart Normet / AFP / Scanpix
Korraldusmeeskond kinnitab, et ka tänavu saavad saalis olijad erakordse elamuse osaliseks ning sel aastal tõotab kontsert tulla veel võimsam kui eelmisel aastal.
«Otsustasime finaalkontserdi peaproovi pääsmed müügile panna, sest eelmise aasta kogemus näitab, et huvi Eesti Laulu vastu on niivõrd suur, et ainult üht kontserti ei mahu kõik huvilised nautima,» selgitab Eesti Laulu tegevprodutsent Ermo Säks. «Päevane peaproov ei jää oma olemuselt alla õhtusele kontserdile, kuid annab võimaluse näiteks lastega peredele ja teistele, kel muidu ehk poleks võimalik nii hilja lõppevale suurüritusele tulla, kogu melust siiski koha peal osa saada.»
«Nagu nimigi ütleb, siis on tegemist prooviga ning seetõttu on peaproovile müüdavad piletid ka soodsama hinnaga. Kõik pääsmed maksavad sama palju – 15.90. Kuna piletid on nummerdatud, siis paremad kohad saavad need, kes on kiiremad,» lisab Säks.
Juba 8. novembril selguvad ETV saates «Ringvaade» need 20 laulu, mis asuvad võistlema 11. ja 18. veebruaril toimuvates poolfinaalides.
Kindlasti tasub Facebookis otsida üles ürituse leht «Eesti Laul 2017 finaalkontsert» ja vajutada nuppu «huvitatud» või kui pilet olemas, siis «osalen», et olla kursis kõikide tähtsate uudistega, mis puudutavad Eesti Laulu. Sinna pannakse üles operatiivset infot ja olulisi praktilisi soovitusi kontserdi külastajatele (näiteks kuhu parkida, millisest uksest siseneda, missugune on Saku Suurhalli kodukord, kuidas pärast kontserti linna saab ja muud).
Facebooki link sündmusele siin.
Eesti Laul 2017 finaalkontsert toimub 4. märtsil Saku Suurhallis, pileteid saab osta siit.
Pileteid peaproovi saab soetada siit.


description: Konkursile «Eesti Laul 2017» laekus rekordiliselt 242 laulu, mullu laekus laule 238.

title: "Eesti Laulule" esitati rekordiliselt 242 laulu

maintext:
«Eesti Laulu» produtsent Mart Normet ütles, et tal on suure arvu uute lugude üle väga hea meel. «Niipalju, kui ma laule juba kuulata olen jõudnud, võin kinnitada, et rebimine tuleb tihe,» tõdes ta. «Mis peamine, kvantiteedi rekord on hea, aga kui nädala pärast koguneb eelžürii, siis loodetavasti saab purustatud ka kvaliteedirekord.»
Normeti sõnul on «Eesti Laulu» finaalkontserdile müüdud üle kolmandiku piletitest. «Eriti hea on tõdeda, et «Eesti Laulu» usaldab lisaks muusikutele ka publik,» märkis ta.
Saalis on kokku 5500 kohta, millest üle tuhande on Normeti sõnul müüdud ja teist samapalju broneeritud. «Huvi on nii suur, et oleme juba müüki pannud ka peaproovi piletid,» lisas Normet.
Eelžürii koguneb 7. ja 8. novembril ning 11-liikmelise kogu ülesandeks on välja valida 20 poolfinaalidesse pääsevat lugu. Poolfinalistid kuulutatakse välja 8. novembri «Ringvaates».
«Eesti Laul» 2017 poolfinaalid toimuvad 11. ja 18. veebruaril. Konkursi finaal toimub 4. märtsil Saku Suurhallis.


description: Piletit Eurovisioonile on püüdmas ka legendaarne ja armastatud Ivo Linna!

title: Kuula! Legendaarne Ivo Linna osaleb Eesti Laulul looga "Suur Loterii"!

maintext:
Üle seitsme aasta on Ivo Linnal ilmunud taas uus lugu ning kuidas seda paremini tähistada kui osalemisega Eesti Laulu konkursil!?
«Suur loterii on minu jaoks väga oluline lugu. See laseb mõne minuti vältel kaugemale ajas tagasi vaadata, heas mõttes nostalgitseda ning ühtlasi võtta kokku siiamaani tehtu,» ütles Ivo Linna. Ta lisas, et omaette väärtust kannab seegi, et lugu sobib nii muusikaliselt kui tekstiliselt suurepäraselt tema olemusega.
Loo «Suur Loterii» valmimisele aitasid kaasa ansambel Supernova, Rainer Michelson, Urmas Jaarman ning Vilho Meier.
Kuula kindlasti ka Ivo lugu «Suur loterii», mis on üks kahekümnest Eesti Laulu poolfinalistist!
Soovime edu, Ivo!
Eesti Laulu uudistel saad pilku peal hoida SIIN.


description: Eesti Laul 2017 eelkuulamise žüriisse kuulus sel korral ka eelmise aasta Eesti Laulu finalist, mitmekülgne Kristel Aaslaid.

title: Kristel Aaslaid: pean lugude valimisel oluliseks ka seda, mis inimestele meeldida võiks

maintext:
Kristel sõnab, et peale kahte päeva lugude kuulamist ning eelžürii ridadesse kuulumist, suhtub ta žürii töösse palju tõsisemalt ning aupaklikumalt kui eelmisel aastal, mil ta konkursist artistina osa võttis.
Žürii töö suurimaks väljakutseks peab Kristel pidevat kontsentreeritust:«Vaimselt on see muidugi väga kurnav. Sa pead iga loo puhul taipama, kas see ka tervikuna töötab». Kristeli sõnade järgi raskendab otsustamist ka asjaolu, et ta on tähtkujult Kaalud ning nii see kaalukauss pidevalt kõigub.
Konkursist soovitab ta kõikidel artistidel olenemata edust või ebaedust ka edaspidi osa võtta:«Muusika loomine on aus. See arendab meeletult ning sa saad hingelt ära selle, mida öelda soovid».
Kuula lähemalt videost!


description: Eesti Laul 2017 kakskümmend õnnelikku poolfinalisti on teada! Saime keset õnnitlusi kätte Ziggy Wild'i solisti Laura Pritsi, kes poolfinaalis hoopis sooloartistina üles astub, Daniel Levi-Viinalassi ning Rasmus Rändvee, kes oma rõõmu meiega jagasid!

title: Eesti Laul 2017: edasipääsejate värsked emotsioonid!

maintext:
Daniel Levi: «Oioioi! Me rääkisime Normetiga (Mart Normet - toim) telefonis väga asjaliku juttu ja siis kõne lõpus karjusin kõvasti! Seejärel panin telefoni ära ning helistasin oma bändikaaslastele, me oleme kõik väga rõõmsad! Väike surin on siiani sees. Oleme põnevil mis edasi saama hakkab!».
Laura Prits: «Esmakordselt sooloartistina lavale minna on kindlasti veidi hirmutav, kuid samas väga põnev sündmus, mida ootan huviga. Kui sain teada, et Andres Kõpperi ehk NOËP-iga ja rootslannast laulukirjutaja Tara Nabaviga koostöös valminud lugu on pääsenud Eesti Laulu konkursile, valdas mind tohutu ekstaas ja rõõmutunne. See tähendab minule väga palju, et lugu, mis tuli otse südamest meeldis ka züriile ning nad pidasid seda poolfinaali saamise vääriliseks.».
Rasmus Rändvee: «Tunne sellist uudist kuulda on muidugi absoluutselt võrratu! Võttis hingest kripeldama kohe. Kogu asi tuli mulle esialgu hästi ootamatult, sest arvasin, et ei kuule enne «Ringvaadet» midagi. Äkki nägin aga telefonil üht saatuslikku vastamata kõne ühelt ülitoredalt Eesti Laulu asjapulgalt, kes edastas mulle imelised uudised. Istusingi siis esimese asjana diivanile suures hämmingus ennast uuesti koguma!».


description: Harri Hakanen on tunnustatud Soome muusikaekspert ja -ajakirjanik, kes kodumaal on «Eesti Lauluga» samalaadse saate «Uuden Musiikin Kilpailu» (edaspidi «UMK») saate koordinaator ning muusikajuht. Tänavu osutus ta esimeseks välismaalasest žüriiliikmeks konkursi «Eesti Laul» eelkuulamisel. Mehe sõnul oli kutse eelkuulamise žüriisse tulla tema jaoks suur au, kuid esimene reaktsioon pigem tagasihoidlik. «Kas te tahate tõesti, et ma selle teie jaoks ära rikun?» oli muusikaekspert «Eesti Laulu» produtsendilt Mart Normetilt küsinud.

title: Soome muusikaekspert Harri Hakanen "Eesti Laulust": teie muusikavalik iseloomustab midagi Eestile väga omast

maintext:
Harri, räägi, miks osutusid just sina esimeseks välismaalaseks «Eesti Laulu» eelkuulamise žüriis?
Tunnen «Eesti Laulu» produtsenti Mart Normetit nüüdseks juba pea viis aastat. Selle aja jooksul oleme nii Eurovisioonil kui Tallinn Music Weekil palju kokku puutunud ning alati nii muusika- kui teistel teemadel mõtteid jaganud. Umbes kaks nädalat tagasi küsis Mart minult, kas ma sooviksin «Eesti laulu» eelkuulamise žüriisse kuuluda. Olin ausalt öeldes väga üllatunud ning esimesena uurisin, kas ta tõepoolest soovib, et asja teie jaoks ära rikun. Jäin muidugi kohe nõusse, kuna olen väga suur Eesti muusika austaja. Tean, et minu puhul on tegemist ka esimese välismaalasega eelkuulamise žüriis, niisiis on see minu jaoks suur au.
«Eesti Laul» on muusikalises mõttes minu jaoks kindlasti ka üks kõige põnevamaid Eurovisiooni eelvoore. Teie muusikavalik iseloomustab midagi Eestile väga omast. Sellel aastal ma seda muide nii suurel määral ei kohanud kui varematel aastatel, kuid tundub, et rahvusliku eripära muusikasse mitte sissetoomine on hetkel üleüldine tendents kogu Euroopas.
Kui hakkasime Soomes enda eelvooru ümber töötama, siis küsisime nõu kusjuures just nimelt teilt. Heidy Purga käis meid isegi nõustamas. «Eesti Laul» on niivõrd erinev Eurovisioonist endast, kus langevad kõik lood teatud kategooriasse, «Eesti Laulul» seda ei ole. Me tahtsime Soomes midagi samasugust teha.
Nii Eesti kui Soome edukad esinemised – võidud – jäävad küll vana saateformaadi perioodi.
Jah, sul on õigus. Teisalt – kuidas mõõta edu? Ma püüan mõelda nii, et edukus oleneb sellest, kuivõrd kvaliteetsed lood finaali pääsevad. Samas on Eurovisioon täiesti omaette maailm. Seal ei ole kunagi võimalik midagi täielikult ette ennustada.
Harri 2015. aastal Viinis, Eurovisiooni avatseremoonial. / Harri Hakanen
Milline üldse on sinu suhe Eesti muusikaga?
Ma armastan progressiivset rokki, nii et minu esimene kokkupuude Eesti muusikaga ulatub Ruja tegutsemisaega. Olles aastaid Soome muusikaäris töötanud, teadsin muidugi ka JMKEd, Villu Tammet, «Tere, perestroikat» jne. Üheksakümnendatel oli minu jaoks väga huvitav näiteks Maarja-Liis (Ilus – toim).
Peale «Eesti Lauluga» tutvumist minu huvi aga kasvas. Ma olen täiesti lummatud Lenna esimesest albumist. Iga lugu sellel plaadil on «wow!». Tänu sellele albumile hakkasin Eesti muusikat veel enam armastama. Õnneks on mul piisavalt nii Eesti kui Soome sõpru, kes pidevalt midagi uut ja põnevat kuulata soovitavad. See on ka põhjus, miks ma igal aastal Tallinn Music Weekil käin, et jälle midagi huvitavat avastada.
Kuidas sa pärast 242 loo läbi kuulamist Eesti muusikamaastiku hetkeolukorda kirjeldaksid?
Väga elavana! Hetkeolukord on väga hea ning põnev. Ma käin Soomes muide alati Eesti artistide kontsertidel ja püüan neid ka sel viisil toetada.
Mil määral Eesti muusikamaastik Soome omast praegu üldse erineb?
Mina isiklikult olen teie peale kade, kui mõelda, kui palju andekaid noori meesvokaliste teil leidub. Soomes on küll nimekaid meesartiste, aga nad ei ole näiteks huvitatud «UMK-l» osalemisest. Minu soov on, et ka meil rohkem meesartiste esindatud oleks. Seda loengi võib-olla kõige suuremaks erinevuseks. Muidu läheb Soome popmuusikamaastikul hästi, eriti selle indie osal. Meie probleem on aga sama nagu teil – me ei ole Rootsi. Seega on meie artistidel raske mujal kui kodumaal läbi lüüa. Eesti ja Soome muusikaturud on lihtsalt niivõrd väikesed. Paradoks seisneb ka selles, et näiteks kui Kerli ongi edukas USAs, ei tähendab see seda, et ta oleks edukas kodus.
Miks meil aga muusikakonkursse vaja on?
Seesugustel konkurssidel on alati väga selge meelelahutuslik väärtus. Eurovisiooni puhul ei tohi kindlasti unustada selle pikka traditsiooni. Seda on tehtud juba alates 1950. aastast ning selle finaal-show’d jälgib igal aastal üle 200 miljoni pealtvaataja, selles peab ju midagi kütkestavat olema? See on lõbus, see on show ja see on ka omamoodi pääsemine.
Kui me Soome eelvooru uuendasime, oli E-sõna (Eurovisioon – toim) põhimõtteliselt täiesti välistatud. Me tegime teadliku otsuse need kaks show’d üksteisest lahutada, kuid tegelikkuses käivad nad käsikäes. Soomes on artistid sellest nüüdseks õnneks aru saanud ning tahavad ise Eurovisioonile sõita. See on väga hea viis enda promomiseks artistina. Küsimus on ainult selles, kuidas seda hästi teha, sest kordan, Eurovisioon on ette ennustamatu maailm.
Kui rääkida kohalikust turust, siis nii «Eesti Laul» kui «UMK» on suurepärased platvormid artistile enda kodumaiseks turundamiseks. Mitte üheski teises tele-show’s ei saa artist aasta jooksul nii palju eetriaega kui nendel konkurssidel. Meeles tuleb pidada aga seda, et kohaliku eelvooru võit on selle konkreetse formaadi puhul alles algus.
Harri koos 2016. aasta «UMK» võitja Sandhjaga. / Harri Hakanen
«Eesti Laulu» ning «UMK-l» on kohalikule muusikaturule vaieldamatult väga positiivne mõju. Samas on üha enam hakanud levima seisukoht, et korraldama peaks kaks eraldi konkurssi. Lisaks ühe, mis Eurovisiooniga seotud ei oleks. Mis sa sellest arvad? Või on «Eesti Laul» ja «UMK» Eurovisiooni mõttes hoopis teenäitajad, n-ö missiooni konkursid?
Ma tahaksin nii mõelda, jah. Eurovisioon on muidugi viimase kahe-kolme aasta jooksul muutunud ning nüüd võib sealt juba väga-väga head muusikat leida. See on ka märk erinevate maade korraldusmeeskondadele. Samas jällegi ei saa Eurovisiooni puhul kunagi täpselt ennustada, mis töötab ja mis mitte. Õnneks küll näeme, et muusikakvaliteet on juba muutunud paremaks ning mitmekesisemaks.
Me oleme palju rääkinud Eurovisioonist, milline sinu isiklik ajalugu sellega üldse on?
Tegelikult ei ole ma kunagi Eurovisiooni fänn olnud. Olen küll läbi aastate meelelahutuse mõttes alati finaal-show’sid jälginud, kuid sellega asi kuni 2011. aastani piirdus. Tol aastal oli Soomes aga selgelt tunda, et inimesed soovivad meie eelvooru muutust. Noorte muusikute, plaadifirmade jne seas ei olnud Eurovisioon enam populaarne ning seetõttu ei laekunud YLE-le ka häid lugusid. 2011 kutsuti mind esmakordselt Soome eelvoorule esmast muusikalist valikut tegema. Eurovisiooni lõppvõistlusel esindas meid tol aastal Paradise Oskar, kellel lõppkokkuvõttes ka väga hästi läks. Ta sai finaali ja on Soomes siiani väga populaarne. See oli siis minu esimene samm Eurovisiooni poole. Teine samm oli siis, kui minu sõber, «UMK» peaprodutsent Anssi Autio, kutsuti järgmisel aastal meie eelvooru ümber tegema.
Rääkides «Eesti Laulust» ja «UMKst» ning mõeldes Eurovisiooni peale, siis mis on see, mida sina ühes loos otsid?
Lugude valimisprotsessis osaledes tuleb osata näha tervikut. Mis ühe looga selle väljavalimise järel juhtub. Ta saab olema osa tele-show’st. Soomes mängitakse meie lugusid ka väga palju raadiotes, kuid kõige tähtsam on ikkagi eeter. Muidugi peab lugu olema ka kaasahaarav ja kummitama jääma, kuid kõige tähtsam on see, et lugu töötaks alates esimesest hetkest, mil televaataja seda laval näeb. Usun, et mõistan, mis inimestele muusikalises mõttes mõjub. See on arvatavasti ka põhjus, miks oma tööd juba nii kaua teen.


description: 2016. aasta laste Eurovisiooni lauluvõistluse võitis kümneaastane Gruusia esindaja Mariam Mamadashvili lauluga «Mzeo».

title: Laste Eurovisiooni võitis Gruusia

maintext:
See on järjekorras kolmas kord, kui Gruusia on võitnud Laste Eurovisiooni, kujunedes sellega lauluvõistluse edukaimaks osalejaks, vahendab Menu.
Lauluvõistluse peaprodutsent Jon Ola Sand ütles, et Laste Eurovisioon on suurepärane võimalus tutvustada maailmale noori andekaid artiste.
«Oli suurepärane näha neid talente laval. Mariami etteaste oli uskumatu, loodame temast kuulda tulevikus,» kommenteeris Sand.


description: Eesti Laul 2017 žüriis osalenud Piret Järvis kiidab lugude taset, sest valikus on midagi igale maitsele ja vanusegrupile, kuid lisab, et siiski jäi natuke kripeldama.

title: Piret Järvis: mul on süda murdunud

maintext:
«Mul süda on natuke murdunud, sest siiralt on kahju väga mitmest, kes jäid joone alla. Aga mis sa teed, konkurents oli kõva ja tuli mõningaid häid tegijaid ohverdada,» ütles ta.
Sky Plusi programmijuht Toomas Puna tõdes, et sel aastal oli tase ühtlasem, vahendab Menu.
«Selliseid laule, mis kõik žüriiliikmed ära võlusid, oli rohkem kui varasematel aastatel. Umbes kümne loo puhul ei tekkinud erilist vaidlustki üldse – need meeldisid kohe kõigile,» võttis ta tööprotsessi kokku.


description: Muusikakriitik Siim Nestor, kes juba mitmendat aastat Eesti Laulu eelkuulamise žüriisse kuulub, juhindus seekord põhimõttest, et esile kerkiksid artistid ning laulukirjutajad, keda avalikkus veel võibolla isegi ei tunne.

title: Muusikakriitik Siim Nestor: järgisin põhimõtet, et edasi pääseks artistid, keda avalikkus veel nii hästi ei tunne

maintext:
Siimu sõnade kohaselt tundis ta sel aastal lugusid kuulates, et esile on vaja tuua artiste ning laulukirjutajaid, keda avalikkus veel niivõrd hästi ei tunne. «Pilt peaks olema kirjum. Muidu on mitu aastat järjest konkursil ühed ja samad näod. Inimesed peavad nägema, et meil on rohkem andekaid artiste kui vaid need kümme, kas nagunii koguaeg ringi keerlevad».
Küsimusele, miks taolised konkursid vajalikud on vastas Nestor, et vajalik pole võibolla kõige õigem sõna kirjeldamaks muusikakonkurside olulisust. Kasutada võiks pigem sõna «kasulik» ning kasulikud on taolised konkursid kohalikule muusikaelule nii ärilisest kui loomingulisest küljest.
Lähemalt kuuled videost!


description: Eesti Laulu produtsent Mart Normet avalikustas täna ETV otsesaates «Ringvaade» Eesti Laul 2017 poolfinaali pääsenute nimed.

title: Selgusid Eesti Laul 2017 poolfinalistid!

maintext: Elu24 video! Jüri Pootsmann on Stockholmis rõõmsameelne ja muretu: eeldasin, et siin on rohkem konkurentsi lõhna


description: Alates sellest, kui Eesti Euroopa Liitu astus, on siinsetele ettevõtjatele-projektidele jagatud miljardeid euroraha. Kui palju on sellest vasakule läinud, ei oska keegi täpselt öelda.

title: Seitse meest ja veerand miljonit eurot peturaha

maintext:
Allar Lehtlaan on keskkriminaalpolitsei majanduskuritegude büroo ida talituse juht. Tema meeskonna uurida on muu hulgas seegi, kui keegi omale eurorahade eest turismi arendamise sildi all suvemajakese ehitab. “Siin tuleb vahe sisse teha: niipea kui soodustuskelmuste või pettusega on seotud ametiisikud, hakkab asja uurima korruptsioonikuritegude büroo,” selgitas talituse juht. Seepärast ei saa ta kommenteerida Targa Maja ja EASi ümber toimuvat. Küll aga kergitab ta saladusloori mõnedelt markantsematelt petujuhtumitelt Virumaal.
“Lääne-Virumaal ei ole selliseid suuri juhtumeid ette tulnud. Võibolla on siin inimesed ausamad. Võibolla peaksime ise kontrolli tõhustama,” rääkis Allar Lehtlaan.
Kõige suurem viimasel ajal avastatud petujuhtum oli seotud Tapa katlamajaga: üks Ida-Virumaa ärimees võttis ette suurprojektid, renoveeris mitmel pool Eestis katlamaju, paisutas projektisummat, näitas algetappides tehtud töid tegelikust kallimana, et omaosalust väiksemaks muuta. “Paljud, kes meie juurde satuvad, ütlevad, et aga kõik teevad ju nii. Arvatakse, et see euroraha meisse ei puutu. Sellest aru ei saada, et tegelikult tuleb see kõik ju meie, maksumaksja taskust,” kõneles Lehtlaan.
Katlamajaga on nimelt nii, et kui projekti tegija ütleb asja hinnaks näiteks kaks miljonit ühe miljoni asemel, siis hiljem seatakse soojahind samuti nende kahe miljoni ehk projekti maksumuse järgi. “Võib ju öelda, et aga mis siis – asi on ju valmis. Aga järgmine samm on see, et omanik läheb konkurentsiametisse ja ütleb: palun väga, renoveerimine maksis kaks miljonit, nüüd on vaja soojahinda tõsta, et kulud tagasi teenida. Sellega võidakse petta otse ka tarbijat,” rääkis Allar Lehtlaan.
Kohtusse on jõudmas juhtum, kus kohalike ettevõtjate ring pea veerand miljonit välja pettis. “Kohtusse jõuab praegu ligi kümme isikut, aga tegelikult on seotute ring laiem,” ütles majanduskuritegude talituse juht. “Toetust taotleti põllumajanduse, tootmise ja ka mesindusega alustamiseks. Tegelikult ei tehtud midagi,” kõneles Lehtlaan. Kuna kohtuotsused ei ole veel käes, ei saa ta nimesid nimetada.
Tihti räägivad põllumehed, et osa PRIA nõudeid polevatki võimalik täita: sa kas eksid loogika või PRIA vastu, aga kaht isandat korraga teenida ei saa. Kui ilm juhtub halb olema, siis pole võimalik näiteks asju nõutud kuupäevaks valmis saada. Siin soovitab Allar Lehtlaan PRIAga tunduvalt rohkem suhelda. “Alati on võimalik kompromisse leida ja aus põllumees küll kartma ei peaks,” lausus Lehtlaan.
Majanduskuritegude büroo eesmärk on eelkõige suuri petjaid püüda. “Ma ei tahaks kuidagi, et tekiks selline olukord, kus suured sulid sõidavad tõllas ja väikesed ripuvad võllas. Meie eesmärk on püüda neid inimesi, kes on algusest peale suure pettuse peale välja läinud. Sest me püüame väljapetetud raha ka kätte saada,” rääkis Allar Lehtlaan.
Lääne-Virumaal toime pandud veerandmiljoniline pettus ei tundu üldises plaanis sugugi suur – viimasel ajal on avastatud ka sääraseid, mis ulatuvad mitme miljonini. Levinud arusaama, et kindel on oma toetustega saadud raha hoida näiteks perekonnaliikmete või sugulaste nimel, Allar Lehtlaan kummutab. “Kui on näha, et auto või maja on ostetud EASi või PRIA või KIKi toetustest välja petetud rahaga, siis selline ümberkirjutamine ei aita. Vara arestimist kasutame nii palju kui võimalik,” sõnas majanduskuritegude talituse juht.
“Sääraste pettuste puhul aegub juhtum viie aastaga. Meil on teinekord tõeline võidujooks ajaga – kas saame kõik tõendid kokku,” selgitas Allar Lehtlaan. Tema sõnul peab ta tagantjärele nentima, et projekte uurides on tekkinud ka uusi kahtlusi, kuid seadusest tulenevalt pole võimalik nende paikapidavust enam uurida.
Jääb üle vaid konstateerida, et raha on läinud – kuid seotud isikute uutel taotlustel tuleb siis silma peal hoida.
Levinud skeemidest rääkides tõdes talituse juht, et eurorahade tulekuga tekkis Eestis ka uus amet: projektikirjutaja. Need on inimesed, kes oma teadmistega aitavad taotlejal korraliku projekti ette valmistada ja kokku kirjutada. Osa aga kasutab ära süsteemis olevaid puudusi. Pole haruldased juhtumid, kus ka mõni endine PRIA töötaja on sellise töö enda peale võtnud.
“Nad otsivad teinekord ise omale projekte. Tulevad näiteks taluniku juurde ja ütlevad: näe, su laut laguneb, teeme korda. Talunik ütleb küll, et no miks, mul pole loomigi sees või raha omafinantseeringuks, aga projektikirjutaja vastab, et pole probleemi, ajame asja korda. Sealt see vahel ka alguse saab,” rääkis Allar Lehtlaan.
Tema sõnul on küll võimalik alguses teadmatusest sellise “projektikirjutaja” otsa sattuda, aga tegelikult saab iga inimene mingil etapil aru, et osaleb pettuses. Aus projektikirjutamise teenus on tema sõnul vajalik, ja see ongi enamasti aus, sest need oskajad inimesed aitavad taotlejatel, kel muidu jääks teadmistest puudu, vajaliku toetuse õigetel alustel kätte saada.
Teine populaarne pettuseviis on see, kui näiteks neli-viis ettevõtjat otsustavad omavahel nii-öelda toetusklubi moodustada.
Alguses taotleb toetust üks ning tellib siis teenused ülejäänud sõpradelt, järgmine kord jälle teine. “See võimaldab jälle projekti hinda kunstlikult paisutada. Ettevõtja küsib kolmelt sõbralt pakkumise ja laiutab siis käsi ja ütleb, et näed, asi maksabki nii palju. Ja ta saabki toetuse,” kirjeldas Allar Lehtlaan. Rääkimata sellest, et säärasel juhul pole tegu enam ausa konkurentsiga.
Kõige lihtsam on petta just suurte ehitusprojektide käigus. “Ütleme, et ehitad sadamat – no kes see võtab tagantjärele kinni, mitu tonni pinnast välja veeti,” ütles ta ning lisas, et on ka teatud ärimehed, kes petavadki täie teadmisega, et peavad osa toetustest tagasi maksma.
“Ütleme, et näiteks PRIA kohta tead, et teatud otsetoetuste puhul teostatakse kontrolli teatud protsendi ulatuses. Siis võtad niitmistoetuse hulgale maatükkidele. Hüva, kontroll tuleb, aga sa ei ole konkreetses kohas niitnud. Sa maksad, ütleme, sellel konkreetsel maalapil tegemata tegevuste eest raha tagasi, kuid teiste osas jääb toetus kätte. Kasud on sees,” rääkis Allar Lehtlaan. PRIA kohta märkis Lehtlaan, et seal on kontrollimehhanisme aastatega oluliselt tõhustatud ning petmine pole enam kuigi lihtne.
Samas hindas Allar Lehtlaan olukorda Eesti veel üsna heaks. Näiteks Prantsusmaal sellised asjad tavaliselt kohtu ette ei jõua, sest seal öeldakse, et raha jaganud rakendusüksus küsigu raha rikkumiste eest lihtsalt tagasi. Selline riigi käitumine võib aga soodustada petmist katsetama, sest halvim, mis järgneb, on tagasimaksmine – nii et proovitakse homme jälle.
Allar Lehtlaane hinnangul ei usuta vanas Euroopas, et toetusraha võiks nii palju vasakule minna, et sellega eraldi karistusõiguslikult tegelema peaks.
Tema sõnul on raske öelda, kui suur on Eestis pettuste protsent. “Eesti on saanud aastate jooksul miljardeid eurosid toetust. Isegi kui me ütleksime, et kümme protsenti oli ebaotstarbekalt kasutatud raha, oleks see hiiglaslik summa. Aga me ei tea seda täpselt,” rääkis Allar Lehtlaan.
Majanduskuritegude büroo vihjetelefon on 612 4333, ja e-posti aadress majanduskuritegu@politsei.ee.
Taustainfo


description: Viimase kuue kuu jooksul on Rakveres registreeritud 15 kõrvalhoonepõlengut, millest 13 puhul on alust kahtlustada süütamist.

title: Rakveres tegutsevad noored süütajad

maintext:
Peamiselt tossavad kuurid ja garaažid. Põlengud said alguse 4. juunil. Viimati põles garaažiboks pühapäeval ja esmaspäeval Navi tänaval. Veel on kõrvalhoonete põlengud olnud Vase, Adoffi, Vabriku, Pikal, Jakobsoni, Sooserva, Lennuki, Tööstuse ja Tammiku tänaval.
Ida päästekeskusest öeldi, et viimase kahe põlengu puhul Navi tänavas on uurimine pooleli. Kuuel juhul on põlengu põhjuseks kas laste mäng tulega või nende toime pandud tahtlik süütamine. Kõiki kuut juhtumit menetleb politsei. Ülejäänud seitsme põlengu põhjus täpselt teada pole, kuid on alust arvata, et tegemist on süütamistega. Välistada ei saa ka alaealiste osalust.
Rakvere politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Joel Alla rääkis, et kaheteistkümnel juhul on süütamise omaks võtnud 13aastane poiss. Karistusseadustik sätestab, et isik on süüvõimeline alates 14. eluaastast. “Kuna mainitud noormees oli tegude toimepanemise ajal 13aastane, tegeleb temaga edasi alaealiste komisjon,” sõnas Alla. Tema andmetel pole viimasest kahest põlengust Navi tänaval politseile infot laekunud.
“See on kurb statistika, et lapsed sageli nende kahjutulede taga on,” kommenteeris Rakvere abilinnapea Rainer Miltop.
“Oleme omas majas arutanud ja arutamas, kuidas hoida Rakvere linna turvalisena ja kuidas inimeste turvalisust tõsta. Novembrikuu liikluskomisjonis otsustasime hakata uuest aastast läbi viima laste ja noorte seas liiklusteadlikkuse ja tuleohutuse teavitusseminare, mis toimuksid üldjuhul koolides, lasteaedades, ning seminaride raames ka praktilist õpet.”
Miltopi sõnul on ennetustöö alati odavam ja tõhusam kui tagajärgedega tegelemine. “Lapsed nimelt on need, kes sageli oma armsa olemisega panevad meid valesid harjumusi muutma,” jätkas Miltop.
“Seega viivad lapsed koolis saadud info ka kodus vanemateni. Pean tunnistama, et minu kolmeaastane lapselaps ütles mulle: “Taadu, pane turvavöö kinni” ja peale seda pole ma turvavööd kinnitamata jätnud.” Rainer Miltop lisas, et süüdioleva lapse karistamise asemel tuleb teda hoopis harida ja suunata ta positiivsete tegevuste juurde.
Ida päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo peainspektor Tanel Sepajõe tuletab hoonete omanikele meelde, et vastavalt tuleohutuse seadusele on kasutuseta hoonete omanikud kohustatud tõkestama neisse kõrvaliste isikute sissepääsu.
“Hoonete sulgemine on vajalik, et vähendada hoonest tulenevat ohtu inimeste elule ja tervisele. Samuti selleks, et hoida ära või vähendada omanikele tekkivat kahju ning tagada päästejõudude parem operatiivvalmidus kasutuseta hoonete tulekahjude vähenemise arvelt.”
Sepajõe viitas asjaolule, et kõrvalistel isikutel on suletud hoonetesse raskem prügi vedada.
“Kui tulekahju on juba puhkenud, on selle põhjustanud isikute väljaselgitamine sageli äärmiselt keeruline,” nentis peainspektor ja lisas, et karistuslikud meetmed ei taga veel meie ühiskonnas tulekahju tekitamise vältimist tulevikus ning üldjuhul ei ole tulekahju tekitanud isikud võimelised korvama ka põlenguga tekitatud kahju.


description: Parvlaev Leiger, mis praegu Eesti poole seilab, pidi esialgu siia jõudma Rakvere mehe Guldar Kivro juhtimisel, kes toob Poolast ära hoopiski Pireti. Läänemere rahulikud lained, mida Kivro Piretiga kündma hakkab, on aga hoopis midagi muud kui karm Põhjameri, kus võis tormata 21 päeva järjest.

title: Viru mees taltsutas tormisel Põhjamerel 18-meetriseid laineid

maintext:
TS Laevade projektijuht ja laevakapten Guldar Kivro, esialgu pidite teie tooma uue parvlaeva Leiger Türgist Sefine laevatehasest Eestisse ja sellega ka edaspidi Hiiumaa liinil sõitma. Nüüd on asjad muutunud.
Esialgu oli firmal tõepoolest plaan, et hakkan Leigeriga sõitma, kui mind esimese kaptenina Tallinna Sadamasse praamide peale tööle võeti. Esimeseks sõiduks pidigi olema Leigeri Türgist äratoomine.
Aga töö käigus ilmnes üha rohkem, et vaja on kaptenit-projektijuhti, kes viibib kohapeal, koordineerib meeste tööd ja tehases toimetamist, aga tegeleb ka olmeküsimustega, mis puudutavad meeste majutamist ja muud. Varem vastutas kõige selle eest vanemtüürimees-projektijuht, kellel hakkas töö üle pea kasvama, mistõttu otsustati, et juurde on vaja ühte projektijuhti, kelleks sain mina. Leigeriga tuleb praegu Eesti poole teine kapten.
Üldiselt meremehe jaoks vahet ei ole – meri on meri. Milline kallas jääb selja taha või ootab ees, vahet ei ole. Sadamasse lastakse igale poole sisse.
Leigeri ehitamise juures olete sellegipoolest olnud algusest peale.
Korpuse ehitamist ma ei näinud, aga ehitustööd olen jälginud sellest hetkest, kui laevale hakati nii-öelda elu sisse puhuma. Samuti olen näinud Poolas Remontowa laevatehases teise parvlaeva ehitamist. Praegu liigun kahe laevatehase vahet. Poolast tulev laev loodetakse selle aasta lõpuks siin üle võtta ja isegi liinile saata.
Kui head parvlaevad me Saaremaa ja Hiiumaa liinile nüüd saame?
Laevad on väga head, kindlasti on mugavusi rohkem. Minu saarlastest meeskonnaliikmed, kes oskavad uusi laevu vanadega võrrelda, ütlevad, et mugavuse poolest on uued laevad paremad: avatumad, puhtama keskkonnaga, rohkema valgusega. Loodame, et meie koostööpartnerid hakkavad seal head toitu pakkuma.
Kes vähegi on vaadanud meeskonnale mõeldud kajuteid, kinnitavad, et need on väikesed hotellitoad. Ise ma ei oska seda niimoodi hinnata, sest olen sõitnud ka suurte reisilaevade peal, kus see on normiks, aga kes võrdlevad uute laevade olmetingimusi praeguste Saaremaa vahet sõitvate parvlaevadega, ütlevad, et erinevus on märgatav.
Mõned nädalad tagasi oli parvlaevaliiklus Hiiumaa ja mandri vahel madala veetaseme tõttu tugevalt häiritud. Kas uued parvlaevad päästavad meid sellistest muredest?
Uusi parvlaevu soetama asudes valiti välja valmisprojekt, mille järgi valmivad laevad ja nende süvis sobivad Saaremaa ja Hiiumaa vahele sõitma ning mis vastas hankes toodud nõuetele.
Me ei saa lubada ka uute praamide saabudes, et väga madala veetaseme korral sõidame, kuid olukord kindlasti paraneb. Kui praegu ei saa enam sõita keskmisest mereveetasemest 50–55 sentimeetrit madalama vee korral, siis uute laevadega oleme arvestanud, et 60 sentimeetrit keskmisest madalama veetasemega saaksime veel sõita.
Loomulikult oleneb kõik tuule suunast, kaubakogusest ja muust. Mida rohkem kaupa peal, seda sügavamale laev vajub ja seda rohkem hakkab süvis mängima. Kui on tugev tuul, peab rohkem käiku andma, mis tähendab, et laev vajub jällegi sügavamale. Kõik mängib rolli.
Kas teil on natuke kahju ka, et te ei saanud Leigerit ise laevatehasest ära tuua?
Igal juhul. Praegu oleks väga hea hoopis laevas olla ja rahulikult oma laevatööd teha.
Kas varem olete mõnda uut laeva tehasest ära transportinud?
Ühtegi uut laeva ei ole ma vastu võtnud. Küll töötasin kaheksa aastat Tallinkis ja Tallinki laevadega käisin dokiremonti tegemas.
Kui kaua te merd sõitnud olete?
Üksteist aastat. Eesti mereakadeemia lõpetasin 2005. aastal. Alustasin nooremtüürimehena nagu merd sõites ikka. Sõidad aasta üle 3000 tonni kaaluval laeval ja alles siis saad teha vanemtüürimehe diplomi. Seejärel peab üle aasta sõitma üle 3000 tonni kaaluval laeval vanemtüürimehena, et saaks teha kapteni diplomi. Kaptenina sõidan merd alates 2013. aastast.
Kui suurt laeva te kaptenina juhtinud olete?
Inglise lipu all sõites oli laeval meetreid 50 ja kaalu 2000 tonni. Tegemist oli naftapuurtorni kõrgendatud turvalisusega päästelaevaga.
Tallinki laeval sõites ollakse kaks nädalat tööl ja kaks kodus. Aga kuidas on kaugel merd sõita, kui ei pääse pikalt koju?
Üldiselt meremehe jaoks vahet ei ole – meri on meri. Milline kallas jääb selja taha või ootab ees, vahet ei ole. Sadamasse lastakse igale poole sisse, iseasi, palju sa linna pääsed. Näiteks mõnes riigis lubatakse Eesti hallipassimehed riiki sisse, teisi ei lubata. Mõnes teises riigis on jälle vastupidi. Aga meri on ikka meri, lihtsalt mõningaid muid erisusi võib ette tulla.
Näiteks kui Põhjamerel sõitsin – ja miks ma sealt lõpuks ära tulin –, oli nii, et Šotimaale või sinna kanti ei ole jõudnud tehnoloogia. Laevaga merel olles puudus telefoniühendus – avariisüsteemid loomulikult olid, aga neid igapäevaühenduseks ei kasuta – ja internetiühendus oli limiteeritud.
Olime neli nädalat tööl ja neli nädalat kodus. Selle nelja töönädala jooksul ei käinud me kordagi sadamas ja meil ei olnud mingisugust kommunikatsioonivõimalust laevast väljapoole. Side välismaailmaga põhimõtteliselt puudus. Minu isiksusele ja elustiilile see ei sobinud. Siin (Rakveres – toim.) on palju mittetulundusühinguid, mille tegevusest võtan osa, olen juhatuses ning üritan kohalikku elu edendada. Mul on vaja asju ajada, aga Põhjamerelt lihtsalt ei saanud seda teha.
Ja muidugi need meeletud tormid. Kliimamuutuste tõttu on Põhjamerel asi ikka päris hulluks läinud. 2013. aastal tuli rinda pista 17–18meetriste lainetega. Tuli taluda seda kaks nädalat järjest, siis sai kolm päeva puhata ja kõik hakkas jälle otsast peale … Lõpuks tulid maha, olid väsinud nii füüsiliselt kui vaimselt.
Kõige kõvem torm, mida kogenud olen, oligi Põhjamerel, kui 21 päeva järjest puhus nii kõvasti, et tuule kiirus oli 75–99 sõlme (39–51 m/s – toim.). Naftapuurtornist, mida valvama pidime, ei tohtinud minna kaugemale kui kaks miili. Sõitsime tornist mööda ülestuult ja siis allatuult. Selle tormi ajal ei võtnud tornist nädala jooksul keegi meiega kordagi ühendust. Nädal hiljem, kui lõpuks võeti, tunti huvi, kuidas meil seal on, kas kõik on elus. Neil olevat ikka päris hull olukord. Aga neil oli neli jalga kindlalt merepõhja kinnitatud, meie kõikusime kogu aeg ja laev paindus tugevasti läbi.
Kuidas elu nõnda tugeva tormi ajal, mis veel nii pikalt kestab, laeval toimib?
Väga primitiivne elu. Igapäevast hooldustööd laevas keegi ei tee. Kokal pole mõtet süüa teha, sest kõik asjad lendaksid pliidilt lihtsalt minema. Nälja peletamiseks on külmkapis võileivamaterjal: kes tahab süüa, see läheb ja teeb endale midagi. Õnneks on kokal toidukraam varem ette valmistatud ja seda saab mikrolaineahjus kiiresti soojendada.
Ja siis oled kajutis pikali, sest istuda ei kannata. Sillas on põranda külge kinnitatud tool, mis asub juhtpuldi vahetus läheduses. Töö tegemiseks kiilud ennast sinna tooli kinni, kõigud oma neli tundi seal toolis ära ja lähed heidad jälle kajutisse pikali. Aga juhtus ka seda, et voodist viskas magamise ajal välja. Nii mõnelgi korral oli mõttekas jäädagi sinna põrandale edasi magama.
Laev peab ikka sellisele võimsale tormile vastu?
Need laevad on väga tugevad, väga suure süvisega – 6,5 meetrit – ja ehitatud Norras spetsiaalselt Põhjamerel sõitmiseks. Kõige suurem oht on see, et mõni peamasin ütleb üles – ja siis pole laeval enam jõudu vastu suurt lainet minna. Tuleb laev maha jätta ja oodata abi saabumist.
Peale Põhjamerelt tulekut asusite sõitma üle Soome lahe, “tormisel” Läänemerel. Kui suur on see kontrast, mida kogesite?
Kontrast oli ikka väga suur. Kunagi Tallinkis töötades, kui mul veel Põhjamerel sõitmise kogemust ei olnud, vaatasin, et küll tormab. Aga niipalju, kui ma sel aastal olen Läänemerd sõitnud, pole ma iseenda jaoks tormi näinud.
Vahe on muidugi selles, et Läänemerel on hästi tihedad lained, Põhjamerel on ookeanilained, mis on kõrged, aga kahe laine vahe on pikk. Seal puhub kogu aeg selline tuul ja loksub selline laine, mida siin nimetatakse tormiks. Sealset tegelikku tormi võib siinne inimene ainult Youtube’ist vaadata ja väga tihti ongi arvatud, et see ei saa reaalne olla.
Põhjamerel tööl olles jagasin Facebookis enda tehtud videosid. Seepeale hakati küsima, miks ma üldse seal olen ja miks juba ära ei tule. Maismaal olijatele tundus see jube, kuigi video vahendusel ei näe pooltki seda, mida see lainetus tegelikult tähendab.
Mis sundis teid lõpuks lahkumisotsust vastu võtma?
Viimase paugu andiski mulle see pikk ja raske torm. Aga seegi, et ettevõtte, kus töötasin ja mis oli suurimaid off-shore-firmasid, laevad hakkasid nafta hinnalanguse ajal seisma jääma. Tekkis koondamise oht. Pealegi on tagasiolemise väga suur pluss võimalus perega rohkem aega koos olla.
Kui pikk on kõige pikem aeg, mille olete oma perest eemal veetnud?
Natuke üle seitsme kuu. Esimesed kolm või kolm ja pool kuud on raske. Siis harjud laevaeluga nii ära, et tegelikult ei mäleta oma koduseid igapäevakohustusi. Elad laeva rutiinses rütmis: konkreetsel kellaajal teed konkreetset asja ega mäletagi, mis kodus oli.
Esimestel kuudel mõtled paratamatult, et kui ma praegu kodus oleks, teeks hoopis seda. Ja pärast seitset kuud eemalolekut koju tulles on jälle teistpidi raske. Mõte käib sedapidi, et kui ma laevas oleks, peaksin sel kellaajal tegema seda.
Kodus olles räägivad sõbrad seltskonnas nalju, mis sinust on merel olles mööda läinud. Ei oska kaasa naerda ega rääkida.
Praegu olete projektijuht. Kas sõidate merd ka või hakkate seda jälle tegema?
Jaanuarikuust pole merd sõitnud, sest projekti lõpuni ehk nelja uue parvlaeva – Tõll ja Piret, mis tulevad Saaremaa liinile, ning Leiger ja Tiiu, mis tulevad Hiiumaa liinile – valmimiseni vajatakse projektijuhte. Piret peaks olema viimane, mis Poolas valmis ehitatakse.
Olin esimene kapten, kes võeti tööle ja pidi tulema Türgist Leigeriga ära. Aga kui töövestlusel käisin, küsiti, kas mul on liinieelistusi, kus ühega uutest parvlaevadest sõitma hakata. Mina ütlesin, et ma pole kunagi suur Saaremaal ega Hiiumaal käija olnud ja ei oska üht teisele eelistada.
Seejärel küsiti, kas mul on laevaeelistusi. Kuna ma Lääne-Virumaal sõidan rallikrossi ja minu auto- ning tiimivärv on kogu aeg oranž olnud, tegin nalja, et kui mulle antakse oranž laev, siis olen rahul. Laevade värve ma tol hetkel ei teadnud.
Tuli välja, et Piret ongi oranž ja selle ma nüüd saangi. Praeguste plaanide järgi ma Piretiga Saaremaa liinil sõitma hakkangi.
On teil unistusi, kus ja kui suure laevaga te veel tahaksite merd sõita?
Eks iga meremehe unistus on olla võimalikult suure ja uhke laeva kapten. Võib ju unistada mõne kruiisilaeva kapteni ametist, aga see ei saa kunagi reaalsuseks. Kruiisilaevanduses peab suhteliselt varakult alustama ja ametipostil tõusmine on väga pikaldane. Kruiisilaeva kapteniks võib saada alles pärast 55. eluaastat. Enne seda öeldakse, et pole piisavalt kogemusi.
Kas kaptenid on Eesti tööturul nõutud?
Tegelikult ei ole. Eestil ei ole oma lipu all sõitvaid laevasid. Poliitiliste otsustega on see Eestis põhimõtteliselt ära kaotatud.
Ometigi oleme mereriik.
Seda küll. Aga juba mereakadeemiast alates räägime poistega omavahel, et me ei olegi mereriik. Me oleme mereäärne riik. Eestit ei saa juba ammu mereriigiks nimetada. Mereriigil on poliitiline toetus ja abi, mida Eestis ei ole.
Kui ma Tallinki laevadel sõitsin, siis suurema osa ajast töötasin tegelikult Läti lipu all. Lätis, Soomes, Leedus, Rootsis on meremeestele maksusoodustused.


description: Eile jagas uus koalitsioon ministriportfelle. Virumaa Teatajaga vestelnud poliitikud olid kindlad vaid selles, et peaministriks saab Jüri Ratas.

title: Poliitikud: võimuvahetusega läheb elu paremaks

maintext:
Loo trükkimineku ajaks polnud ministrikohad veel selgunud, kuid siitmailt pärit poliitikutega juteldes selgus, et hoolimata oma isiklikust võimalikust saatusest peavad nad uut võimuliitu positiivseks.
Praegu veel ametis olev keskkonnaminister Marko Pomerants (IRL) tunnistas eile pärastlõunal, et ei tea, kas ta jäetakse ka uues valitsuses ametisse või mitte. “Enda töö pärast pole midagi häbeneda,” sõnas Pomerants ja lisas, et eks kolm koalitsioonipartnerit omavahel arutavad, kes mis portfelli saab.
“Kuidas kolme peale soovid ja võimalused on,” täpsustas Pomerants, kes pole oma sõnul näinud Postimehes avaldatud ministriportfellide võimaliku jaotuse skeemi, milles tema asemele oli paigutatud Sven Sester. Kui aga peaks nii minema, siis läheb Pomerants tagasi riigikokku. “Mul on selleks mandaat olemas,” sõnas ta.
Pomerantsi minekul riigikokku peab sealt lahkuma Lääne-Viru eksmaavanem Einar Vallbaum, kes on asendusliige. “Ettevõtlus areneb selle võrra rohkem,” kommenteeris Pomerants Vallbaumi võimalikku lahkumist riigikogust.
Vallbaum väitis, et riigikogust lahkumine talle üldse muret ei valmista. “Kõigepealt puhkan paar kuud,” sõnas ta. “Käin hommikul ujumas, loen raamatuid, mis lugemata on jäänud, käin teatris ja vaatan etendusi, mida pole näinud,” loetles Vallbaum. Samas oodatakse teda ka transpordifirmas Lajos. “Mu poeg ütles, et mind võetakse hea meelega tagasi,” lausus Vallbaum.
Kultuuriministri ja kunagise Rakvere teatri juhi Indrek Saare (SDE) puhul pakkusid paljud analüütikud veel eile, et ta jääb ka uues koalitsioonis vanasse ametisse.
“Mõnes mõttes on valitsuse vahetus asjade loomulik käik, riigi juhtimisse oli vaja tuua usaldust, värskust ja paindlikkust,” ütles Indrek Saar.
Küsimuse peale, mida toob uus võimuliit kultuuripoliitikasse, kostis Indrek Saar, et kindlasti on plaanis ellu viia huvitegevuse toetussüsteem ning vaadata üle kultuuritöötajate palgad ja sotsiaalsed garantiid.
Lääne-Virumaal reformierakonna nimekirjas kandideerinud siseminister Hanno Pevkurit ei õnnestunud toimetusel paraku tabada.
Rakvere sotsiaaldemokraat Rannar Vassiljev ütles eile, et tema ei julge pakkuda, millised ministrikohad tema erakond saada võiks. “Peaministrikoha saab suure tõenäosusega minu hea korvpallipartner Jüri Ratas,” sõnas Vassiljev.
Ta lisas, et uue võimuliidu juures on hea nende teistsugune lähenemine, eelkõige maksupoliitikas. “Väiksema sissetulekuga inimestele jääb rohkem raha kätte – see on oluline muutus,” märkis Vassiljev. Ta hindas positiivseks ka õllemaksu. “See on mõistlik koht, kust raha koguda,” ütles ta. On oletatud, et kui Siret Kotka peaks saama ministriportfelli, suundub kauaaegne Vinni vallavanem, keskerakondlane Toomas Väinaste riigikokku.
“Ma ei rutta kunagi sündmustest ette,” ütles seepeale Toomas Väinaste. Ta lisas, et valitsuse vahetus läheb kohalikele inimestele vägagi korda. “Isegi päris vanad inimesed tahavad teada, mis juhtub,” ütles vallavanem. “Keskerakond on ju nii kaua peksupoisi rollis olnud, et võimuvahetus on igati positiivne nähtus,” ütles Väinaste.
Ta pakkus, et kõige positiivsem on inimeste silmis ilmselt see, et uus valitsusliit läheb haldusreformiga edasi ning plaanis on tõsta otse omavalitsustele laekuva üksikisiku tulumaksu osa vähemalt 2008/2009. aasta tasemele.


description: Kolmapäeva öösel alanud lumesadu halvendas teeolusid, tekitas taas remonditöökodade juurde pikad järjekorrad ning andis tööd nii teehooldajatele kui arstidele.

title: Lume tulek neelas 40 tonni soola

maintext:
Eesti Teede hooldusjuht Andres Plaat ütles, et olukord on Virumaa meeskonna jaoks töine. “Alustasime lumetõrjega hommikul viie paiku. Kõik masinad on töös,” lausus Andres Plaat ning lisas, et päeva peale olukord normaliseerus. “Olen meestega rääkinud. Põhiteedel on kõik tipp-topp, kõrvalteedel on veel siblimist,” sõnas Andres Plaat eile pärastlõunal.
Harilikult on lumesadude puhul väljas 14 talihoolde baasmasinat ja kümme täiendavat masinat. Lisaks aitavad alltöövõtjad veel viie masinaga. Andres Plaadi sõnul tuleb eriti pöörata tähelepanu Haljala liiklussõlmele, järskudele tõusudele-langustele ja tuisuohtlikele kohtadele.
Kolmapäeva varahommikust kuni pärastlõunani oli Lääne-Virumaa teedele puistatud ligi 40 tonni soola.
“Soola kulu on otseselt sõltuv ilmastikust ja nagu me teame, on Eestis ilm väga erinev, sellest tulenevalt on ka soolakulu maakonniti erinev, teiseks tähtsaks teguriks on inimtegur ehk kui hästi soovitakse hooldust teha ja palju raatsitakse soola teedele puistata. Oleme andnud alati endast kõik, et oleks võimalikult ohutu liigelda,” märkis Andres Plaat.
Kui maha sadanud lumi ja libedus tekitasid Tallinnas olukorra, kus vaba taksot saada oli võimatu, siis Rakvere taksojuhid ütlesid, et ilmaolude tõttu lisandusid eile neile vaid mõned sõidud. “Tippajal, hommikul kella 7–9 oli tellimuste arv 15–20 sõidu vahel. Oluliselt midagi ei muutunud, natukene tuli sõite juurde,” rääkis Tulika Taksos töötav Vitali. Villa Takso juhataja Andres Haidak sõnas, et päeva jooksul tuli tellimusi rohkem. “Aga kliente tuleb ikka juurde, kui on palgapäevad,” ütles Haidak.
Rakvere haigla erakorralise meditsiini osakonna juhataja Aile Kaasik ütles eile kella 14.30 paiku, et EMOsse on tõepoolest pöördunud libisenud või kukkunud inimesi, kuid neid pole väga palju olnud. “Aga õhtu on ees ja inimesed alles hakkavad koju minema,” lisas Kaasik.


description: Täna hommikul kell 7.15 Rakverest Tallinna suundunud liinibussi reisil tekkis viivitus, sest bussijuhti tabas ootamatu terviserike, ta oli sunnitud endale kiirabi kutsuma ja ta toimetati haiglasse.

title: Bussijuht toimetati terviserikke tõttu otse liinilt haiglasse

maintext:
Kaemus: “Inimesed, kohad ja asjad” D. Macmillan / D. Leesalu
Tallinna linnateatri Taevalaval näidati midagi, mida näha ei tahaks. Meie silmad rebiti aga jõuga lahti. Niisugune on elu, kui annad alla meelemürkidele. Niisugune on elu, mida on hull taluda, ja iga päeva aitab alustada vaid mõte, et seegi päev saab ükskord läbi. Säärased on ööd, kui pimedas toas tantsivad deemonid ega lase sul päästvasse teadvusetusesse langeda.


description: Oli aasta 1977. Tallinna pedagoogilise instituudi (TPI) kolmanda kursuse vene filoloogia üliõpilane Mare Lina sattus Rahva Raamatu poodi. Tuttav raamat, mille kaanel keksleb valge tukaga poiss, rändas kiiresti tema ostukorvi. “Jussikese seitse sõpra” meeldis tudengile. “Mul oli lasteaiaõpetaja praktika, pidin seda kasutama õppematerjalina,” meenutab Mare Lina.

title: Juhuslikult ostetud araabiakeelne raamat aitab Kunda õpetajat

maintext:
Kodus märkas ta aga, et Silvi Väljali “Jussikese seitse sõpra” on araabiakeelne. “Vaatasin, et kurjam küll, raamat hakkab tagantpoolt. Hakkasin seda ettepoole lappama. Ise imestasin, et meil ju ei ela araablasi. Aga otsustasin, et kui eestikeelne raamat on defitsiit, siis las olla see,” räägib Lina.
Ta pelgas siiski, mida range õpetaja Hille Suursalu raamatu kohta kostab. “Ta ütles, et see on hieroglüüfidega,” ütleb Lina muiates. “Mis seal ikka, käskis need kinni katta. Mõtlesin mida ma teen. Joonistasin vineeri peale, nii kuidas oskasin, raamatule pilte lisaks. Lilled, põõsad ja loomad. Värvisin ja lakkisin. Ei jäänud muud üle.”
Kuigi ta ei mõistnud araabiakeelsest “Jussikesest” sõnagi, hakkas ta raamatut õppematerjalina kasutama lastesõimes.
Lina hoolitses pisikeste titade eest. Käre juhataja nõudis sõimes vahenditega õpetamist ja “Jussike” läks käiku. “Palju ma seal ikka õpetasin, rohkem lutitasin neid pisikesi, vahetasin mähkmeid,” meenutab Lina.
“Kord oli lasteaias välkkoosolek, täitevkomitee esimees helistas, et peame vastu võtma moorlase. Mis asja, moorlase. Kinodes jooksis film, kus tsaar Peeter võttis moorlasest naise, selle järgi sain aru, millest jutt. Järgmine päev toodigi mulatitar Monika. Piiga nuttis, mäletan, et kõik asjad olid tal seljas punased,” jutustab Mare Lina.
Ülikooliajast tuleb vahvale prouale meelde veel üks tore lugu. “80ndatel ehitati TPI ja polütehnikumi ühikat. Üks blond piiga kurameeris mustanahalisega. Näitasime sellele raamatuid ja palusime ta arvamust. Neegri reaktsioon oli jube. Miski talle ei meeldinud, aga mis, sellest me aru ei saanud. Hiljem selgus, et neegrile ei meeldinud Ellen Niidu “Rongisõit”. See olla riisisööjate solvamine: põrsastel olid pilusilmad. Selline väide. Kujutad sa ette. Ma ei oskakski ümmargusi silmi teha,” sõnab Lina.
2016. aasta, sügis. Kunda ühisgümnaasiumi klassis istub rosinasilmne tüdruk ja kirjutab eesti tähti. Püüdlikult ja kauni käekirjaga. Iraagi päritolu, teise klassi tüdruk Lava (9) saabus Kundasse Kreekast. Laual on raamat, mille kaanel kepslev poiss paneb tüdruku silmad särama.
“Kui Lava tuli kooli, siis plahvatas, et mul peab olema “Jussike” kuskil,” meenutab Lina ligi 40aastase araabiakeelse raamatu lehti keerates. Mare ei olegi endale soetanud eestikeelset “Jussikest”. Sellest on teadmisi kogunud ka Kunda vene keelt rääkivad lapsed. “Vene koolis ei tekkinud probleemi. Lapsed küll küsisid, mis keel see on, aga see oli ka kõik.”
Mare Lina ütleb Lavale sõnu ette ja tragi tüdruk annab kurdikeelseid vasteid. “Tal on huvitavad sõnad, filoloogina hakkan kohe kuulama. Huvitav on, et nemad hääldavad ä-tähte e-na. Tal on raskusi, kui etteütlust teeme. Tal on mingi dialekt, ise ütleb, et iraagi-kurdi,” räägib Lina, kes õpetab lapsele eesti keelt seitse tundi nädalas, lisaks sellele kolm individuaalset tundi. “Ta peab tunnis kõike kaasa tegema. Venelased saan selleks ajaks tavaliselt sama kaugele. Lavale on rasked asesõnad: kui tuleks kirjutada “ma”, võib ta kirjutada “maa”. See on raske ka eestlastele. Aga talle sobib meie keel. Kui ta kuuleb sõna, kus on “j”, siis ta kirjutab selle asemel “y””.
Õpetaja on märganud, et Lavale meeldivad luuletused. Kui ta ühe kord hästi ette kandis, olid kaaslased vaimustatud. “Näed, õppis ära. Üks poiss sai kahe, tõin tüdruku eeskujuks, et näed, said ratsu, aga Lava sai ilusa sirbi ... Tuleb püüda.”
Mis luuletust pidi võõramaa tüdruk ette kandma? “Kirsse ikka söö, see ei ole raske töö. Talle andsin neli, teistele seitse rida õppida. See tegi talle nalja. Just häälikumängud meeldivad talle. Arvan, et kevadeks on suhtluskeel ja lihtlausete moodustamine selge. Vene lastega on nii, et keegi ikka nendega eesti keelt räägib, seetõttu õpivad nad ruttu. Temal ei ole kellegagi eesti keelt rääkida,” ütleb õpetaja.
Vaatame tunnustavalt Lava poole. Mare läheb tüdruku juurde ja kohendab vihikut. “See ei käi niimoodi. Pane tähele, kõige rohkem on see lahtisena viis minutit,” ütleb Lina mulle. Tüdrukukesel on komme keerata vihik enda käe alla justkui rulli.
Mare Lina ütleb, et Lava on hästi võõral maal kohanenud. “Ta otsib seltsi. Tuleb ja toetab pea õlale, et embaksid teda.”
Õpetaja ütleb veel, et kui Lavale midagi väga meeldib, näitab ta südamele. Viimati tegi ta seda siis, kui joonistati lumememme. “Ta ütles, et neil Iraagis lund ei ole ja ta ootab seda väga,” räägib õpetaja, kes tunnistab, et pelgab seekord külma talve. “Kui on ikka 30 miinuskraadi, siis kuidas nad vastu peavad?” küsib Lina.
Ta joonistab tahvlile pirni ja õuna. Näod peas ja puha, nagu multikast pärit. “Mulle tuli meelde, et ära sa joonista pilusilmi, jumala pärast. Tegin siis ovaalsed, nagu oskasin,” räägib õpetaja Lina hiljem, meenutades ammust arvamust toredast “Rongisõidust”, mis kord Lavale vahva sõnademängu tõttu kindlasti meeldima hakkab, nagu “Jussikegi”.


description: Ilm.ee portaali korraldatud haruldaste pilvepiltide jahil noppis esikoha läänevirulane Janek Pärn.

title: Üliharuldasele pilvepildile tabati Kelvin-Helmholtzi lained

maintext:
“Konkurents oli tugev, ainus lootus oligi millegi haruldasemaga teistele ära teha ja paistab, et õnnestus,” kommenteeris Janek Pärn. Tema sõnul sündis pilt 1. augusti varahommikul kell 2.45 Simunas. “Tunne on peale võitu hea,” ütles fotograaf, kes võitis sama võistluse viimati ka 2012. aastal.
Muinasjutulisele pildile on tabatud Kelvin-Helmholtzi lained helkivatel ööpilvedel.
Žürii liige Ene Tillmann, keskkonnaagentuuri peaspetsialist-meteoroloog, ütles, et tegu oli kõige haruldasema pildiga. “Seal on mesosfääri kõige kõrgemate kihtide pilved ja haruldasemaks teeb asja see, et nende peal on Kelvin-Helmholtzi lained – need on väga kiiresti muutuvad, nii et õiget hetke tabada on üliraske,” rääkis Ene Tillmann. Meteoroloog hindas, et pildistatud pilved olid umbes 70–80 kilomeetri kõrgusel.
Huvitav on see, et sügisel võitis Jõgeva koolipoiss Kairo Kiitsak maineka rahvusvahelise võistluse samuti Simunas tehtud pilvepildiga.


description: Mitmel pool maailmas on sagenenud teated klouniriietes ja -maskides tegelaste pahategudest. Üht sellist, kes arvas heaks lapsi kohutada, on nähtud juba Valgaski.

title: Kuri kloun kimbutas pimeduses tänaval lapsi

maintext:
Sotsiaalmeedias ringelnud teate järgi hüpanud klounimaski kandev kodanik eelmise reede õhtul Valgas Metsa tänaval põõsastest välja ning hirmutanud lapsi. Kisanud lõpuks «nali!» ja jooksnud minema. Inimeste kirjutatud kommentaarid loo all olid kurjad ja hukkamõistvad.
Valga politseile möödunud nädalavahetuse jooksul kirjeldatud vahejuhtumist teada ei antud. Küll aga rõhutas politsei, et kui keegi käitub tänaval teisi inimesi häirivalt või hirmutavalt, tuleks sellest esmalt siiski politseile teada anda.
«Sotsiaalmeediasse hoiatusteate postitamisest on vähe abi, kui seda ei jagata operatiivselt politseiga, et reaalse ohu korral seda päriselt efektiivselt ennetada või kõrvaldada saaks,» ütles politsei pressiesindaja Ragne Keisk.
Pahatahtlikke kloune on nähtud mujalgi Eestis. Põhja prefektuuri korrakaitsebüroo juht Valdo Põder kinnitas, et 16. oktoobril sai politsei teate, et Harku vallas hirmutas klouniriietes inimene üht last. Paraku kurikaela ei tabatud. Juhtum leidis aset hämaral ajal, veerand kaheksa paiku õhtul.
Eelmisel nädalavahetusel märgati Tallinnas Lasnamäe kanalis samuti klouni liikumas, kelle tegevusest siiski andmed puuduvad.
Pimedate aegade saabudes võiksid inimesed ettevaatlikumad olla – seda enam, et klounimaskid on ju kõigile kättesaadavad ka Eestis. Kurja klouni maskiga kaupleva veebipoe Kaup24 esindaja Rauno Kristjani sõnul tuli see valikusse mullu oktoobrist. «Viimase kuu jooksul on huvi selle maski vastu märgatavalt kasvanud, oktoobris oli tellimuste arv selgelt üle keskmise,» kinnitas ta.
TEATEID TEGELIKKUSEST
. USA Pennsylvania osariigis on üks kloun väidetavalt ühe lapse surnuks pussitatud ning kurjad klounid on tegutsemas kõigis osariikides.
. Saksamaal pani 16aastane Gelsenkircheni nooruk selga klounikostüümi, haaras kaasa kurika ja läks hämarasse tänavanurka möödujaid varitsema. Üks mööda kõndinud noormees sai klouni eest põgenedes trauma ning politsei alustas teismelise suhtes menetlust kehalises väärkohtlemises. Samasuguseid juhtumeid oli ka Berliinis, Rostockis ja Greifswaldis.
. Rootsis pussitas tundmatu klounikostüümis isik üht meest õlga; üks väike poiss pidi klouni eest põgenema rõdu kaudu; kaks klouni ähvardasid tappa kaht naist; klounikostüümides võltsmootorsaagidega mehed piirasid ümber grupi kümneaastaseid poisse.
. Vähemalt kümne kurja klouni maski kandnud huligaaniga, kel teiste hirmutamiseks kaasas kurikas, mootorsaag või nuga, tegeleb Soome politsei.
. Pahatahtlikke kloune on tegutsemas nähtud 16 riigis.
Allikas: Postimees


description: Täna kella 14 ajal juhtus traagiline liiklusõnnetus Rakvere lähedal Pärnu-Rakvere-Sõmeru maantee 169. kilomeetril, kus kaubiku ja sõiduauto kokkupõrkes hukkus kolm inimest.

title: Karivärava liiklusõnnetuses hukkus kolm inimest

maintext:
Kaemus: Håkan Nesser “Inimene ilma koerata”
Selle üle, et iga perekonna kodukappides leidub luukeresid, võiks vaielda. Aga vist ikka leidub. Need ei pea tingimata olema suured, need ei pruugi sugugi koliseda, kappidest välja kukkuda või koguni astuda. Need võivad olla üsna pisikesed, peaaegu nähtamatud, neist ei pea ehk väljagi tegema, ammugi mitte rääkima ... Ja võib olla ka nii, et neid tõepoolest pole. Kaua. Kuni nad viimaks ikkagi ilmuvad.


description: Rakveres sündinud ja siinkandis lapse- ja koolipõlve veetnud Jaanus Paist lahkus laevakaitsjate seast, kes praegu Indias vangistuses viibivad, vaid mõni nädal enne nende arreteerimist.

title: Õnnesärgis sündinud: laevakaitsja lõpetas missiooni vahetult enne kaaslaste vangistamist

maintext:
Kas Indias vangistuses viibivate laevakaitsjate seas võinuks olla ka teie?
Nende seas on mu tuttavaid, kolleege ja sõpru. Olen õnnesärgis sündinud, et ma ise seal praegu kinni ei istu. Minu missioon lõppes mõni nädal enne, kui nad vangistati. Olen hämmingus, kui haprad on elu ja vabadus. Soovitan nautida igat päeva koos lähedastega. Raske on kujutleda, mida peavad tundma nende meeste lapsed, naised, õed-vennad, vanemad ning sõbrad. Karm, väga karm.
Kirjeldage oma tööd laevakaitsjana.
Minu teekond laevakaitsjana algas aastal 2010, kui selgus, et üks mu kolleeg on hakanud tegema koostööd laevakaitsefirmaga, kes otsib sõjaväelise taustaga terveid tugevaid mehi laevakaitsesse India ookeanile. Olin sellal teenistuses kaitseväe mereväebaasis ja mu elu oli jõudnud punkti, kus pidin otsustama, kuidas edasi minna. Seljataha oli jäänud mitteametlik lahutus. Tuli teha otsus, kas pühenduda karjäärile mereväes või võtta vastu laevakaitse väljakutse.
Samal aastal külmutati kaitseväelaste palgad. Palk oli olnud niigi vilets, kolme aasta vältel polnud see sentigi tõusnud. Laevakaitsjana oli võimalik teenida 2500 ja enam eurot kätte. See kõik ajendas mind vastu võtma otsust minna laevakaitsjana firmasse Advanfort.
Töö oli arusaadav. Pidime relvastatult saatma kaubalaevu India ookeani vetes Sri Lankale, Lõuna-Aafrikasse või Pärsia lahe piirkonda ja vastupidi. Ülesõidud kestsid – olenevalt teekonna pikkusest ja laeva kiirusest – nädala kuni üksteist päeva. Ülesõidu ajal kehtis range sõjaväeline kord ööpäevaringsete vahtidega: neli tundi vahis ja kaheksa reservis. Iga mehe töö korrektsusest sõltus ju kaaslaste elu – piraatide rünnaku korral. Ülesõidu lõppedes majutati meid hotelli, kus ootasime uut laeva.
Sri Lanka, Mosambiik, Tansaania, Omaan, Djibouti, Egiptus – seal asusid ööbimispaigad, mis jäid turismipiirkondadest eemale, nägime tegelikku elu.
Olen seilanud Aafrika ja India ookeani risti-põiki läbi. Kokku olin seal kaks aastat koos rotatsioonivaheaegadega, mis mõnikord venisid ka kuu-, poolteisepikkuseks.
See pole ohutu töö. Kas tuli ka tõelist hirmu tunda?
Tänapäeva piraatlus on ettearvamatu. Olin enne missiooni lugenud, mis põhjustel Somaalias piraatlus tekkis ja miks on sellest saanud säärane oht kaubalaevadele, et neid peavad kaitsma väljaõppinud relvastatud turvameeskonnad.
Kord olime mõni tuhat meremiili Somaalia rannikust ja liikusime Lõuna-Aafrika kursil. Laeva masin hakkas tõrkuma. Minu kajutisse kostis masina ühtlane mürin hästi, olin sellega harjunud. Nüüd oli heli muutunud. Oli öö. Ärkasin ja läksin olukorda uurima. Selgus, et masinat remonditakse. Oli tugev tuul, ja see kandis meid Somaalia ranniku poole. Oli abitu tunne, loota sai vaid masinistide oskustele.
Mõne tunni pärast kostis jälle rutiinset rahustavat mürinat. Ent selleks ajaks olime triivinud Somaalia ranniku lähedale – ja peagi ilmus radarile arvatav piraatide niinimetatud staabilaev. Saime sappa laevukese, mis jälitas meid mitu tundi. Viimaks see kadus, sest hakkas koitma ja võimalikud piraadid ei leidnud ilmselt ründamiseks sobivat hetke.
Sellised juhtumid tegid ärevaks. Päevavalges hoidsid nad eemale, ka tundsin end hästi siis, kui laine oli kõrge. Siis on merelt rünnata väga raske. Lähenevad alused peab avastama õigel ajal, et jõuaks valmistuda tere ütlema.
Merel olles peavad inimesed omavahel klappima ja minul vedas meeletult, kuna tegin esimesed reisid koos oma parimate sõpradega mereväe ajast.
Hirmu tunda ei saa, siis muutub tegevus ebaefektiivseks. Ei tohi mõelda halvale, peab püüdma olla alati konkreetne ja külmavereline. Seda on lihtsam rääkida kui teha.
Relvastust kontrollides ja padruneid üle vaadates andis team leader (meeskonna juht – toim.) kõigile lisapadruni. Oli tumm kokkulepe: elusalt kätte ei anna. Natuke hirmutav oli sellele mõelda, aga tuli käituda profina.
Kas relva tuli kasutada?
Ainult hoiatuslaskudeks.
Ma tean, et teie ema ei olnudki kursis, kus te viibite.
Ema teadis üldjoontes, millega tegelen, aga ma ei tahtnud teda liigse informatsiooniga traumeerida. See oleks talle olnud liiga raske. Säästsin teda.
Mu õde ja vend olid asjaga kursis, nendega suhtlesin reisidel olles näoraamatu kaudu.
Mis põhjusel te sellest tööst loobusite?
Mu elukaaslane andis mõista, et firma, mille all seilan, ei ole kindlapõhjaline ja püsiv, ka oleks aeg hakata pereinimeseks. Kas meri või tema? Valisin tema.
Teie kolleegid on nüüd Indias vangis. Millisena näete teie nende vangistamise põhjust?
Jälgin meediat ja olen väga kurb, et ei Eesti ega Inglismaa suuda läbi murda India korrumpeerunud põhimõtetest. Ma tean, mis seal riigis aitab asju ajada. See on raha. Altkäemaks. Ma tean, millest räägin, olin ka ise üht laeva kaitstes kolm kuud Indias kinni. See on uskumatu, kuidas seal asju aetakse.
Kuna ajakirjandus on suhteliselt üksikasjalikult kirjutanud meeste vangimõistmise oletatavatest põhjustest, ei hakka ma neid kordama. Ütlen aga, et laevakaitsjad ei ole süüdi mitte üheski neile esitatud süüdistuspunktis.
Eesti riik on uhke sõjaväelaste üle, kes esindavad riiki välismissioonidel. Selles rühmas on mehi, kes on käinud mitmel missioonil ja hoidnud kodumaa au. Ent nüüd on nad kaotamas lootust, et neid kodumaal keegi veel aitab. Ka Inglismaa kodanikud ei pääse koju.
Jah, läksime sinna omal riisikol. Jah, Eesti riik ei saa end segada India siseasjadesse. Aga mäletate juhtumit, kui eestlastest jalgratturid võeti pantvangi? Neid ju aidati. Jalgratturid väntasid lõbureisil ning pidid ka teadma, mis võib juhtuda. Laevakaitsjad olid tööl, jalgratturid lõburetkel. Kas meie riik aitab oma kodanikke vaid sel juhul, kui nad puhkusel olles satuvad juhuslikult näiteks ISISe piirkonda looduspilte tegema ja nad seal pantvangi võetakse?
Käimas on kohtuistungid ja on lootust, et mehed pääsevad sõlmitava lepingu alusel kodumaale.
See leping ei saa kunagi de jure neid aidata, sest nad ei võta süüdistusi omaks. Nad ei ole ju süüdi. Miks peaksid nad tunnistama end süüdi selles, mida nad pole teinud? Leping puudutab lepinguosalistes riikides süüdi mõistetud isikute vahetust.
Milleks need mehed teie hinnangul valmis peavad olema?
Ma usun, et meestel on praeguseks juba tekkinud apaatia. Jäänud on vaid lootus, ja seda ei kaota nad mingil juhul. Nad ei lepi ülekohtuga. Nad on ausad, tugevad ja ühtsed. Ma tean, et kui nad on siiani vastu pidanud, siis peavad nad vastu seni, kuni nad kodumaale lubatakse. Ja see aeg ei tohi olla kaugel.
India tervishoiusüsteem on kiviaja tasemel, see teeb muret. Meie meeste vaimu ei murra miski, ainult tervis peab vastu pidama. See on aga äärmiselt raske, sest nad on vangistuses tõelisel prügimäel – ei vett, ei korralikku toitu.
Kujutlegem, et teie ees seisavad adrenaliinijanused noored mehed, kes ütlevad: sa oled olnud piraaditõrjuja, me tahaks ka seda tööd teha. Mida ütleksite?
Missioon on õilis. Sinna ei saa minna nalja tegema. Aga kas te oleksite suutelised inimese pihta tulistama, kui selleks tekib vajadus?
Kas te ise olete suuteline?
Olin selleks valmis.
Ütleksite neile veel midagi?
Noored mehed, kui soovite tegeleda millegi ekstreemsega, mõelge enne hoolega, mis see olla võiks. Ja küsige targematelt nõu, enne kui otsustate. Eelkõige õppige tundma iseennast. Ja kui vaim ja füüsis on korras, minge pealegi. Saate tohutu hulga kogemusi, võimaluse suhelda eri rahvustest inimestega ja näha vägagi eksootilisi maid.