description: Praeguste valimiste ümber on tunduvalt rohkem kära, kui on olnud eelmistel kordadel. Siis, kui Ilves sai esimest korda presidendiks, oli võib-olla ka seda kiremöllu rohkem, aga praegu on kohe eriti. […]

title: KÕNE IFFILE: Täna räägime Iffiga presidendivalimisest

maintext:
Praeguste valimiste ümber on tunduvalt rohkem kära, kui on olnud eelmistel kordadel. Siis, kui Ilves sai esimest korda presidendiks, oli võib-olla ka seda kiremöllu rohkem, aga praegu on kohe eriti. See teema on olnud väga kaua õhus.
Ega see valimiste süsteem tavakodanikule väga arusaadav ole. Paraku, kui ka lehtedest politoloogide kirjutisi lugeda, koorub neist välja see, et presidendivalimised ongi suur poliitiline mäng ja seda mängitakse mõnuga.
Mina pooldaksin otsevalimist rahva poolt. See, kes saab rohkem hääli, on järelikult rahva poolt armastatud, väärikas, rahvas usub temasse.
Mitte et praegused kandidaadid kuidagi ebameeldivad oleksid. Ei. Nad on väärikad inimesed, aga see valimine on tehtud nii segaseks ja keeruliseks. Eks see tulene meie põhiseadusest ja küllap need seadusetegijad lootsid kõige paremat, et asjad kulgeksid. Aga minu meelest ei kulge. See suur segadus ja tagatubade mängu soov on natuke tüütu.
Oleksin hea meelega näinud, et president oleks ära valitud esimeses voorus, siis olnuks kõikidele pilt selge. Ükski neist praegustest kandidaatidest – ja neid võib ju juurde tulla – ei saa ju meeldida kõigile. Küllap on neid, kes on selgelt ühe või teise poolt, teised jälle kiruvad, aga nii need asjad on. Omal ajal Lennart Meri ei meeldinud ka paljudele. Või Arnold Rüütel.
Praegused valimised meenutavad liivakastimänge. Ega ma rohkem asjasse süveneda taha.
Meie riigis, kus presidendil suurt täidesaatvat võimu tegelikult ei ole, mina küll ei oskaks esimesel päeval pärast valimisi hinnata, kas ta on hea või halb valik. Ta peab ennast selles ametis tõestama. Ja see ei juhtu mitte kahe nädalaga. Oleneb, mida ta räägib, millised on tema aastapäevakõned, kuidas ta suhtleb rahvaga, välismaaga, kui tark ta on.
Minu arusaamise järgi peaks riigi president olema väga laialdaste teadmistega poliitikas, majanduses, igasugu küberasjades. Ta peab oskama keeli, peab olema atraktiivne. Aastakese-paariga selgub, kas ta on väärikas ja täitnud meie lootusi.
Mul oli kunagi õnn koos Alo Mattiiseniga osaleda Lennart Meri kampaanias. Käisime ja laulsime isamaalisi laule, Lennart pidas äärmiselt vaimukaid kõnesid. Ta oli särav ja Eestile sel ajahetkel parim president.
Hiljem, kui valiti Ilvese ja Rüütli vahel, laulsime Ilvese toetuseks. Toona tundus mulle, et pukki peaks saama noorem mees, kel on teine maailmakogemus ja teine kultuuritaust.
Ütlen ausalt, praegu mul eelistust küll ei ole. Peaasi, et Eesti saaks hea presidendi.


description: Pärnu maakohus tunnistas 19. septembril Aivar Nõu süüdi oma poolvenna pussitamises möödunud aasta jõulude paiku. Aivar Nõu pussitas möödunud aasta 25. detsembril oma poolvenda tüli käigus kõhtu, tekitades talle sellega […]

title: Poolvenna pussitaja sai tingimisi vangistuse

maintext:
Pärnu maakohus tunnistas 19. septembril Aivar Nõu süüdi oma poolvenna pussitamises möödunud aasta jõulude paiku.
Aivar Nõu pussitas möödunud aasta 25. detsembril oma poolvenda tüli käigus kõhtu, tekitades talle sellega eluohtliku vigastuse. Tüli leidis aset Lääne-Saare vallas Hirmuste külas Mihkli talus, samal ajal viibis kodus ka vendade ema, kes oli kõrvaltoas uinunud.
Joomingu ajal tekkinud tüli käigus kahmas Aivar Nõu laualt noa ja virutas sellega poolvennale kohtu.
Prokurör küsis süüdistatavale karistuseks neli aastat vangistust, kuid kaitsja pööras kohtu tähelepanu sellele, et kannatanu paranes täielikult, meestevahelised suhted on nüüd korras ning pussitaja kahetseb tehtut.
2 aasta ja 10 kuu pikkust vangistust ei pöörata täitmisele, kui Nõu ei pane kolmeaastase katseaja jooksul toime uut tahtlikku korrarikkumist.

fasttext_language: et


description: * Endine Pihtla sotsnõunik osutus petturiks * Haisev põdralaip jäi üleöö pea ja sarvedeta * Vald uurib võimalikke põhjaveereostusi * Kõrgema palga soovitusi said ka Saaremaa ettevõtted! Print PDF

title: Homses, 22. septembri Saarte Hääles!


description: Meie isamaad ei tohi muuta nn “Jaak Alliku juustuks”, kus vähepõhjendatud elanike arvu kriteeriumi alusel ning piitsa- ja präänikumeetodil liidetakse valdu omavahel ja linnadega ebaselge suuruse ja funktsiooniga konglomeraatideks. Riigihalduse […]

title: Lugupeetud riigi- ja haldusreformijad!

maintext:
Meie isamaad ei tohi muuta nn “Jaak Alliku juustuks”, kus vähepõhjendatud elanike arvu kriteeriumi alusel ning piitsa- ja präänikumeetodil liidetakse valdu omavahel ja linnadega ebaselge suuruse ja funktsiooniga konglomeraatideks. Riigihalduse ministri Arto Aasa 30. juunil avaldatud plaani järgi hakkaksid need tulevikus asendama meie põliseid maakondi ja hõlmataks veneaegseid oblasteid meenutavatesse nelja regiooni.
Vägivaldsetele “reformijatele” ei saa kaasa tunda, sest oponendid on neid algusest peale kutsunud õigele rajale pöörduma. Istusin eelmise aasta oktoobris Märjamaal üldriikliku haldusfoorumi ajal Arto Aasaga ühes lauas ja juhtisin asjatult tema tähelepanu sellele, et haldusreformi võti seisneb kahetasandilise kohaliku halduse süsteemi loomises ja et haldusjaotuste sundliitmist ei toeta sel foorumil mitte keegi peale reformijate eneste.
Arto Aas ei tunnista seniajani ühtegi viga, millele Paul Varuli advokaadibüroo õigusanalüüs on tähelepanu juhtinud. Veel enam, kuigi nimetatud analüüsi järgi on “valikuline” ühinemistoetuse jagamine põhiseaduse vastane ja võrdse kohtlemise nõude rikkumine, pakkus minister Saaremaa valdade liitmiseks 5 miljonit eurot ja Hiiumaa valdade kokkupanekuks 2 miljonit eurot, jättes iseseisvaks jääda sooviva Pöide valla ja ühtlasi kogu Saaremaa toetussummade maksmisest välja.
Tuleb tunnustada Pöide vallavanema Andres Hanso kindlameelsust ja missioonitunnet sellisele ebaeetilisele pakkumisele vastuseismisel, tema naiskolleeg söandas seda õigustatult isegi “avalikuks altkäemaksuks” nimetada.
Raik-Hiio Mikelsaar, Tartu ülikooli emeriitprofessor


description: 9.–10. septembril toimub Kuressaare linnateatris juba kümnendat korda vähemusrahvuste teatrifestival Vananaiste Suvi. Festivali peakorraldaja ja Saare vene seltsi juht Nijole Kärner ütles, et temal on peas vaid üks mõte: “Et […]

title: Vananaiste Suve kümnes tulemine

maintext:
9.–10. septembril toimub Kuressaare linnateatris juba kümnendat korda vähemusrahvuste teatrifestival Vananaiste Suvi.
Festivali peakorraldaja ja Saare vene seltsi juht Nijole Kärner ütles, et temal on peas vaid üks mõte: “Et kõik läheks hästi!” Kärner lisas, et seltsil on õnnestunud festivali mitmeid aastaid korraldada eelkõige tänu kõigile toredatele ja abivalmitele inimestele, kes on andnud oma panuse.
Tänavuse programmiga on korraldajad Kärneri sõnul igati rahul. Esimesena etendub reedel kell 16.25 Saare vene seltsi oma lavastus “See, kes avab ukse”. Näidendi autor Neda Neždana (kodanikunimega Nadežda Mirošnitšenko) on ka ise festivalile tulemas. Neda Neždana on ukraina näitekirjanik, poeet ja dramaturg, kes on enam kui 15 näidendi ja mitme luulekogu autor ning paljude teatrifestivalide laureaat. Lisaks kirjutab ta stsenaariume filmidele, teleseriaalidele ja raadiosse. Ta on lõpetanud Kiievi lingvistilise ülikooli prantsuse filoloogia erialal ja kultuuriloo eriala rahvuslikus Kiiev-Mohyla akadeemias.
Konkursi programmis osalevad teater-stuudio 16. Komnata Narvast (Vjatšeslav Kirejev “Tänu õppetunni eest”, lavastajad Vitali Katuntsev ja Olga Katuntseva), Vejer i Špaga Maardust (Julia Eskina “Seitse mina paadis”, lavastaja Esenia Antropova), Kamerton Riiast (Ray Bradbury “Muutuste tuul”, lavastaja Ljudmila Stanczyk), Vene noorsooteater Tallinnast (Viktor Legentov “Edit Piaf”, lavastaja Alla Milovidova) ja Jabloko Rakverest (Anatoli Djatšenko “Njaja”, lavastaja Olga Zulai).
Konkursivälises programmis saab laupäeva õhtul näha Vejer i Špaga esituses plastilist miniatuuri “DO/MA variatsioon” (lavastaja Esenia Antropova) ja Jõelähtme LavaGrupi esituses Anton Tšehhovi “Abieluettepanekut” (lavastaja Maie Ramjalg). Jõelähtme LavaGrupp on ainsana Vananaiste Suvel esmakordselt.
Žüriis on praeguse seisuga Eduard Toman, Lea Kuldsepp, Maire Sillavee ja Nijole Kärner ning tõenäoliselt ka Neda Neždana.


description: Koduhooldus on teema, mis puudutab paljusid. Kui ei ole sellega just ise – hooldajana või hooldatavana – kokku puutunud, leidub kindlasti mõni sugulane või vähemalt tuttav, kes on. Kes hoolitseb […]

title: Hooldatuna omas kodus

maintext:
Koduhooldus on teema, mis puudutab paljusid. Kui ei ole sellega just ise – hooldajana või hooldatavana – kokku puutunud, leidub kindlasti mõni sugulane või vähemalt tuttav, kes on.
Kes hoolitseb voodihaige isa, ema või abikaasa eest, kes erivajadusega lapse eest.
Leidub neid, kes lähedase hooldamise kõrvalt jõuavad töölgi käia – kui hooldatav saab suurema osa ajast ise hakkama või on teisigi abilisi. On ka neid, kes tööl käia lihtsalt ei jõua – millal sa veel töötad, kui hooldatav vajab abi või silma peal hoidmist kogu aeg, ööpäev läbi. Ja pole kedagi, kes sind asendaks.
Kuressaare linnavalitsus loodab koos Lääne-Saare vallaga ja Euroopa Sotsiaalfondi abiga praegust koduhooldusteenust arendada. Et need, kes lähedast hooldavad, tööle pääseksid või oma töökohta ei kaotaks. Ja et hooldamisel saaks abi ka pühade ajal, nädalalõppudel ja öösiti – kõik meist ei käi ju tööl argipäeviti kaheksast viieni.


description: MTÜ Saaremaa Vähiühing juhatuse liige Kairit Lindmäe (fotol), rõõmustab, et ammune unistus teabetoast on heade inimeste toel täitunud. Ühel ilusal märtsikuisel päeval viis ja pool aastat tagasi otsustasid kolm inimest, […]

title: Unistused täituvad heade inimeste abiga

maintext:
MTÜ Saaremaa Vähiühing juhatuse liige Kairit Lindmäe (fotol), rõõmustab, et ammune unistus teabetoast on heade inimeste toel täitunud.
Ühel ilusal märtsikuisel päeval viis ja pool aastat tagasi otsustasid kolm inimest, kes olid seotud ühise haiguse kaudu, luua mittetulundusühingu, et jagada abi ja nõuandeid ka teistele. Mure, mis neid ühendas, oli neid laastanud või laastav haigus – vähk.
Saaremaa vähiühing on toimetanud ja arenenud vaikselt. Oleme endale toetajaid, kaasamõtlejaid ja liikmeid tasapisi juurde kogunud ja ka ära saatnud.
Usun, et oleme olnud oma vaiksel viisil vajalikud, suutnud küsijale pakkuda abi ja tuge. Kord kuus oleme huvilistele korraldanud loenguid, koolitusi jms. Toetust ja abi oleme saanud Eesti vähiliidult, Saaremaa puuetega inimeste kojalt, kohalikult meedialt ja paljudelt teistelt headelt koostööpartneritelt.
Nüüd aga oleme astumas suurt sammu, et edasi kasvada ja ammune unistus ellu viia. Unistustel on kombeks täituda, hakkan seda isegi juba uskuma.
Meie ühingu unistus avada teabetuba sai alguse minu oma kogemusest Tallinnas Hiiul, nüüd juba üheksa aastat tagasi.
Mäletan siiani seda toredat inimest, kel oli minu jaoks aega ja kellelt sain päris palju olulist infot vähihaiguse ja sellega elamise kohta. Usun, et isegi tiba elujõudu.
Vähiühingut vedama asudes tekkis mul üsna pea arusaamine, et meil on olulist teavet ja kogemusi, mida võiksime jagada. Tegime ja teeme ka edaspidi nõustamistööd telefoni teel või juhuslikult kohtudes.
Sammu unistuse poole saime astuda pärast väikest telefonikõnet, kus üks armas inimene teatas, et soovib meie ühingut aidata. Vestluste ja kohtumiste tulemusena oli ta valmis meie teabetoas vabatahtlikuna, igasuguse tasuta tööle hakkama. Oleme kirjeldamatult tänulikud Siirile, kelleta me seda tuba avada ei saaks.
Suurepärase koostöö tulemusena oleme sõlminud Kuressaare haiglaga koostöölepingu, mis võimaldab meil kasutada seni tühjana seisnud ruumi vähihaigetele ja nende lähedastele mõeldud teabetoana. Heade inimeste ja oma lähedaste toel oleme toakese korrastanud ja sisustanud.
Avame teabetoa täna, 13. septembril kell 9–12. Kõik on oodatud nii avamisele kui ka teretulnud teistel päevadel. Vajadusel võib sobiva aja ka telefoni või kirja teel kokku leppida.
Teabetoas kuulame ära inimese mure, vajadusel jagame infot. Pakume eelkõige emotsionaalset tuge ja kogemusnõustamist, võimalusel praktilist abi ja nõu toimetuleku ja elukvaliteedi parandamiseks.
Püüame teabetuppa pöörduja muredele igati lahendust leida ja teda toetada. Teeme koostööd arstidega ja organisatsioonidega, et pakkuda patsiendile ja tema lähedastele parimat.
Suurim tänu kõigile, kes on Saaremaa vähiühingu toimimisse panustanud ja aidanud ühingul edasi liikuda.
Lõpetuseks toon ära Doris Peuckeri loodud laulusõnad, mille ta kirjutas Eesti vähiliidu laagri hümniks meie ühingu palvel.
Meie soov on, et inimesed hooliksid endast,
nii teistestki hoolida jaksu on meil.
Pea meeles, et naeratus kõik suudab võita
ja rõõm saab me sõbraks ja saatma jääb meid.
Just seepärast nüüd see on meie hüüd:
olgu lustlik su meel, nii on helgem ka tee.


description: * Katkupuhang tekitab hulgaliselt küsimusi * EKRE Saaremaa juht sai tissiskandaali pärast sugeda * Saaremaa põllumehed protestisid Toompeal * Kohalikud meisterkokad sooritasid eksami! Print PDF

title: Homses, 13. septembri Saarte Hääles!


description: Eesti judoliit ja spordiklubi Buffendo viisid Narvas läbi judoturniiri Narva Cup 2016. See turniir on traditsiooniliselt esimene karikaturniir pärast suvepuhkust, kus kõrvuti Eesti klubidega osalevad ka Venemaa, Läti ja Valgevenemaa […]

title: Judokatel Narvas edukas võistlus

maintext:
Eesti judoliit ja spordiklubi Buffendo viisid Narvas läbi judoturniiri Narva Cup 2016.
See turniir on traditsiooniliselt esimene karikaturniir pärast suvepuhkust, kus kõrvuti Eesti klubidega osalevad ka Venemaa, Läti ja Valgevenemaa noored judokad.
Seekord võttis võistlustest osa 382 poissi ja tüdrukut, seejuures Eestist ainult 62. Saaremaalt osales seekord vaid kolm 2007. aastal sündinud poissi. Kuna kõige noorem vanusegrupp oli seekord 2005. a sündinutele, tuli poistel maadelda endast vanemate judokatega. Kõige paremini esines seekord kehakaalus kuni 25 kg Ramon Mägi, kes saavutas II koha ja sai teenitult hõbemedali.
Kehakaalus kuni 34 kg maadelnud Aleksander Väin jõudis pärast kaotust ja võitu pronksmedalimatšini, mille ta paraku kaotas. Tema tulemuseks jäi pärast 14 vastasega maadlemist V koht.
Markus Trei kaotas kaks korda ja langes edaspidisest konkurentsist välja. Ees ootavad Tartu linna lahtised meistrivõistlused 8. oktoobril ja Keeraku memoriaalturniir Tartus 19. novembril.
Olev Väin


description: 1504,9 hektaril paiknev Kuressaare ei ole suur küll mõõtmetelt, kuid ajaloolisi hooneid on siin sellest hoolimata omajagu. Kuressaare puhul ei saa otseselt välja tuua kindlat aastanumbrit, millest ajalugu n-ö alguse […]

title: Linn linnuse ümber

maintext:
1504,9 hektaril paiknev Kuressaare ei ole suur küll mõõtmetelt, kuid ajaloolisi hooneid on siin sellest hoolimata omajagu.
Kuressaare puhul ei saa otseselt välja tuua kindlat aastanumbrit, millest ajalugu n-ö alguse sai. Üldiselt leitakse, et linn kujunes 14. sajandi keskel rajatud Saare-Lääne piiskopilinnuse ümber.
irjalikes allikates on asulat esmakordselt mainitud 1424. aastal. Samas on arvatud, et Kuressaare lahe ääres oli juba enne linnuse rajamist kindlustatud sadamakoht. Arheoloog Marika Mägi on aga välja toonud, et kui aluseks võtta viikingiaegsete sadamate asukohaloogika, võiks muinasaegset sadamat otsida mitte hilisema piiskopilinnuse ümbrusest, vaid sellest põhja pool.
Kui linnus välja arvata, pretendeerivad Kuressaare vanima maja tiitlile Kauba 5 asuv pastoraadihoone ja Pikk 44 olevad varemed. Turu ja Kauba tänavaga piirneva pastoraadihoone, kus täna on juuksur ja fotofirma, rajamise aeg jääb vahemikku 1540–1600.
Saarte praosti Anti Toplaane sõnul asus seal omal ajal Saaremaa kirikuvalitsus.
Pikk 44 asus aga omal ajal Pidula mõisnike linnamaja ehk koda. Praeguseks on sellest järel vaid seinad. Püsti olevat maja saanud 1543. aasta paiku.
Vanimaks puitmajaks võib pidada Suur-Põllu 20 asuvat elamut, mis osaliselt pärineb 18. sajandist.
Ülejäänud hooned, kui mõned üksikud näited välja arvata, on aga üldiselt juba hulga nooremad, kuna linnas on möllanud mitmed tulekahjud – näiteks aastatel 1612, 1710, 1746, 1748 ja 1773. Mitmed silmapaistvamad kivielamud kesklinnas pärinevad 18. sajandi lõpust.
Väikeelamute ala hakkas aga vaikselt ilmet võtma 19. sajandi teisel poolel. Valdav osa eramajadest pärineb siiski 20. sajandi teisest poolest. Enim ongi Kuressaares ehitatud nõukogude perioodil.
Toonasest ajast pärineb ka Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala, mis loodi 1973. aastal ja kuhu jääb täna 1089 krunti.
Muinsuskaitseameti vaneminspektor Keidi Saks (fotol) ütles, et kui muinsuskaitset ei oleks, näeks Kuressaare tõenäoliselt hoopis teistmoodi välja. “Meil ei oleks neid ilusaid vanu maju enam,” lisas ta. Kokku on Kuressaares 27 ehitis- ja ajaloomälestist.
Kindlasti peidab Kuressaare arengulugu endas veel mitmeid saladusi või vähemuuritud seiku, kuid keeruline oleks väita, et linna ajaloost on vähe kirjutatud. Alles hiljaaegu ilmus ajaloolase Garel Püüa monograafia “Kastellist kindluseks. Kuressaare linnus-kindluse ehituslugu uute väliuuringute valguses” ja eelmisel aastal veidi poleemikat tekitanud artiklite kogumik “Kuressaare vanem ajalugu”. Samuti võib mitmeid Kuressaare ajaloo alaseid artikleid leida Saaremaa muuseumi kaheaastaraamatutest.
Ülevaatliku pildi linnaehitusest ja siinsetest arhitektuuriväärtustest annab 1999. aastal ilmunud “Kuressaare linnaatlas”. Märkimist väärivad kindlasti ka kultuurimälestiste riiklikust registrist leitavad andmed.


description: * Haiglatöötajad näitasid meelsust * Orissaare klaver jõudis pärale * Saikla päevalilled meelitasid pilti tegema * Saaremaa Sepad hakkasid kuurorditoole tootma! Print PDF

title: Homses, 21. septembri Saarte Hääles!


description: Sõrve turismitalus täna kell 10 algava igasügisese sõjaajaloo konverentsi põhirõhk on 1941. aasta sündmustel Sõrves ja mujal Saaremaal. Nendest sündmustest möödub tänavu ju 75 aastat. Konverentsi alustab ülevaatega sõjalisest olukorrast […]

title: Ajalookonverentsil kõneldakse sõjasündmustest

maintext:
Sõrve turismitalus täna kell 10 algava igasügisese sõjaajaloo konverentsi põhirõhk on 1941. aasta sündmustel Sõrves ja mujal Saaremaal.
Nendest sündmustest möödub tänavu ju 75 aastat. Konverentsi alustab ülevaatega sõjalisest olukorrast Saaremaal 1941. aastal, sõjandusajaloolane ja kirjanik Juri Melkonov Riiast. Järgneb kohaliku ajaloohuvilise Toomas Harjuse ettekanne, kuidas Kogula lennuväljalt käidi Berliini pommitamas, ja sama teemat täiendab omalt poolt Juri Kopljakov Venemaalt.
Seejärel saab sõna arhitektuuriajaloolane Robert Treufeldt, kes räägib Ahvenamaal asuvast Bomarsundi kindlusest, ning lõpetuseks kõneleb Juri Maltsev (Vene muinsuskaitse selts) Esimese maailmasõja aegsete sõjahaudade otsimisest ja tähistamisest Saaremaal, aga ka Eestis laiemalt.


description: AS Eesti Energia plaanib Ruhnu saarele rajada kompleksse, taastuvenergial põhineva elektritootmisüksuse, kus elektri tootmiseks kasutatakse päikesepaneele. Ruhnu vallavalitsusele saadetud detailplaneeringu algatamise taotluses seisab, et parim koht päikesepaneelide paigaldamiseks on Ruhnu […]

title: Ruhnu plaanitakse päikeseparki

maintext:
AS Eesti Energia plaanib Ruhnu saarele rajada kompleksse, taastuvenergial põhineva elektritootmisüksuse, kus elektri tootmiseks kasutatakse päikesepaneele.
Ruhnu vallavalitsusele saadetud detailplaneeringu algatamise taotluses seisab, et parim koht päikesepaneelide paigaldamiseks on Ruhnu lennuvälja kinnistu. Maandumisraja merepoolsest osast jääksid paneelid enam kui saja meetri kaugusele.
Paneelide asukoha valikul on määrava tähtsusega paiga võimalikult pikaajaline avatus päikesevalgusele. Lisaks on uue elektritootmisüksuse ühendamiseks olemasoleva võrguga vajalik maakaabelliini trassi planeerimine ja ehitamine olemasoleva alajaamani.
Eesti Energia uute energia-lahenduste juht Alo Kelder ütles Saarte Häälele, et Ruhnus uuritakse võimalust rajada nüüdisaegne täisteenuslahendus energia tootmiseks, mis kataks aastaringselt saare energiavajaduse, oleks keskkonnasõbralikum ja vähendaks tootmiskulusid. “Meie eesmärk on teha kaasaegne ja keskkonnasõbralik lahendus, mis on pikaajaliselt ka majanduslikult soodsam, kuna kasutatava diisli kogus ja vajadus selle veoks saarele vähenevad oluliselt, samuti väheneb diisli ladustamisega seotud seadmete ja tegevuse maht,” lisas ta.
Kelder märkis, et projekteerimistööd küll alles algavad, kuid tõenäoliselt sisaldab energiatootmislahendus päikeseparki, mille võimsus on suurusjärgus 300 kW, akusid ja diiselgeneraatorit. Juhul kui kõik sujub plaanipäraselt, peaks uus energiatootmisüksus tööd alustama järgmisel või ülejärgmisel aastal. Kuna arendusega ollakse alles alguses ja hanked on algatamata, ei saa Keldri sõnul energiatootmisüksuse rajamise hinnast veel rääkida.
Ruhnu vallavanem Jaan Urvet (pildil) ütles, et ruhnlased võtavad päikesepargi vastu hea meelega. “Eks me loodame, nii nagu me kõiki asju oleme ullikeste kombel ikka uskunud ja lootnud,” lausus Urvet, viidates, et loodetavasti saab arendus ka tegelikult teoks. Praegu toodetakse Ruhnus elektrit diislikütusega. Vallavanema sõnul kulub seda aastas 150 tonni. “Ega see just väga keskkonnasõbralik ole,” tõdes ta.
Urvet lisas, et ka Ruhnu inimesed ise on varem initsiatiivi üles näidanud, et Ruhnu saaks uue elektritootmise lahenduse. “Me oleme seda riigikogu tasandil arutanud,” märkis ta.
Detailplaneeringu algatamise küsimus on Ruhnu vallavolikogu järgmise istungi päevakorras. Volikogu tuleb kokku 14. septembril.


description: Saaremaa jahimehed ei taha uskuda, et Aafrika sea, katk on jõudnud ka metsadesse, sest katku nakatunud Sakla seafarmi lähedalt leitud kahel metsseakorjusel avastati veterinaar- ja toiduameti väitel küll katk, kuid […]

title: Saaremaa jahimehed ei taha uskuda seakatku jõudmist metsadesse

maintext:
Saaremaa jahimehed ei taha uskuda, et Aafrika sea, katk on jõudnud ka metsadesse, sest katku nakatunud Sakla seafarmi lähedalt leitud kahel metsseakorjusel avastati veterinaar- ja toiduameti väitel küll katk, kuid kolme nädala möödudes ei ole avastatud enam ühtki katkujuhtumit.
Kolm nädalat on möödas sellest, kui Sakla farmis avastati Aafrika seakatk ja kõik loomad hukati, vahendas “Aktuaalne kaamera”. Umbes samal ajal leiti ka Saaremaa metsadest kaks seakorjust, millelt võetud katkuproovid osutusid Tartu laboris positiivseteks. Pärast seda pole aga Saaremaal kütitud ja metsast leitud surnud metssigadelt tuvastatud ligi kolme nädala jooksul ühtegi positiivset seakatku proovi.
VTA loomatervishoiu osakonna juhataja Maarja Kristiani sõnul saab ta aga 100-protsendiliselt kinnitada, et Saaremaa metsades on Aafrika seakatk. “Meil on Saaremaal kaks metssea positiivset leidu ja meil on Saaremaal kodusigade positiivne taudikolle,” ütles ta. Saaremaa jahimehed seda juttu ei usu.
Vaata ERR-i videolugu sel teemal SIIT!


description: Liiva reoveepuhasti ei suuda jätkuvalt toime tulla suvekuudel Muhu saare külades tekkiva reoveega, mis sel suvel esmakordselt saadeti käitlemiseks Kuressaare reoveepuhastisse. “Et reovett kohapeal töödelda, selleks tuleb Liiva puhastile täiendus […]

title: Muhu suvine reovesi toodi esmakordselt Kuressaarde

maintext:
Liiva reoveepuhasti ei suuda jätkuvalt toime tulla suvekuudel Muhu saare külades tekkiva reoveega, mis sel suvel esmakordselt saadeti käitlemiseks Kuressaare reoveepuhastisse.
“Et reovett kohapeal töödelda, selleks tuleb Liiva puhastile täiendus ehitada ja selle täienduse otsimisega me toimetame,” ütles Muhu vallavolikogu esimees Ain Saaremäel, kes on ka Liiva puhastit haldava AS-i Kuressaare Veevärk juhatuse liige.
2005. aastal projekteeritud puhasti võimsus pandi paika, arvestades Liiva ja Piiri asula vajadust ning tollal ei osanud keegi prognoosida, kui palju võib hakata reovett tulema hajaasustusest. Just külade kogumiskaevudest ja septikutest tuleva reovee puhastamisega ei saa Liiva väike biopuhasti enam hakkama. Lisaks on Liivale viimastel aastal tekkinud palju väikeettevõtteid, kes samuti oma reovee kanaliseerivad, ja seegi on tõstnud puhasti töökoormust.
Rahvastiku hüppeline kasv suvehooajal ja sellega kaasnev suurenev reovee hulk viis Liiva puhastusseadme esmakordselt rivist välja 2015. aasta suvel, kui saare majapidamiste solgi äraviimisel tekkisid mitmenädalased järjekorrad.
Et vältida mulluste probleemide jätkumist sel suvel, paigaldas Muhu vald puhasti juurde 30-kandise kogumismahuti, mille täitumisel solk Kuressaarde transporditi. Tippkuudel läks Saaremaa pealinna poole teele vähemalt üks 30-tonnine solgitsistern nädalas, lisaks viidi solki ka Orissaare puhasti purglasse.
Ain Saaremäel rääkis, et reovee vedamine Kuressaare puhastisse on üpriski kallis ja kindlasti ajutine lahendus. Vaja oleks tõsta Liiva puhasti võimust ja leida lahendus reoveekoguste hooajaliste suurte kõikumistega toimetulemiseks. “Seal on vaja leida selline tehnoloogiline lahendus, mis tuleks toime koormuse hüppelise kasvuga suvekuudel,” tõdes Saaremäel.
Ain Saaremäel selgitas, et puhastatavate reovete koguste suur kõikuvus biopuhastile hästi ei sobi. Vastunäidustatud on nii ülekoormus kui ka alakoormus, mistõttu on väga keeruline ehitada puhastit, mis on projekteeritud, pidades silmas suvist suurt vajadust, ja toimiks samal ajal hästi ka talvise madalseisu ajal. Bioloogiline puhasti on oma olemuselt aktiivmuda bakterite kogum, elusorganism, mida peab toitma kogu aeg optimaalselt, märkis Saaremäel. “Nagu lehm, keda ei saa kaks kuud ette toita ja pärast ilma söögita hoida,” lisas ta.
Ka on vallal plaanis osta saarele juurde veel üks traktori järelhaagisena liikuv fekaalitsistern, “Kui me tahame, et elu vallas areneks – tuleks uusi inimesi ja teenuseid –, siis peab ka reoveekäitlus muudele asjadele järgi tulema,” lausus Ain Saaremäel.


description: Saare maakonna elanike arv suurenes augustis kolme inimese võrra, vaatamata tugevalt negatiivsele loomulikule iibele (– 17). Saare maavalitsuse nõunik-perekonnaseisuametniku Avo Levisto sõnul registreeriti maakonnas augustis 29 sündi ja 46 surma. […]

title: Saaremaale kolis 100 uut elanikku

maintext:
Saare maakonna elanike arv suurenes augustis kolme inimese võrra, vaatamata tugevalt negatiivsele loomulikule iibele (– 17).
Saare maavalitsuse nõunik-perekonnaseisuametniku Avo Levisto sõnul registreeriti maakonnas augustis 29 sündi ja 46 surma. Rändesaldo oli positiivne, maakonda asus elama 100 uut elanikku, elukoha aadress väljaspool Saare maakonda registreeriti rahvastikuregistris 80-l endisel maakonna elanikul.
Saaremaale elama tulnuist registreeriti 41 Kuressaares ja 19 Lääne-Saare vallas. Negatiivse rändesaldo tõttu kaotas augustis enim elanikke (19) Orissaare vald. Tänu viie lapse sünnile ja positiivsele rändesaldole (+ 6) suurenes augustis enim Salme valla elanike arv.
Positiivne rändesaldo suurendas Kuressaare elanike arvu üheksa inimese võrra ning seitsme inimese võrra suurendasid Valjala valla elanike arvu kolme lapse sünd ja positiivne rändesaldo. 1. septembri seisuga on Saare maakonna rahvastikuregistri-järgne elanike arv 34 158.


description: Orissaare vallavalitsus algatas Kuivastu mnt 20 krundi detailplaneeringu, mille tulemusena peaks sinna tulevikus tekkima puhkeala mänguväljaku, skeitpargi, pinkide ja jalgradadega jms. Orissaare vallavanema Vello Runthali sõnul uuritakse detailplaneeringu käigus erinevaid […]

title: Orissaarde plaanitakse puhkeala

maintext:
Orissaare vallavalitsus algatas Kuivastu mnt 20 krundi detailplaneeringu, mille tulemusena peaks sinna tulevikus tekkima puhkeala mänguväljaku, skeitpargi, pinkide ja jalgradadega jms.
Orissaare vallavanema Vello Runthali sõnul uuritakse detailplaneeringu käigus erinevaid võimalusi ja plaane, mida sinna rajada.
“Aasta lõpuks võiks hakata välja kooruma, mida sinna teha saab,” lausus vallavanem. Seejärel tuleb taotleda raha ja selle saamise korral ehitama hakata. Runthali sõnul ei saa see aga teoks veel niipea.


description: MTÜ Saarte Koostöökogu (SKK) tegevuspiirkonnas lõppes järjekordne LEADER-programmi taotlusvoor meetme 1 “Ettevõtete konkurentsivõime suurendamine ja ühistegevus” toetustele. SKK nõustaja Ivar Ansperi sõnul esitati seekord 32 taotlust, mille kogumaksumuseks kujunes 2,3 […]

title: Saarlased küsisid LEADER-ist 1,3 miljonit


description: Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa (fotol) kutsub mälestama 1941. aasta võika massimõrva ohvreid. Esimene Nõukogude okupatsiooniaasta tõi Eestisse punase terrori, mis kulmineerus 1941. aasta sõjasuvel massimõrvadega Tartus, Viljandis, Kuressaares, Pirita-Kosel, […]

title: 75 aastat veristest sündmustest Saaremaal

maintext:
Saaremaa muuseumi direktor Endel Püüa (fotol) kutsub mälestama 1941. aasta võika massimõrva ohvreid.
Esimene Nõukogude okupatsiooniaasta tõi Eestisse punase terrori, mis kulmineerus 1941. aasta sõjasuvel massimõrvadega Tartus, Viljandis, Kuressaares, Pirita-Kosel, Sõrve poolsaarel Iide külas ja mitmel pool mujal.
Mälestamaks 75 aastat tagasi Saaremaal aset leidnud veriseid sündmusi, toimub järgmise nädala reedel, 23. septembril kell 16 Kuressaare lossihoovis kindluse kagumüüri ääres 1941. aasta kommunistliku massimõrva ohvrite memoriaali jalamil mälestusüritus, kuhu on oodatud kõik, kes hukatute mälestust pühaks peavad.
Neil päevil 75 aastat tagasi panid Nõukogude sõjaväelased Kuressaare lossihoovis ja selle lähistel toime võika massimõrva.
Ohvrite käed selja taha seotud
1941. aasta sõjasuvel levisid Saaremaal suust suhu kuuldused inimeste äraviimisest ja kadumajäämisest. Teati rääkida, et lossihoovi hoonetes hoitavat vange ja sealtpoolt kostvat öösiti tulistamist.
Kui Saksa väed 21. septembril Kuressaare hõivasid, algasid lossihoovis ja selle lähistel otsimistööd. Järgmisel päeval avastati tollaselt spordiväljakult ühishaud nelja mehe laibaga ja veidi kaugemalt naisterahva haud. Idabastioni lähedal asunud kaevust leiti kolm mõrvatut. 25. septembril avastati ühishaud Püssirohutorni keldrist, kust õhukese lubja- ja mullakihi alt toodi välja 31 surnukeha.
Edasiste otsingute tulemusena leiti 29. septembril 29 laibaga ühishaud kirderaveliinil asuva villa, toonase komsomolikomitee keldrist, ja üksikhaud endise pargivaksali lähedalt. 30. septembril kaevati praeguse Ekesparre hotelli aias lahti ühishaud viie laibaga, üks mõrvatu leiti samal krundil olevast puukuurist.
19. mail 1942 avastati seitsme laibaga ühishaud Kudjape kalmistul ja kahe laibaga haud kalmistu aia taga. Sama aasta 2. juunil leiti kalmistult veel üks kuue laibaga ühishaud.
Niisiis tuli ajalehe Meie Maa teatel Kuressaares kokku päevavalgele 11 ühis- ja üksikhauda, kust kaevati välja kokku 90 mõrvatut (87 meest ja 3 naist), kellest on praeguseks nimeliselt teada 82.
Laipade väljakaevamise juures eksperdina viibinud maa-arst doktor Albert Tilk tuvastas, et pea kõigil tapetuil olid käed nööri või okastraadiga selja taha seotud.
Enamik mõrvatutest oli tapetud kuklalasuga, osale oli tulistatud rindu, üks Kudjape kalmistult leitud ohver, endine Laimjala vallavanem Joosep Tumma oli maetud elusalt.
Omaste kinnitust mööda olid paljud mõrvatud piinamisjälgedega: silmad välja torgatud, käed ja jalad kuumas vees keedetud, paljudel oli torkehaavu, ühel naisel oli rind ära lõigatud jne. Samuti tunnistas vangide kallal vägivallatsemist omaaegne tribunali tõlk Jaan Kalt, kelle mäletamisi oli kõiki ülekuulatavaid enne istungit pekstud.
Mispärast, kelle vastu ja kes selle veresauna toime panid?
Kuni sõja puhkemiseni mahalaskmistest Saaremaal teateid ei ole. Seoses sõjaseisukorra kehtestamisega 22. juunil 1941 võimendus repressioonipoliitika mitmekordselt. Potentsiaalset vaenlast nähti igaühes. Vahistamiste aluseks olid kuulujutud, kuulumine Kaitseliitu, mobilisatsioonist kõrvalehoidmine jms.
Inimjaht võimumeeste nõusolekul
Inimjahiga tegelesid kohalike võimumeeste vaikival nõusolekul käsikäes sõjaväelased, miilitsa- ja julgeolekutöötajad ning hävituspataljon. Kõige kõrgemat vastutust kannab selles kuritöös tollase garnisoni ehk Balti piirkonna rannakaitse juhtkond ja selle eriosakond eesotsas ülema, vanempolitruk Mihhail Pavlovskiga.
Teadaolevalt toimetati arreteeritud Kuressaare vanglasse, kuid ruumikitsikuse tõttu võeti peagi vanglana kasutusele ka mitu lossihoovi hoonet, praegune Ekesparre hotell ja selle vastas asuv villa. Kindluse territooriumil asuvatesse hoonetesse toodi nn poliitilisi ehk mahalaskmisele määratuid.
Lõplikke ülekuulamisi ja süüdimõistmisi pani toime sõjatribunal eesotsas garnisoni prokuröri Viktor Koršunoviga, kes tegutses Uuel tänaval küüditatud advokaadi Peeter Varesti majas. Valdav osa tribunali otsustest olid surmaotsused.
Mahalaskmised algasid 1941. aasta juuli keskpaiku ja kestsid vähemalt 19. septembrini. Jaan Kaldi tunnistuste kohaselt olnud laskjateks samad tribunali liikmed. Paistab, et juuli- ja augustikuus mõrvatud maeti Kudjape kalmistule, hukkamiste massilisemaks muutudes maeti laibad aga otse mõrvapaigale.
Rääkides süütute inimeste mõrvamisest Kuressaare lossihoovis, ei saa mööda minna teistest samalaadsetest kuritöödest Saaremaal. 20 laipa kaevati 8. oktoobril 1941 välja kahest Torgu valla Iide küla ühishauast. Tsiviilisikute mahalaskmisi on Nõukogude sõjaväelased toime pannud mujalgi Saaremaal, kõige rohkem Salme vallas. Praeguseks on nimeliselt kindlaks tehtud vähemalt 146 seesugust mõrvajuhtu.
Seega tapsid Nõukogude okupatsiooniväed ja nende kohalikud käsilased 1941. aastal Saaremaal vähemalt 256 tsiviilisikut, rääkimata sõja- ja küüditamise ohvritest.


description: Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar ei heitu, kui sotsiaalmeedias politseid kohati suisa väsimatult tümitatakse, ja proovib sotsiaalmeedia kasutajatele oma töö sisu selgitada. Näiteks on Antsaar ka Facebooki grupi “Märgatud politseid […]

title: Politseijuht selgitab väsimatult sotsiaalmeedias

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar ei heitu, kui sotsiaalmeedias politseid kohati suisa väsimatult tümitatakse, ja proovib sotsiaalmeedia kasutajatele oma töö sisu selgitada.
Näiteks on Antsaar ka Facebooki grupi “Märgatud politseid Saaremaal” liige, kus tihti hoiatatakse kiirust mõõtvate politseinike eest ja nende arvel vahel ka hambaid teritatakse.
Nii mõnigi kord on politseijuhil tulnud täpsustada, miks politseiauto näiteks keelatud kohas pargib ja kas on tegemist tööülesannetega. Samuti kutsub ta inimesi tihti üles politseiga koostööd tegema ja näiteks liikluses ettevaatlikum olema.
Üleüldse on politsei avatus sotsiaalmeedias viimase aja kasvav suundumus. “Põhjus peitub meie soovis olla kogukonnale ikka partneriks, mitte vastaspooleks,” ütles Antsaar Saarte Häälele kommentaariks.
“Märgatud politseid Saaremaal” grupi kohta arvas Antsaar, et see on ju tervitatav, kui politsei tegevus inimestele korda läheb. “Politsei põhiline tegevus toimub avalikult ja ma ei näe probleemi, kui politsei kohalolekust või paiknemisest sotsiaalmeedias postitusi tehakse,” ei ole ta virtuaalse “tuledevilgutamise” vastu. Seda enam, kui säärane teavitamine mõnd joobes juhti või kiirustavat uljaspead tagasi hoiab.
“Tahan siiralt loota, et ükski saarlane ei soovi nende postitustega kaasa aidata sellele, et kurjategijad pääseksid varastatud esemetega või et meie liikluses oleks joobes ja ohtlikult kihutavaid juhte rohkem ning hukkunud ja vigastatud liiklejate arv kasvaks,” ütles Rainer Antsaar.
Tema sõnul võiks grupis teha ehk rohkem ettepanekuid Saaremaa üldise liikluskultuuri kohta ja tähelepanekuid, kus järelevalvet soovitakse. “Meile on oluline, et politsei tegevus vastaks kogukonna ootustele ja kui inimesed tunnevad kuskil suuremat ohtu liikluses, oleme hea meelega valmis seal rohkem panustama,” kinnitas ta.
Saaremaa politseinike aktiivsuse üle sotsiaalmeedias tunneb Antsaar vaid heameelt ja usub, et see on lisakanal just politseiga otsesuhtlemisel. Sellena on see ennast ka juba tõestanud. “Me loodame, et oleme õiges kohas ja teeme õigeid asju,” märkis ta ja lisas, et Facebookis tasuks kindlasti jälgida ka teisi politseiga seotud lehekülgi. Oma leht on näiteks ka Lääne politseiprefektuuril. Samas tuletas Rainer Antsaar meelde, et abi saamiseks on siiski mõistlik helistada numbril 112.


description: Eeloleval laupäeval toimuv Suur Turupäev pakub põnevat tegevust kogu perele – ostlemisrõõmu ja suhtlust kohalike tootjatega, taluteemalisi õpitubasid ja demonstratsioonesinemisi. Lustimist lastele põhualal ja näomaalinguid. Kohal on taluloomad ja toimub […]

title: Suur Turupäev on taas tulekul

maintext:
Eeloleval laupäeval toimuv Suur Turupäev pakub põnevat tegevust kogu perele – ostlemisrõõmu ja suhtlust kohalike tootjatega, taluteemalisi õpitubasid ja demonstratsioonesinemisi. Lustimist lastele põhualal ja näomaalinguid. Kohal on taluloomad ja toimub tõujäärade näitusmüük.
Turupäev on piirkonnamärgise Saaremaa Ehtne toode märgikandjate pidu! Suured ja väikesed toidutootjad, talunikud ja käsitöölised kauplevad kohaliku toidu, käsitöö, aiasaaduste ja muu sobivaga! Kõigil külastajatel on suurepärane võimalus suhelda kohalike tootjatega ning soetada kotid täis kenat kaupa. Talu tuleb selleks päevaks linna – turualal on lambad, poni, kanad ja teised taluloomad.
Eesti lamba- ja kitsekasvatajate liit korraldab turualal tõujäärade näitusmüügi, mille eesmärgiks on erinevate Saaremaal peetavate lambatõugude tutvustus. See on kohalikele lambakasvatajatele võimalus sel päeval oma karja soetada uus jäär. Samaaegselt lammaste näitusmüügiga toimuvad temaatilised töötoad ja demonstratsioonesinemised- saab vaadata lambapügamist ning osaleda viltimise töötubades.
Lisaks on turualal õnnelike kanade päev. Täpsustavalt Ökoloogilste Tehnoloogiate Keskus toob kohale erinevat tõugu kanad, tutvustatakse õnnelike kanade pidamist ning nende munade headust. Koplimäe mahetalu perenaine Marju viib läbi suurt ühiskokkamist koos lastega.
Meeleolu loob kogu päeva vältel lõõtsamees Haeskast, lastele on avatud põhuala ning tehakse taluteemalisi näomaalinguid. Turupäeva juhib mahetalunik Aivar Kallas. Samaaegselt Turupäevaga toimub kultuurimajas sügislaat, kus pakutakse Eesti tootjate toitu ja käsitööd.
Ajakava:
10.00 Turupäeva avab maavanem
10.00-15.00 Tõulammaste näitus turualal
11.00-14.00 Taluteemalised näomaalingud lastele turualal. Tasuta
11.00-15.00 Õpituba „Märgviltimise ABC kogu perele“.Juhendab tekstiilikunstnik Erika Pedak, assisteerib metallikunstnikust maalija Endla Tuutma. Sobib kogu perele. Kuressaare Turuhoone II korrus. Tasuta
11.00-15.00 Õpituba „ Vildime sügiande “. Kuivviltimise töötuba juhendab Tiia Kobin. Sobib kogu perele. Kuressaare Turuhoone II korrus. Tasuta.
11.00-15.00 Suur pannkoogiküpsetamine Koplimäe Mahetalu perenaise Marju juhendamisel. Kuressaare Turuhoone eesolev telk. Tasuta.
11.30 Esinevad Muhu rahvatantsijad
12.30 Esinevad Muhu rahvatantsijad
13.00 Demonstratsioonesinemine „ Kuidas pügada lammast“. Turualal
14.00 Tõulammaste müük. Näitusmüügil on esindatud järgmised jääratõud: Dorset, Texsel, Suffolk, Lleyn, Islandi ja
Gotlandi lammas.
15.00 Turupäevade lõpetamine
Neljapäeval GOSPAs toimuvale ettevõtluskonverentsile oodatakse nii ettevõtjaid kui ka avalikus sektoris toimetavaid inimesi, poliitikuid ja üldse ergu mõtteviisiga saarlasi. Kuulajaid ootavad huvitavad ettekanded oma ala asjatundjatelt ja karismaatilistelt analüütikutelt. Luubi alla võetakse toodete eksport, püsiühendus laevadega saarte ühisruumis ja Eesti majandus tervikuna – buumist masuni, kuidas edasi. SAK ja SEL tunnustavad ettevõtjaid.
Reedel Arensburgi hotelli konverentsisaalis toimuval ettevõtluspäeval räägivad lektorid äriideede genereerimisest, sellest, kuidas oma ideid ellu viia, ja kuulda saab ka kohalike ettevõtjate edulugusid.
Reedel ja laupäeval saavad saarlased ettevõtjate sügislaadal Kuressaare kultuurikeskuses ülevaate Eesti toidust, mitmesugustest kaupadest jne. Koduveinikoolitus Veinivilla meistrite käe all algab sügislaadal reedel kell 16 ja laupäeval kell 12. Kihelkondlikke ehteid saab ka näha, osta ja vanade ehete kohta nõu küsida.
Suur Saaremaa toidu ja käsitöö turupäev on Kuressaare keskväljakul 14. septembril. Seal saab degusteerida ehtsaid saaremaiseid tooteid. Suur kõrvitsaväljanäitus toimub samuti. Korraldaja sõnul on eksponaatidele ruumi küllaga. Registreerige telefonil 51 77 980. Igale osalejale auhind.
Täpsem info www.saaremaapäevad.ee.


description: Eesti naiskodukaitsjad pidasid Kuressaares Saaremaa-hõngulist aastapäeva kadakate ja merelauludega. Ligi 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti said organisatsiooni 89. aastapäeva puhul laupäeval kokku Kuressaare kultuurikeskuses. “Tavaliselt on need aastapäevade tähistamised […]

title: Naiskodukaitsjad laulsid koos Tättega

maintext:
Eesti naiskodukaitsjad pidasid Kuressaares Saaremaa-hõngulist aastapäeva kadakate ja merelauludega.
Ligi 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti said organisatsiooni 89. aastapäeva puhul laupäeval kokku Kuressaare kultuurikeskuses.
“Tavaliselt on need aastapäevade tähistamised pigem tõsised ja akadeemilised, aga kuna selline suur kokkusaamine toimus esimest korda Saaremaal ja korraldamine oli meie õlul, püüdsime aastapäevale anda sooja saaremaist hõngu,” ütles naiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaine Mare Kirr.
Nii näiteks oli kultuurikeskuse saal lisaks pihlakaokstele kaunistatud kadakatega ning saarlusele oli rõhku pandud ka vastuvõtu meelelahutusprogrammis.
Piduliste ees astus üles rahvatantsurühm Piiprellid. “Piiprellides tantsib kaks meie naiskodukaitsjat ja kolm kaitseliitlast,” märkis Kirr.
Lõõtspillimuusikat pakkus kokkutulnuile rahvamuusik Ain Hannus, merelauludega rõõmustas publikut aga Jaan Tätte. Vilsandil elav muusik Jaan Tätte on kaitseliitlane ja tema abikaasa Margit kuulub naiskodukaitsesse.
Tätte viimast laulu “Tuulevaiksel ööl” laulis saalitäis rahvast kõik koos.
Vastuvõtule olid kutsutud naiskodukaitse kõigi 15 ringkonna esindajad, igaühest kaheksa liiget. Tulemata jäid vaid tartlased.
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonda kuulub ligi 150 naist. Üle Eesti on organisatsioonil üle 2300 liikme.


description: Keskerakond on kriisis, tõdevad erakonna liikmed. Kuidas kommenteerivad Keskerakonna sisetüli ja võimuvõitlust erakonnaga seotud inimesed, keda näevad uue esimehena? Kas võimuvahetuse korral võib Keskerakond opositsioonist koalitsiooni pääseda? Janne Nurmik, Keskerakonna […]

title: Pead liiva alla enam peita ei saa

maintext:
Keskerakond on kriisis, tõdevad erakonna liikmed. Kuidas kommenteerivad Keskerakonna sisetüli ja võimuvõitlust erakonnaga seotud inimesed, keda näevad uue esimehena? Kas võimuvahetuse korral võib Keskerakond opositsioonist koalitsiooni pääseda?
Janne Nurmik, Keskerakonna Saaremaa piirkonna esimees:
Kuidas iganes Keskerakonna juhatuses toimuvat nimetada, peegeldub selles ühene sõnum: senistel reeglitel ja kultuuril põhinev juhtimine ei ole enam jätkusuutlik. Ma ei pea õigeks juhtimist, mille põhiväärtuste hulka ei kuulu avatus, ausus ja lugupidamine.
On enam kui selge, et praegune usalduskriis erakonna juhtimises ei ole tekkinud üleöö. Aeg pea liiva alla peita ja olukorraga lihtsalt leppida on ümber. Nüüd, kus vähemalt osa usalduskriisi põhjustest on n-ö päevavalgel, tuleb edasiseks tegutsemiseks leida võimalikult head lahendused. Inimesed, kes seisavad head erakonna majandusliku seisu ja seeläbi ka maine eest, peavad julgema oma tegevuse või tegemata jätmise eest ka vastutada.
Keskerakonna esimehe positsioonil näen inimest, kellel on eelkõige erakonna liikmete seas väga laiapõhjaline toetus. Inimest, kes on pühendunud ja usaldusväärne, kes meeskonnamängijana on aus ja paindlik. Erakonna viimane kongress näitas, et kogu see pagas on olemas riigikogu praegusel aseesimehel Jüri Ratasel. Kogu selle teadmise taustal on aga olulisim, et Jüri Ratas ka ise Eesti suurimat erakonda juhtida sooviks. Kas tal selline sisemine soov on, see teadmine mul täna puudub.
Võimuvahetus Keskerakonnas ei ole imevõti valitsuse opositsioonist koalitsiooni jõudmiseks. Erakonnal tuleb eelkõige taastada oma maine ja usaldusväärsus nii oma valijate kui ka kogu ühiskonna silmis, tuleb korda seada nii erakonna-sisesed suhted kui ka rahaline seis ning tõestada pühendumist oma maailmavaadetes ja põhimõtetes.
Jaanus Karilaid, Keskerakonna Läänemaa piirkonna esimees:
Keskerakonnas toimub võitlus juhtimisstiilide vahel.
Edgar Savisaarel on olnud Keskerakonna ülesehitamisel väga suur positiivne roll, tema juhtimisel on Keskerakond saavutanud mitmeid olulisi võite.
Nüüd on aga aeg teha muudatus Keskerakonna esimehe kohal. Seda vajadust võib teravalt tunnetada, kui suhelda liikmete ja valijatega.
Erakonna esimehe koht pole ainus viis poliitikas olla. Siim Kallas suutis oma erakonna auesimehena teha hea tulemuse presidendikampaanias.
Pean Edgar Savisaart oluliseks poliitiliseks figuuriks, aga loodan siiralt, et tema mantlipärijaks saab Jüri Ratas. Jüri suudab erinevaid leere liita ja pakkuda erakonnale uut positiivset energiat.
Keskerakonnast saab koalitsiooni liige siis, kui suudame senisest rohkem sõnastada inimeste probleeme ja ka võimalikke lahendusi. Selleks peamegi oma organisatsiooni kiirelt saama parimasse töökorda.
Rein Sepp, Keskerakonna liige, Kuressaare linnavolinik, revisjonikomisjoni liige:
Ega see, mis praegu toimub, ilus ole. Täpsematesse põhjustesse ma süvenenud ei ole, aga eks see asi ole noorema ja vanema põlvkonna võimuvõitluses.
Mina näeksin uue esimehena Jüri Ratast, tema on sirge seljaga ja kindla sõnaga mees.
Seda, kas Keskerakond koalitsiooni saab, ma ennustama ei hakka.


description: Eile oli Kuressaare kohtumaja süüpingis Evelin Udrik, keda süüdistati korduvas kehalises väärkohtlemises. Evelin Udrikut süüdistati selles, et olles joobnud, viskas ta tänavu 23. mail kella poole ühe ajal päeval Kuressaare […]

title: Noor naine vahistati kohtusaalis

maintext:
Eile oli Kuressaare kohtumaja süüpingis Evelin Udrik, keda süüdistati korduvas kehalises väärkohtlemises.
Evelin Udrikut süüdistati selles, et olles joobnud, viskas ta tänavu 23. mail kella poole ühe ajal päeval Kuressaare Rimi kaupluse juhatajat ajakirjaga ja tekitas talle sellega lühiajalise tervisevigastuse.
Prokurör nõudis naisele kuue kuu pikkust vangistust, millele lisandus veel 19. detsembril 2015 mõistetud kandmata kaheksa kuu ja 14 päeva pikkune karistus. Kriminaalhooldaja on juba varem kohtule esitanud palve karistus täitmisele pöörata, kuna Udrik on tarbinud alkoholi.
Kokkulepemenetluses määrati Udrikule liitkaristuseks ühe aasta kahe kuu ja 14 päeva pikkune vangistus. Evelin Udrik oli kahtleval seisukohal, kas kokkuleppemenetlusega leppida, ja oli endast silmnähtavalt väljas. Pärast mõttepause ja valatud pisaraid otsustas ta siiski kokkuleppemenetlusega nõustuda.Udrik vahistati otse kohtusaalis ja toimetati arestimajja, kus talle kehtivad 15 päeva jooksul vahistamisreeglid. Pärast seda loetakse teda juba ametlikult kinnipeetavaks.
Udriku närvilisest meeleolust ei pääsenud ka ajakirjandus, kes sai sõnaliste ähvarduste ja solvangute osaliseks.
Evelin Udriku nimel on varasemast kuus kehtivat kriminaalkaristust ja 28 väärtegu. Viimati jõustus tema kohtuotsus möödunud aasta 9. detsembril. Udrikut on korduvalt süüdistatud vargustes ja kehalistes väärkohtlemistes.


description: Saarlasest moslem, arabist ja islamoloog Kätlin Hommik-Mrabte lahkus koos perega Eestist väidetavalt tagakiusamise tõttu. Mitme endise kolleegi, Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetajate sõnul kolis Kuressaares elanud Kätlin koos kolme poja ja abikaasaga […]

title: Saarlasest moslem lahkus perega Eestist

maintext:
Saarlasest moslem, arabist ja islamoloog Kätlin Hommik-Mrabte lahkus koos perega Eestist väidetavalt tagakiusamise tõttu.
Mitme endise kolleegi, Saaremaa ühisgümnaasiumi õpetajate sõnul kolis Kuressaares elanud Kätlin koos kolme poja ja abikaasaga Iirimaale ja töötab seal. Samuti käivat sealses koolis tema vanim poeg, kes praegu kuulub siiski ka SÜG-i õpilaste nimekirja.
Saarte Häälele on mitu SÜG-i õpetajat avaldanud, et pere lahkus tagakiusamise tõttu ning Mrabtedele on Eestis nende usu tõttu osaks saanud solvangud ja isegi ähvardused.
Kätlin Hommik-Mrabte oma lahkumise põhjusi kommenteerida ei soovinud. “SÜG-i õpetajad pole siis kõik ilmselt väga hästi informeeritud,” kirjutas ta sotsiaalmeedia kaudu saadetud sõnumis. Samuti teatas ta, et ei ela Iirimaal.
Kätlini ema Stella Hommik kinnitas, et tütar on Eestist tõepoolest lahkunud, aga hoopis teise riiki. Rohkem ei soovinud temagi lisada.
Eestlastele omase sallimatuse üle kurtis Hommik-Mrabte 2015. aasta augustis Äripäevas ilmunud arvamusloos.
“Alates sellest, kui pagulaste teema on Eesti ühiskonnas lained lööma hakanud, ei tunne ma end omas kodus enam nii hästi ja turvaliselt kui varem,” kirjutas ta. “Nüüd on äkki kõigil õigus oma salajasimad sallimatud mõtted välja pursata.”
Sorbonne’i ülikoolis klassikalist araabia keelt õppinud Hommik-Mrabtelt ilmus 2010. aastal raamat “Minu Maroko”. Mullu nägid trükivalgust araabia keele vestmik-sõnastik ja “Kes tegi maailma?”, mis tutvustuse kohaselt on mõeldud abimaterjaliks monoteistlike (st juutide, kristlaste, moslemite) perede vanematele, kui laps hakkab Jumala vastu huvi tundma ja küsimusi esitama.
Eelmisel õppeaastal astus Hommik-Mrabte Eesti koolides õpilaste ette koostöös haridus- ja teadusministeeriumiga korraldatud loengusarjaga, et tutvustada islami ja araabia kultuuriruumi tavasid ning kummutada väärarusaamu islami ja moslemite kohta.
“Moslemeid on maailmas 1,5–2 miljardit, kellest vaid paarkümmend tuhat on seotud äärmuslusega,” ütles Hommik-Mrabte tänavu 4. märtsil Pärnu Postimehes ilmunud intervjuus.
Usutluses rääkis ta muu hulgas oma tööst MTÜ Kultuurikeskus Iqra ridades, mis on araabia maailma ja islamit tutvustavate loengute projektis koostööpartner ning omakorda tihedalt seotud tema ettevõtte OÜ A&Alif Studiumiga, mis pakub tõlketeenust politsei- ja piirivalveametile, kohtutele, prokuratuurile.
Kätlin Hommik-Mrabte on eestikeelse veebilehe www.islam.pri.ee üks asutajatest.


description: Saare maakonna harrastusteatrid toovad tänavu Kuressaare linnateatrisse seitse etendust.   23.–25. septembrini kestval teatrifestivalil “Külateater tuleb külla” astuvad üles harrastusteatrid Salmelt, Lümandast, Taritust, Tornimäelt ja Nasvalt. Salme vallateatri esituses saab […]

title: Külateatrid pakuvad nii draamat kui ka komöödiat

maintext:
Saare maakonna harrastusteatrid toovad tänavu Kuressaare linnateatrisse seitse etendust.
23.–25. septembrini kestval teatrifestivalil “Külateater tuleb külla” astuvad üles harrastusteatrid Salmelt, Lümandast, Taritust, Tornimäelt ja Nasvalt.
Salme vallateatri esituses saab näha M. Jonesi kriminaalset komöödiat “Sinatraga kuu peale” ja A. Stroganovi dramaatilist monotükki “Triikija”. Mõlema lavastaja on Maire Sillavee. Lümanda näitering toob lavale Oskar Lutsu “Onu parimad päevad” ja Taritu tubateater Anton Tšehhovi “Juubeli”. Nii Lümanda kui ka Taritu tüki lavastaja on Helle Kesküla.
Pühapäeval saab Tornimäe näiteseltsi esituses näha Margus Oopkaubi komöödiat “Oh seda elu”, mille on lavale seadnud ja kohandanud Krista Kütt ja Urve Sepp. Albert Uustulndi ajaloolise taustaga näidendit “Kaugused kutsuvad” etendab Nasva näitering, lavastaja Valve Heiberg. Festivali viimane lavastus on Jaan Tätte draama “Meeletu” Tornimäe näiteringi Tungal esituses, mille on lavale seadnud Krista Kütt.
Maakonna rahvakultuuri spetsialist Krista Lember ütles, et Saaremaa näiteringid on väga tegusad ja seetõttu saabki sellist üritust korraldada. Külateatrite linna tulekul on kaks peamist eesmärki.
Ühest küljest saab linnarahvas näha kohalike harrastusteatrite etendusi. “Teine põhjus on see, et harrastusteatrid saaksid oma lavastusi mängida professionaalsel laval,” selgitas Lember. Nimelt on linnateatris hoopis teise tasemega heli ja valgustus.
“Seal on ikka professionaalid abiks,” märkis Lember.
Rahvakultuuri spetsialist toonitas, et mitmed linnateatris etenduvad harrastusteatrite lavastused on tunnustust leidnud ka vabariiklikul tasemel. Nimelt tunnustati augustis Külateatrite XVI festivalil Vana-Vigalas lavastajapreemiaga Helle Kesküla lavastuse “Juubel” eest. Näitlejapreemia pälvisid Aili Salong (“Juubel”) ja Ingrid Holm (“Meeletu”).
“See on ka hästi põnev, et näiteringide repertuaar on mitmekesine,” lisas Lember, viidates, et mitte kõik ei lähe välja nalja ja naeru peale. Samas märkis ta, et ka Saaremaa harrastusteatrite komöödiad on üldiselt väga hea lavastaja- ja näitlejatööga.
Linnateatri lavale harrastusteatrite lavastused sellegipoolest eriti sageli ei pääse. “Seepärast me kunagi selle ürituse ellu kutsusimegi, et linnarahvas saaks ka näha,” lausus Krista Lember. Tema sõnul käivad maainimesed küll tihti linnas teatris, kuid linnainimesed maale näitemänge vaatama eriti ei sõida. Lisaks on külateatritel fänne, kes tahavad neile tuntud tükke näha ka suurel laval.
Lember märkis, et esialgu oli soov, et etendused toimuksid argipäevaõhtuti. “Et tekiks rohkem selline teatrisse mineku tunne. Praegu on ta sellise minifestivali vormis pigem. Aga vaatame, kui nii töötab, siis töötab,” lisas ta. Argipäevaõhtutesse ei mahtunud üritus Lembri sõnul linnateatri oma tiheda kava ja proovide tõttu.
Ka lavastaja Helle Kesküla sõnul on etendused üldiselt samad, kuid erinevus tuleb sisse heli ja valgustuse osas, kuna maapiirkondades nii häid tehnilisi võimalusi pole. Kesküla märkis, et eks näitlejatel ole väike ärevus ka sees.
“See on ikkagi väga suur asi ja tänuväärne ettevõtmine. Ega maaringid ju linnateatrisse muidu pääseks,” tõdes ta. Lavastaja on kindel, et suur lava ja teistsugune keskkond panevad näitlejad ka rohkem pingutama. “See koht ja paik mõjutab väga palju.”
Külateater tuleb linnarahvale külla juba viiendat aastat järjest.


description: Kui toidukaupade spetsialist Anne Pära 28 aastat tagasi, värske kõrgkoolidiplom näpus, ülikoolilinnast Tartust koduse Orissaare kaupluse asejuhatajaks tuli, pandi ta esimesel päeval taarapunkti tööle. Samas kaupluses töötab ta senini. Nüüd […]

title: Anne saaks suurema mureta arvelauaga hakkama küll

maintext:
Kui toidukaupade spetsialist Anne Pära 28 aastat tagasi, värske kõrgkoolidiplom näpus, ülikoolilinnast Tartust koduse Orissaare kaupluse asejuhatajaks tuli, pandi ta esimesel päeval taarapunkti tööle. Samas kaupluses töötab ta senini. Nüüd küll juhatajana.
Anne Pära on eluaeg käinud tööl vaid ühes kohas – keset Orissaaret asuvas kaupluses. Kuigi samahästi oleks võinud see kauplus olla ka Võrus, Vändras või Värskas.
Koju tagasi
“Siis oli pärast ülikooli suunamine. Kui said sebida endale mingi hea koha kuskil suurlinnas oli väga hästi,” meenutab Anne. Kui aga endale midagi ei leidnud, tuli sundsuunamine. Samas ei tahtnud tollal, see tähendab 80-ndatel, Saaremaale keegi tulla. Vastupidiselt tänasele. Siis oli siin kinnine piirkond ja ikka üsna korralik ääremaa. Läbi ja lõhki Orissaare tüdrukule, kes oma sõnul on ümber kuulsa staadionitamme jooksnud küll ja veel, selline variant sobis. Tema tuli koju. “Ma ei tahtnudki suurlinna jääda, kõik ei taha,” põhjendab ta, miks ta ei kippunud pealinna suurtesse poodidesse.
Anne ei oskagi öelda, milline tema kunagi õpitud eriala nimetus tänapäeval võiks olla. Tartu ülikoolis oli see kaubanduse ja kauba tundmise eriala. Ei maksa arvata, et Anne oli selline tüdruk, kes plikapõlves ohjeldamatult poodi mängis ja teadis, et temast saab müüja. Kaubandusse sattus tänu juhusele ja sõbrannale. Anne sõnul ei tea ju kõik keskkooli lõpus täpselt, mida edasi tahaks teha. Ja siis käiaksegi proovimas. “Sõbranna läks, kutsus mind ja mu õde kaasa. Meie õega saime sisse, sõbranna jäi ukse taha,” naerab Anne. Kaksikõde Anu läks tööstuskaupade peale ja Anne toidukaupadesse. Neli aastat sai Tartus õpitud ja mõlemad tulid Saaremaale tagasi.
Taarast pihta
Taarapunkti asejuhataja võis küll kõlada uhkelt, aga ega siis kohe paberite juurde lastud. Esmalt pidi noor inimene kogemusi omandama. Kassas, taarapunktis ja igal pool, kus sai. Töö oli 28 aastat tagasi ikka väga teistmoodi. “Kõik hinnad pidid sul peas olema, toksisid neid vändaga kassaaparaati, lahtist kaupa arvutasid arvelaual,” meenutab Anne, viidates, et tänapäevasest “piiksutamisest” oli asi kaugel. Arvelaua käsitsemise sai ülikooliharidusega noorik poes selgeks ja saaks ka täna arvatavasti hakkama, kui nõksud väheke meelde tuletada.
Nõukogude ajal oli kaubandustöötaja üks tähtsamaid ameteid. Sa pääsesid ligi sellisele nähtusele nagu defitsiit. Anne tunnistab, et siis, kui tema tööle hakkas, oli seda tähtsust vähemaks jäänud. Poes polnud enam mitte kui midagi. “Hernekonserv, sardell ja viiner olid defitsiit, valimiste ajaks toodi vist ka apelsine,” meenutab ta. Poes müüdi kolmeliitristes purkides kasemahla ja ostukorvidelegi olid järjekorrad.
Uuel noorel töötajal polnud ka vastavaid oskusi ja sidemeid. “Vanematel olijatel olid ikka tuttavad küll, kellele pandi sinna taha külmikusse vorstijupp tallele,” räägib Anne, kuidas tollal asjad käisid. Orissaares olid ju ka tööstuskaupade kauplused ja nii sai vastastikust abi osutatud. Vorst sulle, kingad mulle. “Nii ta tol ajal käis jah,” meenutab Anne toona tõesti nii tavalisi ja üldse mitte taunitud kombeid.
Pikem jutuajamine Anne Päraga ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitas esmaspäeval riigikogus esinedes, et uute parvlaevade soetamise projekti tulukus on pärast kõiki võimalikke kulusid prognoositult 7,4%.   Päev hiljem tuli teade, et hilinevate parvlaevade […]

title: Laevatehingu kahjumid miljonites

maintext:
Majandus- ja taristuminister Kristen Michal kinnitas esmaspäeval riigikogus esinedes, et uute parvlaevade soetamise projekti tulukus on pärast kõiki võimalikke kulusid prognoositult 7,4%.
Päev hiljem tuli teade, et hilinevate parvlaevade eest tehtavad trahvid ei kata asenduslaevadele tehtavaid kulutusi. Esialgne kahjum oleks suurusjärgus 5,5 miljonit eurot.
Minister kasutas riigikogus esinedes protsendi kohta väljendit “hea ja vastuvõetav tulukus”. Kesk- ja vaba-
erakondlaste arupärimisele vastates toonitas Michal seda korduvalt. See protsent peaks olema selline siis, kui on kätte saadud trahvid laevatehastelt ja TS Laevad on maksnud ka võimaliku trahvi riigile, kuna laevad ei valminud õigeaegselt.
Minister ütles ka seda, et parvlaevateenuse hange ei lähe vaatamata erinevatele probleemidele maksumaksjale kallimaks, ja toonitas taas seitsmeprotsendist kasumit. Tema sõnul ei tasuks tehingust kahju otsida.
“Samahästi võiks riigile kuuluvate ettevõtete praamide pooldaja küsida, kellele me sellest kasumist preemiat peaksime maksma,” jäi minister plusside juurde.
Eilne Eesti Päevaleht kirjutas, et on oodata siiski kahjumit. Kahe väite erinevust kommenteerisid nii majandus- ja kommunikatsiooniministeerium kui ka TS Laevad Saarte Häälele nii, et esialgne miinus ei välista tulukust.
Michal tõdes riigikogus korduvalt, et kogu protsessi oleks saanud paremini läbi viia.
Minister ei vastanud küsimusele, kes peaks probleemide eest vastutama. Tema sõnul tuleb protsessi lõppedes teha järeldused, et riik teinekord selliseid vigu enam ei teeks.
Minister Michal kinnitas ka seda, et uus liiniveoleping on rangem kui senine ning uute laevadega tuleb kindlasti kvalitatiivne hüpe. Küsimusele, kui palju riik siis viie aastaga võidab, vastas minister Michal, et hankel osalenud teise pakkujaga võrreldes hoitakse viie aastaga kokku 28,4 miljonit eurot.
Keskerakondlane Jaanus Karilaid viitas ministrile huvitavat fakti hankelepingus. Nimelt on seal kirjas, et Türgis ehitatava laeva hind on 22,8 miljonit eurot. Lepingujärgselt võib riik 12 aastat hiljem need kaks Türgis ehitatud laeva välja osta ca 8 miljonit kallimalt. Minister Michal ei osanud küsijale vastata ning ka Saarte Hääl suunati üleeile majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumist edasi TS Laevade poole pöörduma.
TS Laevade pressiesindaja Sirle Arro sõnul ei vasta Jaanus Karilaiu tehe tõele. “Kahjuks puudub meil info, millise tehte tulemusena on härra Karilaid saanud 8 miljonit. See ei ole kindlasti õige. Meie väljaostuoptsioon on pakutud hinnaga 26,6 mln eurot,” selgitas Arro.
Tema sõnul ei ole laevade lepingujärgsed hinnad ainus asjaolu, mis lõpliku hinna määrab. Arvesse tuleb võtta ka lisatööde ja parenduste tegemine, laeva lõpphinnale lisanduvad veel mitmed komponendid, nagu järelevalve, laenuintressid jms. TS Laevade eesmärk on mahtuda koos varulaevaga 124 miljoni euro sisse.
“Kõige olulisem on aga see, et tulevase müügihinna määrab laeva rahateenimise võime 10 aasta pärast, oleme eeldanud, et ehitatavad laevad kestavad vähemalt 25 aastat, ning pärast 10-aastast perioodi allesjäänud 15 aasta rahateenimise võime põhjalt on tuletatud ka laevade müügihind,” selgitas Arro. Ta soovitas ka üles otsida viimati liinile toodud uute laevade hinnad ning neid võrreldes ei ole riigi tellitud laevade hindades tema sõnul midagi kummastavat.
Jaanus Karilaid ütles eile Saarte Häälega vesteldes, et tema võttis ligikaudu 8-miljonilise summaerinevuse lepingust, kus see on mustvalgel kirjas. Tema sõnul viitavad sellised arusaamatused kogu protsessi segadusele.
Laevade tulek ikka lahtine
Laevatehases käib jätkuvalt katsetuste tulemusel kerkinud tehniliste märkuste kontroll ja kõrvaldamine (näiteks on tõrkeid tuletõrjesüsteemiga, lekkevoolu ehk elektrisüsteemi maandusega, juhtimis- ja navigatsioonisüsteemi ühildumisega jne).
Osaliselt pole lihtsalt jõutud veel pärast tehniliste märkuste likvideerimist süsteeme täiendavalt üle kontrollida ja kontrollijärgseid dokumente allkirjastada.
Valmistatakse ette dokumentatsiooni: tehnilised seadmete ja süsteemide manuaalid, klassiühingu kontroll ja dokumentide väljastamine.
Ühtlasi toimub väljaõpe meeskonnale.
Kuupäevaliselt on veel keeruline öelda, millal laev üle antakse ja tulema hakkab, kuni need toimingud on veel lõpule viimata. Teavitame kindlasti avalikkust, kui laev asub Eesti poole teele.
Sirle Arro, TS Laevade pressiesindaja


description: Kuressaare linna ümbruse kergliiklusteede ja sõidutee ristumisel juhtub ikka ja jälle, et autojuht ja kergliikleja ei saa aru, kumb peab teisele teed andma. Halvemal juhul lõpeb selline segadus teeandmise osas […]

title: Liiklusteadmatus kergliiklusteedel

maintext:
Kuressaare linna ümbruse kergliiklusteede ja sõidutee ristumisel juhtub ikka ja jälle, et autojuht ja kergliikleja ei saa aru, kumb peab teisele teed andma. Halvemal juhul lõpeb selline segadus teeandmise osas kergliikleja jaoks autokapotile maandumise või asfaldi kündmisega.
Tihti on näha, kuidas kergliiklusteedel liikuvad jalgratturid ja rulluisutajad tuhisevad suurel kiirusel üle ristmike, vahel suisa autonina eest läbi. Kindlasti pole tegu lihtsalt sooviga teha “napikat”, vaid pigem teadmatusega, millal ja kus peab teed andma või millal on kellelgi eesõigus.
“Ma sain napilt auto eest läbi,” ütles Saarte Häälele üks rulluisutaja, kelle õnneliku lõpuga õnnetus juhtus Kuressaare–Vaivere kergliiklustee ühel ristmikul, kui Pihtla teele soovis sõita auto. Autojuht jõudis küll pidurdada ja vabandas, et päike paistis silma, kui rulluisutaja tunnistas, et hoopis tema ise oleks pidanud teed anda. Saarte Häälega vestelnud autojuhid rääkisid, et tõepoolest on nii mõnigi kord probleeme, kuna jalgratturid ja rulluisutajad ei märka ristmikku või ei soovi, ei suuda seal kinni pidada. Kui täistuuridel kihutav rattur või uisutaja ristmikule jõuab, pole autojuhil enam suurt midagi teha.
Kuressaare ametikooli autotehnika õppesuuna juhtõpetaja Margus Kivi ütles Saarte Häälele, et olukord on tõesti mitmeti mõistetav. Kivi sõnul tuleb endale selgeks teha, millise teega kergliiklustee ristub. Kui tegemist on seaduse mõistes teega ehk siis tavaliselt tänavaga, on eesõigus peateele suunduval autol. Teed peavad andma kergliiklusteel liiklejad. Kui tegu on juurdesõiduteega ehk näiteks mõne eramu hoovi suunduva teega, on Kivi sõnul eesõigus kergliiklusteel sõitjal. Tavaliselt on selliste olukordade puhul abiks ka liiklusmärgid, mis teavitavad jalgrattatee lõpust enne ristmikku ja algusest pärast ristmikku. Paraku ei ole märke alati pandud või on ainult alguse või lõpu märk.
Margus Kivi ütles, et kindlasti tasuks ka autojuhtidel mõelda, millises situatsioonis ja kus nad sõidavad. Tema sõnul peavad tähelepanelikud olema kõik liiklejad ning tema soovitab autojuhtidele see kihutav jalgrattur pigem läbi lasta, kui jääda mõtlema, et kas ta ikka jõuab pidurdada.
Linn ja Kudjape nüüd koos 50 alas
Maanteeamet muutis Lääne-Saare valla palvel liikluskorraldust nii, et Kuressaarest Kudjapele suunduval teel piirkiirus enam üle 50 km/h ei tõuse.
Aivo Tasane maanteeameti Kuressaare esinduse liiklustalitusest ütles, et valla soov oli muuta sealse kandi liiklus 1. septembriks rahulikumaks. Seega tõsteti asula alguse märk Mereranna tee ristmikust veelgi rohkem Pihtla poole ning asula kiiruspiirang laienes automaatselt ka Kudjapele suunduvale teele. Samuti Lilleküla elurajooni suunduvatele tänavatele.
Tasase sõnul on praegune lahendus ajutiste märkidega, uued märgid on aga tellitud ja paigaldatakse üsna pea. Nii näiteks pannakse Mereranna teele, kus algab ja lõpeb Kudjape alevik, ka Kuressaare linna alguse/lõpu märgid. Seega saavad kaks asulat liikluse osas nüüdsest kokku ning ühest teise sõites pole enam vajadust gaasipedaalile tugevamini vajutada.
Mereranna tee, Pihtla tee ja Kummeli põigu ristmikku loodetakse järgmisel aastal uuendada ning siis uueneks ka liikluskorraldus.


description: Kokad Juss Lindmäe ja Timo Pärn annavad täna õhtul Kuressaare kuursaalis õhtusöögi, pääsmed müüdi kevadel välja vähem kui ööpäevaga. Lindmäe ja Pärna  jaoks pole tegu mingi suvalise õhtusöögiga. Mehed asuvad […]

title: Saaremaa ja Muhumaa kokk asuvad tippklassi püüdma

maintext:
Kokad Juss Lindmäe ja Timo Pärn annavad täna õhtul Kuressaare kuursaalis õhtusöögi, pääsmed müüdi kevadel välja vähem kui ööpäevaga.
Lindmäe ja Pärna jaoks pole tegu mingi suvalise õhtusöögiga. Mehed asuvad püüdma 5. kategooria koka tunnistust, milleni Eestis on seni jõudnud vaid neli kokka. Saaremaal pole seni ühtegi. Proovijaid on olnud oluliselt rohkem. Viimase kuue aasta jooksul pole Eestis ühtegi eksamit tehtud. Riiklikule kutseeksamile eelnenud koolieksami sooritasid Lindmäe ja Pärn kevadel.
Mängureeglid näevad ette, et õhtusöök peab olema 12-käiguline ja kuue joogiga. Saalis peab olema vähemalt 35 sööjat. Eesti hotellide ja restoranide liidu kutsekvalifikatsiooni spetsialist Reet Tiit märkis, et tegu on omamoodi pilooteksamiga, millega antakse avalöök uuele hindamissüsteemile.
Viienda taseme kokk ehk ametliku nimetusega meisterkokk peab olema võimeline toiduvalmistamise protsessi köögis juhtima ja juhendama.
Juss Lindmäe ütles, et nemad Timoga korraldavad õhtusöögi sisuliselt nullist alates. Kõik tehakse ise. Alates muidugi toiduga seonduvast, aga sellele lisandub turundus ning isegi lauanõud tehti osaliselt ise.
Nõutud 12 käigu asemel pakutakse täna 14 käiku. Kokkade sõnul räägib “Jõudmise lugu” nime kandev õhtusöök nende oma elust – lapsepõlvemaitsetest, eksimustest, huvitavatest leidudest ja reisidest. Ka ajakirjanik sai tutvuda saladuses hoitud menüüga ning sealt leiab tõesti roogi, mis toovad keelele ja meelele pildid nii kodust kui ka kaugetest maadest. Laualt leiab pea eranditult saaremaist toorainet: ulukiliha, kala, köögivilju jne.
Kokkade sõnul on eksam saanud teoks tänu paljudele neid toorainetega toetanud Saaremaa väikeettevõtetele ning sõpradele-tuttavatele üle Eesti, kes asuvad tööle köögis ja saalis.
Kõik see väljendub ka faktis, et kui eksamiõhtusöök müüdi piletina 55 euro eest, siis hinnanguliselt on söögi tegelik maksumus rohkem kui neli korda kallim.


description: Euroopa liikluspolitseinikke ühendav võrgustik TISPOL viis kolmapäeval läbi ühise aktsiooni liikluse rahustamiseks ja kutsus ühtlasi üles inimesi hoolivalt liiklema. Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse juhi Matis Siku sõnul olid Saaremaal intensiivsemalt tähelepanu […]

title: Liikluspolitseinikud rahustasid liiklust

maintext:
Euroopa liikluspolitseinikke ühendav võrgustik TISPOL viis kolmapäeval läbi ühise aktsiooni liikluse rahustamiseks ja kutsus ühtlasi üles inimesi hoolivalt liiklema.
Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse juhi Matis Siku sõnul olid Saaremaal intensiivsemalt tähelepanu all Laimjala maantee, kus augusti lõpus juhtus liiklusõnnetus, milles hukkus inimene, ja Kuressaare Ringtee, kus on väga suur liikluskoormus.
“Kuna Laimjala maanteel on ka varem juhtunud liiklusõnnetusi ning selles piirkonnas on tabatud joobes juhte, siis valisime üheks kohaks just selle maantee. Ringtee maanteel on aga pikad sirged, kus politseile teadaolevalt tavatsetakse kiirendusi teha. Eelmise aasta septembris juhtus seal näiteks liiklusõnnetus, kui põder teele jooksis,” rääkis Sikk.
Päeva kokkuvõtteks alustati kaht väärteomenetlust seoses kiiruse ületamisega ja märgiti ära paar juhtumit, kus lapsed ei kandnud jalgrattaga sõites kiivrit. Siku sõnul piirduti kiivrita sõidu puhul sel korral vaid märkusega. Lisaks juhtus Tooma kaupluse parklas üks plekimõlkimine, kui üks sõidukijuht tagurdas teisele sõidukile otsa, juhtum anti edasi kindlustusele.
Kui Eestis tervikuna moodustavad suurima osa inimkannatanuga liiklusõnnetustest kokkupõrked jalakäijaga, siis Lääne prefektuuri tööpiirkonnas on enamike liiklusõnnetuste puhul tegemist sõiduki teelt väljasõiduga. Õnnetusjuhtumite peamisteks põhjusteks on sõiduoskuste ülehindamine ja piirkiiruse ületamine.
Lääne prefektuuris on jalakäijatega kokkupõrked harvemad, moodustades inimkannatanutega liiklusõnnetustest seitsmendiku.


description: Suvesaarlane Raul Öpik leidis Mustjala vallas metsa alt kaks tõenäoliselt salaküttide mahalastud hirve, kelle jäänused olid kõiki reegleid ja seadusi eirates metsa alla roiskuma jäetud. Öpik käis 19. septembril Jauni […]

title: Salakütid jätsid hirvekorjused Jauni külas metsa mädanema

maintext:
Suvesaarlane Raul Öpik leidis Mustjala vallas metsa alt kaks tõenäoliselt salaküttide mahalastud hirve, kelle jäänused olid kõiki reegleid ja seadusi eirates metsa alla roiskuma jäetud.
Öpik käis 19. septembril Jauni küla metsas marjul ning nägi eemalt suure kisa saatel õhku tõusmas tervet parve ronkasid ja tiirutamas ka mitut merikotkast. Järgmisel päeval läks mees metsa uudistama ja leidis terve hulga hirve jäänuseid, igal pool olid laiali luutükid ja puretud ribid ning piirkond oli saastunud ja haises.
Öpiku sõnul oli jäänuste kallal maiustamas terve parv ronki ja mõned merikotkad.
“Keskkonnainspektorid ütlesid, et seaduslik jaht kohe kindlasti nii ei käi ning tõenäoliselt on tegu salaküttide tööga,” rääkis Öpik. Tema sõnul kinnitasid inspektorid, et selline lagastamine ei tohiks jahipidamisega kindlasti kaasas käia.
Raul Öpikule kui bioloogile tegi veidi muret merikotkaste kohalolek, sest salaküttide kasutatavast laskemoonast võivad linnud saada pliimürgituse ning sarnane juhtum on Saaremaal ka aset leidnud.
“Tundub siiski, et need loomad olid surmatud vintpüssi kuuliga,” märkis ta. Öpik lisas, et kuuleb oma kinnistul pidevalt jahimeeste relvade paukumist ning et seda piirkonda on juba aastaid lagastatud. Ühe vana talu lähistelt võis veel praegugi leida eelmistest aasta-
test pärit luid, nahku ja isegi ühe suure valge lõualuu, mis oli kunagi tõenäoliselt kuulunud põdrale.
“Siin käib intensiivne jahipidamine ning jahiseltsil on ju teada, et selliseid asju endast maha ei jäeta. Salaküttimine ei ole samuti mingi saladus, aga inspektsioon laiutab käsi, sest praeguse seadusandluse juures ei ole seda kuidagimoodi võimalik tuvastada,” rääkis Raul Öpik.
Tema sõnul peaks kord majas olema, et salakütid ei saaks nii vabalt tegutseda ja saaksid vajadusel karistatud. “On ju võimalik uurida, kellel selles piirkonnas on näiteks relvaluba olemas ja kust need relvad saadud on. Mille eest see maksumaksja siis maksab, kui keegi olukorra parandamiseks midagi ette ei võta?” oli Öpik nördinud.
Tema enda jaoks avanes võimalus jälgida, kuidas loodus sellises olukorras toimib. “Hommikul saavad rongad süüa, siis tulevad kokku kotkad ning öösel käivad rebased ja koerad jääke puremas,” lausus ta. Praeguseks on suurem osa korjustest ära koristatud, alles on vaid lehkavad luud.
Raul Öpik märkis, et praeguse seakatkuohu juures peaks jahipidamine olema rohkem kontrolli all. “Paraku tundub praegu, et valitseb kaos, mis ei ole lubatav,” tõdes ta.


description: Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku18 väljakutset, politseisse toimetati seejuures seitse inimest, kellest üks paigutati kainenema. Maakonna teedelt avastati lubatud sõidukiiruse ületajaid 7 ja joobes juhte samuti 7. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem […]

title: 7 kihutajat ja 7 purjus juhti, üks neist kriminaalses joobes

maintext:
Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku18 väljakutset, politseisse toimetati seejuures seitse inimest, kellest üks paigutati kainenema.
Maakonna teedelt avastati lubatud sõidukiiruse ületajaid 7 ja joobes juhte samuti 7. Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi (fotol) nentis, et joobes juhtidest üks oli n-ö kriminaalses joobes ning tema suhtes alustati kriminaalmenetlust. Kuus juhti panid toime aga väärteo.
Joobes juhtide hulgas oli ka üks jalgrattur. Lisaks anti politseile teada kahest joobekahtlusega juhist, kuid paraku ei õnnestunud politsei neid Juhandi sõnutsi kontrollida.
Pühapäeval kella 10 hommikul kuni kella 15 pärastlõunal toimus politseireid „Kõik Puhuvad“. Juhandi sõnul oli sel puhul väljas kolm politseitoimkonda, kokku kuus politseinikku.
Tund aega enne reidi lõppu oli politsei kontrollinud juba ca 130 juhti ja neist kolm kõrvaldanud joobetunnuste tõttu juhtimiselt. Kõigi kolme suhtes alustati väärteomenetlused, kinnitas politsei piirkonnavanem.
“Nagu numbrid näitavad, on olukord liikluses jätkuvalt pehmelt üteldes murettekitav,” tunnistas Juhandi.
“See osa tahtlikest liiklusrikkujaist, kellega politsei tegeleb, on kahjuks väike osa neist mõtlematuist, kes meid liikluses igapäevaselt ohustavad nii kiirust ületades kui ka ebaadekvaatses olekus sõidukit juhtides,” rääkis Meelis Juhandi.
Siiski on politseil heameel, et enamus liiklejatest on õiguskuulekad, andes sealjuures turvalisema liikluse nimel politseile teada võimalikest liikluspahalastest.


description: Kui laps koolis käima hakkab, langeb muretsemise rõhk õppimisele – võimalikult soravale lugemisele ja arvutamisnutikusele. Kuna üleminek lasteaiast koolipinki toob kaasa igapäevaseid muutusi, peab lisaks vaimsele tööle pöörama tähelepanu ka […]

title: Et koolipingis küüru ei jääks

maintext:
Kui laps koolis käima hakkab, langeb muretsemise rõhk õppimisele – võimalikult soravale lugemisele ja arvutamisnutikusele. Kuna üleminek lasteaiast koolipinki toob kaasa igapäevaseid muutusi, peab lisaks vaimsele tööle pöörama tähelepanu ka füüsilisele poolele.
Võimlemisklubi Pärl juhataja Kadri Rõõm nendib, et arusaadavalt on lasteaialapse ja koolijütsi eluviisis erinevusi. Ei anna võrrelda lasteaias ringisibamise vabadust koolilapse elukorraldusega, kes saab liikuda vahetunnis või kehalise kasvatuse tunnis, kuid suurema aja veedab koolipingis. “On ääretult kahju, et meie lapsed peavad koolipäeva jooksul nii palju istuma. See põhjustab nende kehas ebavajalikke lihaspingeid ja koormab lülisammast,” lisab ta.
Rõõm jagab soovitusi, mida õpetaja või lapsevanem peaks jälgima, et probleemi mitte süvendada. Tuleb jälgida, et mööbel oleks vastavuses lapse pikkusega. Näiteks ei tohiks klassi pikim ja lühim laps istuda ühe laua taga. “Tooli kõrgus on õige, kui lapse jalad ulatuvad täistallaga põrandale ja reied toetuvad kergelt toolipõhjale, jättes põlveõndlasse rusikasuuruse vaba ala.” Lisaks on oluline, et alaselg oleks seljatoega toetatud.
Sobiva kõrgusega laua taga istudes peavad käsivarred ulatuma lauaplaadini ja õlad jääma vabaks. Rõõm rõhutab, et laps peab istuma laua taga otse, ja lisab, et vahetundides on lihaspingete leevendamiseks oluline liikuda. Eriti teretulnud on tunni ajal tehtavad sirutusharjutused. Kehalist arengut annab toetada kodustes tingimustes. “Järeltulijale tuleb pakkuda aktiivseid liikumisviise ning 4–5-aastasele lapsele oleks hea leida huviring, mis võimaldab kehalist arengut ja aktiivsust. Huviring võiks olla kaks korda nädalas, et asjast kasu oleks,” räägib Rõõm.


description: Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta proovis täna hommikul esimese naisena ületada surfates Läänemerd. Startides Mõntu sadamast täna varahommikul, oli Puustal siht surfata üle Läänemere keskosa Gotlandile, kuid tehniline viperus sundis teda tagasi pöörduma. […]

title: FOTOD ja VIDEO: Ingrid Puusta läheb Gotlandile surfamisega uuele katsele


description: Kihelkonna vald pöördus Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) poole taotlusega anda bioloogiajaam tasuta üle Kihelkonna vallale, kes omakorda annaks selle hiljem üle Vilsandi kogukonnale. Vilsandi saarel asub Vilsandi rahvuspargi bioloogiajaam koos […]

title: Vald tahab endale Vilsandi bioloogiajaama

maintext:
Kihelkonna vald pöördus Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) poole taotlusega anda bioloogiajaam tasuta üle Kihelkonna vallale, kes omakorda annaks selle hiljem üle Vilsandi kogukonnale.
Vilsandi saarel asub Vilsandi rahvuspargi bioloogiajaam koos majutuskeskusega, mida saavad kasutada nii teadlased, turistid kui ka muidu huvilised. Kihelkonna vallavolikogu esimees Karl Teär ütles, et kogu asi seisneb jaama edasiandmises Vilsandi kogukonnale.
“See tuleks ära rekkida ja teha sellest saare rahva jaoks üks rahvamaja, kus oleksid erinevad töötoad,” lausus Teär. Ta lisas, et RMK tahab alustada läbirääkimisi, kuna küsiti kogu kinnistut, aga seal asuvad endiselt ka Eesti keskkonnauuringute keskuse hooned, mida oma valdusesse ei taheta. “Tuleb arutada, kuidas sealt siis edasi minna ja käituda, aga tõenäoliselt tuleb ikka RMK-ga need asjad läbi rääkida,” lisas volikogu esimees.
Jaama vallale taotlemise käigus on välja selgitatud, et krundil asuvate hoonete kasutamiseks on praegu sõlmitud rendileping Eesti keskkonnauuringute keskusega, kes kasutab sealset ladu monitooringuvara hoidmiseks abihoonet, keldrit ja pumbamaja.
Peahoone ehk bioloogiajaama kasutamisõigus on lepinguga Tartu ülikooli Eesti mereinstituudil, generaatorihoonet kasutab MTÜ Saare Hooldus ja garaaži kasutuseks on tähtajaline leping Saaremaa Ökokülaga.
Riigivaraseadusega on vallal võimalus taotleda bioloogiajaama kinnistul asuva jaama, generaatorihoone ja garaaži kasutamiseks hoonestusõigust, mis annaks võrreldes rendilepinguga piisava tagatise hoone renoveerimiseks vajalike vahendite taotlemisel.
RMK vastas Kihelkonna vallavalitsusele, et juhul, kui vald peab kinnisasja omandamist hädavajalikuks, tuleb see eelnevalt jagada, sest seal asuvad hooned on vajalikud riigi õhuseire ja varaste hoiatuste süsteemi toimepidevuse korraldamiseks. Jagamise protseduur on pikaajaline ning sellisel juhul oleks võõrandamine vallale võimalik parimal juhul alles aasta pärast.


description: Teisipäevast alustas Saare maakonna uue turismiorganisatsiooni MTÜ Visit Saaremaa tegevjuhina Ergo Oolup. Saarte Hääl küsis turismivaldkonna ja ettevõtlusega seotud inimestelt, mis on nende arvates kõige pakilisemad teemad või valdkonnad, millega […]

title: Mida ootate Visit Saaremaalt?

maintext:
Teisipäevast alustas Saare maakonna uue turismiorganisatsiooni MTÜ Visit Saaremaa tegevjuhina Ergo Oolup. Saarte Hääl küsis turismivaldkonna ja ettevõtlusega seotud inimestelt, mis on nende arvates kõige pakilisemad teemad või valdkonnad, millega organisatsioon peaks tegelema.
Samuti palusime hinnata senist koostööd maakonna turismiorganisatsioonide ja -ettevõtete ning omavalitsuste vahel.
Margus Mölder, reisibüroo Arensburgi Reisid juht:
Mina pean tähtsaks ennekõike meie transpordiprobleemide ülevaatamist, sealhulgas lennu- ja laevaühendus. Sel sügisel on tulemas muudatusi ja üks asi, mis meid kindlasti mõjutab, on parvlaevavedude kvaliteet. Vahepeal oli laevaühendus üsna kõrgel tasemel ja tuleval suvel see niisugusel tasemel, mis oli mõned aastad tagasi, kindlasti enam ei ole. Kuna kvaliteet on langenud – teame ju kõik, et liinile on tagasi toodud vanemaid laevu – ja tegemist on üleminekuaastaga, siis me ei tea, kuidas tänavune suvi selles valguses meil turismivallas möödub. Ma ei soovi kedagi ärevaks ajada, võib-olla läheb kõik väga hästi, aga silma peal hoida tasub sel asjal kindlasti.
Sama kehtib lennuühenduse puhul. Ideaalne oleks, kui lennud toimuksid iga päev ja vähemalt 50-kohalise lennukiga. See on kindlasti üks probleem, millega Visit Saaremaa saaks tegeleda.
Rahvusvaheliste lendudega on see asi, et need tulevad nii ehk naa, meie initsiatiivist suurt sõltumata. Kes või kus piirkonnas otsustatakse ühel hetkel teha meile tšarterlende, seda protsessi me suure tõenäosusega väga juhtida ei suuda. Kuigi siin on ajaloost häid näiteid, kuidas meie inimeste lobitöö tulemusena tehti Riia lennuliin, kahjuks ei jäänud see aga toimima.
Ventspilsi laevaliin on üks asi, mis meid siin saare peal kindlasti oluliselt mõjutaks, kui see olemas oleks. Need on asjad, millega tasub tegeleda.
Kruiisiturismi kohta ei oska ma eriti sõna võtta. Sellega saaks ja oleks aga vaja tegeleda küll. Samas ma ei näe praegu, kust need finantsid tuleksid, ning turundamine oleks väga kallis lõbu. Toon näite: ainuüksi Miami messil käimine, ka Tallinna Sadama toel, lisab kuludesse vähemalt paar tuhat eurot, kui mitte rohkem. Ja selline turundamine oleks elementaarne asi, mida teha. Selles valdkonnas ma väga kiireid arenguid ei näe.
Ka meie ühistranspordivõrk on probleem – bussiga kõikjale ei saa või sõidavad bussid liiga harva. Kui inimesed, kes on tulnud meie hotellidesse üksikbroneeringutega, tahaksid ringi sõita ja neil ei ole transporti, jäävad nad sellest lõbust paraku ilma. Võime küll välja mõelda skeemi, kuidas inimene saaks hommikul sõita Sõrve ja õhtul sealt tagasi, aga ega see turisti rahulda. Ta võib-olla ei taha tervet päeva Sõrves veeta.
Ühistransport on aga maakondliku tasandi küsimus. Kardan, et siin head lahendust ei ole. Ideaalne lahendus oleks see, kui suudaksime hotellide ja turismifirmade koostöös teha regulaarselt selliseid Saaremaa-tuure, kus teatud tsüklilise väljumisega bussid oleksid täis müüdud.
Senise koostööga turismi valdkonnas olen mina küll rahule jäänud. See on igaühe oma initsiatiivis kinni, kui palju ta tahab koostööd teha ja inimestega suhelda. Ning kui sõbralik või vastutulelik ta ise on.
Alver Sagur, turismiettevõtja:
Visit Saaremaa uus juht peaks olema neutraalne ja ei tohiks teha oma eelistusi. Turism ei tohiks jääda ainult Kuressaare-keskseks, vaid märgata ja kaasata tuleb ka maaturismipiirkondi. Uue katusorganisatsiooni loomise eesmärk oli ju need turismiorganisatsioonid, mis meil siin Kuressaares on, kokku liita. Loodan, et ollakse suutelised seda ka tegema või vähemalt asjaga edasi minema.
Et rohkem turiste Saaremaale tuleks – me võime ju rääkida turismihooaja pikendamisest. Sellega on nii ja naa. Turist tuleb siia Saaremaale ikka selle nelja kuu jooksul. Mis siin Saaremaal müüb? Ikka see Saaremaa rahu, vaikus, kadakad, meri, tuuleveskid ja koduõlu. Ja muidugi Saaremaa spaad, mis on ju tasemel. Me peaksime need asjad au sisse tõstma. Aga ka uusi atraktsioone on Saaremaale vaja. Ka mul endal on üht-teist plaanis.
Senise koostöö kohta võin öelda, et asi toimis. Muidugi ei saa loorberitele puhkama jääda, alati võiks parem olla. Ehk suudab uus organisatsioon veel paremini. Oma seisukohast võin öelda, et ettevõtjana, kes tegutseb mitmes vallas, ei ole ma veel tundnud, et seal oleks mu tegemistesse negatiivselt suhtutud. Pigem on ikka toetatud. Toetus ei pruugi olla rahaline, vaid toetus on ka hea sõna ja see, kui antakse mõni hea idee.
Signe Viimsalu, ettevõtja:
Kui rääkida lühidalt ja üldiselt, siis peaks liikmeskonda inspireerima uute globaalsete ideedega (näiteks uute sihtturgude osas Aasia suunalt läbi Soome, mis on soomlastel sissekäidud rada Lapimaa näite varal), nii et liikmed tahaksid samuti tulemuslikult panustada MTÜ põhikirjaliste eesmärkide täitmisse. Üksinda ei saavuta juht midagi.
Samuti peaks MTÜ-le otsima uusi liikmeid, kaasama välismaal elavat Saaremaaga seotud kogukonda turundusse, sõlmima partnerluslepinguid teiste riikide vastavate organisatsioonidega. Tegelema võõrkeelse ristturundusega.
VisitSaaremaa kodulehekülg tuleks muuta nooruslikumaks ja ligitõmbavamaks (NB! võõrkeelne sotsiaalmeedia), et näiteks noored pärast avalehe vaatamist kodulehelt ei lahkuks, sest igav triibulisi rahvusriideid tutvustav koht ei kõneta neid. Kodulehe minimaalne tase peaks olema http://www.visiticeland.com VisitIceland.com laadne. Tuleb lisada infot ettevõtluse kohta ja naasnud saarlaste/välismaalaste edulugusid (blogi), põhjendada, miks Saaremaa äge saar on.
Samuti on vajalik normaalne kiire igapäevane lennuühendus suurema lennukiga (et investorite pagas ja sporditarbed lennukisse mahuksid) ning lennujaama interjöör tuleb muuta külalislahkeks – nagu TOP 5 kuuluv Tallinna lennujaam on.
Fookust peab hoidma tegudel ja tulemustel, mitte mõttetalgutel. Suund peaks olema mitte ühekordse turisti tekitamine, vaid pikemas perspektiivis sellesama turisti meelitamine siia äri tegema.


description: Reede õhtust lisandus Eestis neljale meisterkoka eksami sooritanule veel kaks. Juss Lindmäe ja Timo Pärn sooritasid eksami Kuressaare kuursaalis antud 14-käigulise õhtusöögi ja kirjaliku eksamiga. Juss Lindmäe ütles, et kõik […]

title: Meisterkokad tegid eksami

maintext:
Reede õhtust lisandus Eestis neljale meisterkoka eksami sooritanule veel kaks. Juss Lindmäe ja Timo Pärn sooritasid eksami Kuressaare kuursaalis antud 14-käigulise õhtusöögi ja kirjaliku eksamiga.
Juss Lindmäe ütles, et kõik läks hästi. Oli tunda, et 35-liikmeline Eestist kokkuotsitud meeskond köögis ja saalis pabistasid veidi, kuid see andiski asjale võlu juurde. Kuigi tegu oli õhtusöögiga, tuli meeskond tööle panna kell 11 ja hakata ise žürii ees kaitsma õhtusöögiga seotud kirjalikku tööd.
Žüriisse kuulusid Indrek Kivisalu, Angelica Udeküll, Ülle Parbo, Eeve Kärblane ja Maret Õunpuu. Õhtusöögi ajal liikusid žürii liikmed nii köögis kui ka saalis. Jälgisid kokkade toimetamist ja suhtlesid ka pea saja kliendiga, kes olid õhtusööki nautima tulnud.
Lindmäe sõnul tuli ette ka ootamatusi, näiteks ei jõudnud tehnilise apsaka tõttu kohale neli tundi varem saabuma pidanud käsitöönõud. “Nõud olid sisuliselt hävinud,” märkis Lindmäe, viidates, et 80 lisanõu leidmine oli proovikivi. Saadi hakkama ja graafikust oldi keskmiselt 10 minutit ees.
Juss Lindmäe sõnul annab viienda kategooria ehk meisterkoka paber palju nii Eestis kui ka välismaal. Samas ei teinud nemad eksamit paberi pärast, vaid ikkagi kogemuse saamiseks. “Kogu eksamiks valmistumine ja selle ära-tegemine oli meie jaoks tohutu suur kogemus,” kinnitas Lindmäe. Just seetõttu, et toi-metada ei tulnud vaid harjumuspäraselt köögis, vaid juhtida kogu protsessi.
Lindmäe lisas, et puhkama ei kavatse nad jääda ning neil Timoga on juba ka edasisi plaane.
ÕHTUSÖÖGI MENÜÜ
Amuse-bouche
Tapenaade
(oliiv, kapparid, küüslauk, kilu, sidrun, sai)
Üleöömarineeritud kurk
(laim, küüslauk, mädarõigas)
Joogisoovitus: Crafters GT kokteil
Eelroog
Räim & Ahven
(laim, sibul, sidrun, tillimajonees, suitsutatud Saaremaa Smetana heeringamarjaga, porru tuha puru)
Joogisoovitus: Riesling, “Two Vines”, 2014, Columbia Crest Winery, Washington State, AÜ
Eelroog
Piimasupp
(kruubid Saare Old juustuga, kartul, suitsutursk, karulauk, tatra-popcorn)
Joogisoovitus: Riesling, „Two Vines“, 2014, Columbia Crest Winery, Washington State, AÜ
Eelroog
Külm tomatisupp
(sibul, basiilik, koriander, porgand, kuivatatud Saaremaa Kadaka juust)
Eelroog
Hirve-tartar
(oliiviõli, shalott-sibul, jaanalinnu munakollase geel, koorimata kanepiseemned)
Joogisoovitus: Rosado, 2014, Marques de Caceres, Rioja, Hispaania; maitsevesi
Pearoog
Punapeedi steik köögiviljakastmega
(nuikapsas, kaalikas, sibul, köögiviljakaste, pastinaagikrõps, porrulauk)
Joogisoovitus: Pinot Noir, “Organico”, 2014, Vińa Cono Sur, Colchagua Valley, Tšiili; maitsevesi
Vahekäik
Kurgi-laimi shot
(Limonchello)
Pearoog
Siia filee võikastme ja sinise tuhliga
(pirnichips, porgand)
Joogisoovitus: Chardonnay, “Nottage Hill”, 2013, Hardys, South East Austraalia
Vahekäik:
Kukerpuu granita
(kodune õunamahl; sidrun, Cointreau)
Pearoog
Veisepõsk valge trühvli-punaveinikastmega
(rohelise herne püree mündiga, põletatud ja marineeritud pärlsibul, praetud lehter-kukeseened)
Joogisoovitus: Pinot Noir, “Organico”, 2014, Vińa Cono Sur, Colchagua Valley, Tšiili
Dessert
Mädiõun, rabarber, pihlakas
(spelta crumble, mädarõika-vahukoorerahe, jaanalinnumuna besee)
Joogisoovitus: Satinela, Semi-Dulce, 2014, Marques de Caceres, Rioja, Hispaania
Dessert
Juustulaast
(Nunnade fetajuust, Saare Old juust, Nopri pruun kitsejuust, tikrikompott, peenleiva-chips, vaarika-tšilligeel)
Joogisoovitus: Satinela, Semi-Dulce, 2014, Marques de Caceres, Rioja, Hispaania; maitsevesi
Petit Four
Mustsõstra-piparmündišokolaad
Joogisoovitus: kohv, tee, maitsevesi, Vana Tallinn, NV, Eesti


description: LAUPÄEV, 17. september TEATER Tartu Vilde teatri etendus, Janno Puusepp “Minejad” kl 16 Aste klubis. Tartu Vilde teatri etendus, Janno Puusepp “Minejad” kl 19 Valjala rahvamajas. SPORT Ultima Thule maraton […]

title: KUHU MINNA


description: * Arstid ja õed plaanivad streiki * FB sulges tissipiltide pärast Maria Kaljuste konto * Kuressaare gümnaasiumis avati harmooniatuba * Asja lugu – teadlaste klaver kahuri külje all! Print PDF

title: Homses, 8. septembri Saarte Hääles!


description: Saarte Hääl võttis sel suvel kätte ja kuulutas välja saaremaise enekakonkursi, mille peaauhinnaks on maailma parim enekamobiil. Parima selfitaja lubasime valida lugejate abiga ja valimine las alata! Selleks tuleb minna […]

title: Saarte Hääle enekakonkurss 2016 - valime parima!

maintext:
Saarte Hääl võttis sel suvel kätte ja kuulutas välja saaremaise enekakonkursi, mille peaauhinnaks on maailma parim enekamobiil.
Parima selfitaja lubasime valida lugejate abiga ja valimine las alata! Selleks tuleb minna Saarte Hääle Facebooki lehele, otsida üles enekagalerii, vajutada laik enekale, mis sulle meeldib ja enim meeldimisi kogunud foto ongi võitja. Maailma parima enekamobiili omaniku kuulutame välja 16. septembril. Laikige seni mõnuga!
Otsetee Saarte Hääle Facebooki lehele läheb SIIT!


description: Ehkki esialgse plaani kohaselt pidanuks Auriga kaubanduskeskuse ümberkorraldused pihta hakkama juba nüüd sügisel, et värskendatud-uuendatud keskus saaks uksed avada vahetult enne jõuluostupalavikku, on graafik ses osas veidi edasi lükkunud.   […]

title: Auriga keskuse uuendamine lükkub järgmise aasta algusse

maintext:
Ehkki esialgse plaani kohaselt pidanuks Auriga kaubanduskeskuse ümberkorraldused pihta hakkama juba nüüd sügisel, et värskendatud-uuendatud keskus saaks uksed avada vahetult enne jõuluostupalavikku, on graafik ses osas veidi edasi lükkunud.
Auriga kaubanduskeskuse esindaja Kristjan Maaroosi sõnul tulenes üks põhjus ümberkorralduste edasilükkamiseks kaubandusloogikast – august-september on üürnike sõnul ikkagi head müügikuud. Kõige madalama müügiaktiivsusega periood on aga aasta algus. “Nüüd olemegi ajastanud kõik nii, et siis oleks kõige õigem seal ehitada ja toimetada,” nentis Maaroos.
Mis puudutab nn ankruüürnikke, siis põhiküsimus on Maaroosi sõnul jätkuvalt seotud kinoga. Kõigi võimalike turul olevate operaatoritega on tema sõnul räägitud ning huvi on olemas, kuid küsimus on kino sisseseadmise tehnilises keerukuses. Keskuse praeguses hoones on ruumikõrgused vähe teisemad, kui kino avamine eeldab. “Kinosaalid võtavad rohkem ruumi ja katust on vaja kõrgemaks tõsta,” selgitas Maaroos. Paari nädala eest saadi tema sõnul ka ehitusluba selleks kätte, kus Lääne-Saare vald on vajalikke muudatusi aktsepteerinud.
Nüüd on veel ehitajal tarvis kalkuleerida, et kõik mõistlikkuse piires kokku klapiks. “Usume küll, et keskusele annaks kino väga palju juurde ja operaatori huvi on jätkuvalt olemas,” kinnitas Maaroos.
Kino on plaanitud keskuse teisele korrusele, sellesse otsa, kus seisab juba mõnda aega suur vaba pind, kus varem asus Spantali spordipood. Seda pinda on Kristjan Maaroosi sõnul vakantsena hoitud teadlikult.
Sel nädalal käis uudistest läbi, et Aurigas lõpetab oktoobri algusest tegevuse esimesel korrusel asunud kohalik kingakauplus K.I.N.G. ja seda suuresti kavandatavate ümberkorralduste tõttu. Maaroos möönis, et nii see tõesti on, kuid uute üürnikena on tuleval aastal ka uusi kingapoode lisandumas.
Üldine kontseptuaalne visioon on keskuse esindaja sõnul see, et pärast ümberkorraldusi asuvad kõik rõiva- ja jalatsikauplused keskuse teisel korrusel.
Kui ümberkorralduste ja -ehitustega tuleva aasta alguses pihta hakatakse, on plaan nendega nö mäele ehk piduliku avamisürituseni jõuda vahetult enne suveperioodi. Ümberkorralduste ajaks keskust kinni ei panda ja kõik tööd tehakse kliente suuremalt häirimata.


description: Saaremaa purjetajad tegid head sõitu RS Aero Baltimaade meistrivõistlustel, Pärnu sügisregatil ja purjelaua slaalomis. Tallinnas Pirital 10.–11. septembril toimunud purjetamise RS Aero klassi ajaloo esimesed Baltimaade meistrivõistlused võitis Kaarel Kruusmägi, […]

title: Purjetajatel edukad stardid

maintext:
Saaremaa purjetajad tegid head sõitu RS Aero Baltimaade meistrivõistlustel, Pärnu sügisregatil ja purjelaua slaalomis.
Tallinnas Pirital 10.–11. septembril toimunud purjetamise RS Aero klassi ajaloo esimesed Baltimaade meistrivõistlused võitis Kaarel Kruusmägi, teise koha sai Kristo Õunap ja neljas oli Sander Puppart. Parim naine oli Liina Kolk, kes sai üldarvestuses viienda koha. Võistlustel osales 18 purjetajat.
Pärnu sügisregatil, mis oli purjetamise Eesti meistrivõistluste sarja viimane etapp Optimistidel, Zoom8-l ja Laser 4.7 paatidel purjetavatele noortele, tegid põnevad finaalsõidud lõplikult kindlaks nende klasside tänavused Eesti kõige tublimad sportlased.
Kolmas võistluspäev algas viimase kahe pilvise taeva all vaikses tuules peetud fliidisõiduga ning seejärel selgusid kogu laevastikusõitude seeria tulemuste alusel kuld- ja hõbefinaalidesse pääsejad. Nemad asusidki üksteisega taas mõõtu võtma pärastlõunal Pärnu jahtklubi ees jõel põnevates lühirajasõitudes.
Klassis Laser 4.7 olid kuldfinaalis vastamisi Keith Luur (PJK), lätlane Robins Li Spats, Joosep Laus (SMS) ja hõbefinaali võitjana Markus Kostabi (PJK). Otsustavas sõidus seilas esimesena üle finišiliini Luur, regati teine koht kuulus Spatsile ja kolmandaks tuli Laus. EJL purjetamise Eesti meistrivõistluste sarja võitis hooaja kokkuvõttes Luur, teise koha saavutas Laus ja kolmandaks tuli Silver Vahstein (SMS).
Purjelaua slaalomi võistlussarja kolmas etapp peeti 15–20 sõlme tugevuse läänetuulega Pirital. Eesti meistrivõistluste arvestuses osales 24 võistlejat ja harrastajate Fun-slaalomis 12 surfarit.
Võistlustingimused olid kogu võistluspäeva väga soodsad. Päike paistis ja vesi oli suviselt soe. Tuul puhus stabiilse suuna ja tugevusega ning laine oli slaalomi tiitlivõistluste vääriliselt kõrge. Sõideti seitse pikka võistlussõitu, mis tegi võistlejale päeva läbisõiduks ca 90 km.
Eesti meistrivõistluste kolmanda etapi võitis John Kaju (Saaremaa surfiklubi). Head kiirust ja vastupidavust näitas Erno Kaasik (Team Extreme), tulemuseks teine koht. Kolmandaks tuli Timo Runge (Team Mahe). Master’i vanusearvestuse võitis Erno Kaasik, kellele järgnesid Timo Runge ja Urmas Niine (Team Mahe).
Noorte U20 arvestuses saavutas esikoha Marcus Pertelson (TPLK). Teiseks tuli Tristen Erik Kivi (Saaremaa surfiklubi), kes koolipäeva tõttu liitus võistlusega poole pealt.
Eesti meistrivõistluste sarjas on toimunud kokku 22 võistlussõitu. Kolme etapivõiduga juhib kindlalt John Kaju. Teist positsiooni hoiab Erno Kaasik ja kolmas on hetkel Roland Mik (Surfhouse). Parim noor on Tristen Erik Kivi.13


description: Eile varahommikul alustas surfar Ingrid Puusta Mõntu sadamast teekonda üle Läänemere sihiga jõuda Gotlandi saare lähistele. Paraku pidi surfar Sääre majaka juurest tagasi pöörduma, kuna teda saatnud paadil ilmnes tehniline […]

title: Surfari esimene katse ebaõnnestus


description: Saarte jahimeeste selts (SJS) pöördus läinud nädalal uuesti veterinaar- ja toiduameti poole, et viidaks läbi Matsirannast leitud metsseakorjuse kordusproov sigade Aafrika katku suhtes. SJS-i tegevjuht Ive Kuningas ütles, et varasemale […]

title: Jahimehed ei loobu kordusproovi nõudest

maintext:
Saarte jahimeeste selts (SJS) pöördus läinud nädalal uuesti veterinaar- ja toiduameti poole, et viidaks läbi Matsirannast leitud metsseakorjuse kordusproov sigade Aafrika katku suhtes.
SJS-i tegevjuht Ive Kuningas ütles, et varasemale taotlusele ei olnud eilseks ametlikku vastust tulnud.
Uues pöördumises viitab selts asjaolule, et nimetatud korjust testiti PCR-meetodil, mis on aga väga tundlik, ja selle meetodiga tehtud analüüs võib olla positiivne isegi juhul, kui nakkuslikku viirust ei esine. Seepärast soovitakse referentslaboris HAD-testi tegemist. Selts märgib, et ka Euroopa Komisjon on leidnud, et PCR-test ei ole piisav ning seda on soovitatav kontrollida HAD-testiga. Kuningas nentis, et jätkuvalt ei ole jahimehed metsades tuvastanud sigade suurenenud suremust, mis võiks viidata katkule.


description: Kuressaare linnavalitsus loodab koostöös Lääne-Saare vallaga ja Euroopa Sotsiaalfondi toel koduhooldusteenust järgmisest aastast laiendada. “Omavalitsuse pakutava koduhooldusteenuse raamid seab sotsiaalhoolekande seadus, kuid me soovime olemasolevat teenustepaketti laiendada,” ütles Kuressaare linnavalitsuse […]

title: Linn soovib koduhooldusteenust laiendada

maintext:
Kuressaare linnavalitsus loodab koostöös Lääne-Saare vallaga ja Euroopa Sotsiaalfondi toel koduhooldusteenust järgmisest aastast laiendada.
“Omavalitsuse pakutava koduhooldusteenuse raamid seab sotsiaalhoolekande seadus, kuid me soovime olemasolevat teenustepaketti laiendada,” ütles Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe. “Kui praegu pakutakse koduhooldusteenust argipäevadel kella kaheksast viieni, siis tulevikus ehk ka nädalavahetustel, riiklikel pühadel ja erandolukordadel öise järelevalvena.”
Teenuse arendamiseks kavatseb Kuressaare linnavalitsus osaleda Euroopa Sotsiaalfondi projekti “Tööturul osalemist toetavad hoolekandeteenused” taotlusvoorus, mis on avatud 31. oktoobrini.
Linn kutsub endale koostööpartneriks Lääne-Saare vallavalitsust.
“Üksi me seal taotlusvoorus osaleda ei saa,” nentis Lindmäe. “Taotluse rahastamise üks tingimusi on vähemalt ühe kohaliku omavalitsuse üksuse kaasamine.”
Taotletav summa oleks kokku 225 000 eurot, kogu projekti omaosalus aga kokku ligi 50 000 eurot. Omaosaluse summa jaotuks Lääne-Saare valla ja Kuressaare linna vahel proportsionaalselt vastavalt elanike arvule. Kuressaare linn peaks sel juhul tasuma umbes 32 000, Lääne-Saare vald umbes 17 000 eurot.
Lindmäe sõnul pole Lääne-Saare vald koostöö osas veel vastust andnud. Kuressaare-poolse omafinantseeringu osas teeb otsuse aga linnavolikogu.
Üks oluline kriteerium toetuse taotlemisel on see, et 30% neist, kes oma lähedast hooldavad, peab jääma tööturule. “Need on inimesed, kes tahavad, kuid ei saa oma lähedase hooldamise pärast tööle minna või kel on oht seetõttu oma töö kaotada,” selgitas Lindmäe.
Kuna praegu puudub linnavalitsusel ülevaade, kui palju selliseid inimesi reaalselt on, kes tahavad, kuid ei saa oma lähedase hooldamise pärast tööle minna või kel on oht seetõttu oma töö kaotada, kutsub Lindmäe üles neid endast linnavalitsusele kindlasti teada andma.
Kui paljudele inimestele koduhooldusteenust pakkuda saab, oleneb rahastuse suurusest ja sellest, millised pakutavad teenused täpsemalt on. Need sõltuvad aga sihtgrupi vajadustest.
Lindmäe sõnul on inimesi, kes koduhooldusteenust pakkuma hakkaksid, hinnanguliselt tarvis kuus kuni kümme. “Neid, kes sotsiaaltööd õppinud, on üsna palju ja sotsiaalhooldajaid õpetab ka meie ametikool,” rääkis Lindmäe.
Kairit Lindmäe sõnul ei tohi projektiraha kasutada juba toimiva süsteemi arendamiseks. “Sisuliselt jäävad need kaks teenust paralleelselt jooksma, ent kahe aasta jooksul lähevad ühtsetele alustele,” selgitas ta.