maintext:
Keskerakond algatas eelnõu presidendi otsevalimiseks
Toimetas Lemmi Kann
Kadri Simson. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni liikmed algatasid täna toimunud parlamendi erakorralisel istungil põhiseaduse muutmise, millega muudetaks Vabariigi Presidendi valimiskorda ning seadustataks presidendi otsevalimised.
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simsoni tuletas meelde, et viimane kord, mil rahvas sai presidenti valida, oli aastal 1992. Kuid ka toona tegi lõpliku valiku riigikogu.
"Paraku nende 24 aastat tagasi toimunud valimistega, piirdubki rahva osalus presidendivalimistel. Tuletan meelde, et Eesti kõrgeim võim on rahvas. Kahjuks ei usalda riigijuhid oma rahvast endale riigipead valima. Tänavused presidendivalimised ning seda ümbritsev segadus on selgelt näidanud, et meie valimiskord vajab muutmist. Meie hinnangul tuleb anda rahvale õigus presidenti otse valida. Olen veendunud, et rahva poolt valitud president omaks suuremat mandaati ning julgeks senisest enam kutsuda ka valitsust korrale, kui vajadus selleks peaks tekkima. Usun, et aeg, mil president erakondade tagatubades kokku lepitakse, peab jääma möödanikku,“ selgitas Kadri Simson täna algatatud põhiseaduse muutmise tagamaid.
„Erinevad arvamusküsitlused näitavad, et suurem osa Eesti kodanikest toetab presidendi otsevalimisi. Ka presidendid Rüütel ning Meri on olnud otsevalimiste toetajate seas. Tegemist on juba 13. korraga, mil Riigikogus algatatakse presidendi otsevalimiste seadus ning ühiskonnas ja erakondades laiemalt valitsev meelsus lubab eeldada, et sel korral leiab meie seadusmuudatus ka teiste erakondade toetust. Näitab seda ka asjaolu, et juba seaduse algatamisele tulid lisaks keskerakondlastele juurde ka EKRE fraktsiooni saadikute allkirjad,“ rääkis Simson.
Täna algatatud põhiseaduse muutmise kohaselt antakse edaspidi presidendikandidaadi ülesseadmise õigus nii erakondadele kui ka vähemalt 10 000 hääleõiguslikule kodanikule. Valituks osutuks kandidaat, kes saab üle poole hääletamisel osalenute häältest.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Fotogalerii: merevee tase on Haapsalu promenaadi ääres siiani erakordselt madal (4)
Tarmo Õuemaa
Mitmendat päeva puhuv tugev kirdetuul on surunud mere läänerannikul taganema ja suvel paadile sobinud Tagalahes saab praegu hakkama kalossidega.
Ilmateenistuse mõõtmised Haapsalus näitavad, et terve eilse ja tänase on merevee tase olnud nmormaalsest vähemalt poolmeetrit madalam.
Promenaadi pildistas laupäeval Arvo Tarmula.

fasttext_language: et


maintext:
Küberkurjategijad kaaperdasid Haapsalu linnavoliniku meilikonto
Tarmo Õuemaa
Tiit Moor. Foto Arvo Tarmula
Täna hommikul said Haapsalu linnavolikogu liikme Tiit Mooriga kirjavahetust pidanud inimesed tema meiliaadressilt saadetud kirja, mille järgi on Moor jäänud Kiievis hätta ja palub saata raha. „Ärge raha mingil juhul saatke! Tegemist on petistega, kes on kaaperdanud mu Gmaili konto,” ütles Tiit Moor.
Kirjas seisab üsna korralikus eesti keeles, et Moorilt varastati Kiievis pass ja krediitkaart. Esimesest hädast olevat teda välja aidanud saatkond, kuid ikkagi olevat tal kiiresti vaja 1670 eurot, et ta saaks koju lennata. „Huvitav on see, et kolm nädalat tagasi ma käisin Ukrainas ja ka läbi Kiievi,” ütles Moor.
Petukiri saadeti välja Tiit Moori erakontolt Gmailist täna hommikul. „See pidi olema tohutu hulk inimesi, kellele see kiri läks. Sain selle ka ise oma töömeilile,” ütles Moor, kes töötab turvafirma USS Security Eesti Haapsalu piirkonna juhina.
Moor läks selle peale kohe oma Gmaili uurima, mis toimub. „Just sel ajal oli kontol turvakoodid ära vahetatud, mii et kui välja läksin, siis uuesti sisse enam ei saanud ja konto oli araabiakeelne.
Moorile tulid appi IT-spetsialistid, kes kontole uuesti ligipääsu said. „Selgus, et kontol oli käidud läbi California Nigeeriast Lagosest,” ütles ta.
Kontolt olid kustutatud kõik kirjad. Nüüd võttis Tiit Moor kasutusele turvalisema kahetasandilise autentimise. „Gmail soovitas seda ju ammu juba, aga inimene on mugav. Mõtlesin, et sms-id on liiga tüütud,” tunnistas ta.
„Tänan kõiki, kes mulle helistasid, et anda mulle teada kaaperdatud kontost. Loodan, et keegi ei ole raha petistele saatnud,” ütles ta.
Petukirja tekst
Loodetavasti jõuab see kiri teieni õigeaegselt. Käisin reisil Kiiev, Ukraina ning reisi käigus varastati mu dokumendid, sealhulgas pass ja krediitkaart, mis olid minu kotis. Saatkond oli nõus abistama minu lennu organiseerimisega ilma passita, minu kanda jäi piletikulu ja hotelli arve. Paraku ei ole mul võimalik aga kontole ligi pääseda ilma panga kaardita ning pank ei ole suuteline nii kiiresti uut kaarti väljastama, et ma lennule jõuaksin ja hotelliarve tasutud saaksin. Antud olukorras olen sunnitud paluma lühiajalist laenu, mille saan tagasi maksta niipea kui koju tagasi jõuan. Vajan summat mis oleks 1670 eurot, et katta oma kulud. Kui oleks võimalik raha saata Western Union kaudu või MoneyGram, siis see oleks kõige parem. Vabandan ebamugavuse pärast, aga mul on vaja jõuda järgmisele lennule ja igasugune abi on teretulnud. Kui on võimalik aidata, siis saadan oma konto andmed.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Linnuvaatlus: tänavu on rändel erakordselt arvukalt sabatihaseid
Toimetanud Urmas Lauri
Sabatihane Puises. Sabatihastel on tänavu käimas arvukas invasioon. Foto: Tarvo Valker
Nädalavahetusel toimunud rahvusvahelistel linnuvaatluspäevadel EuroBirdwatch2016 lugesid Eesti linnuhuvilised esialgsetel andmetel kokku üle 130 000 linnu vähemalt 142 liigist.
“Võrreldes varasemate aastatega tõotab lõplik liikide arv tulla keskmine, kuid vaadeldud lindude arv pigem kesine,” tõdes Riho Kinks Eesti Ornitoloogiaühingust.
Septembri teises pooles oli pikalt väga hea rändeilm, mida paljud rändlinnud ära kasutasid ja meilt ära lendasid. Samas haned, arktilised veelinnud ja teised nn teise laine massrändurid alles hakkavad meile saabuma. Siiski oli ka nädalavahetusel kõikjal näha liikumas palju rändlinde, eelkõige värvulisi ja veelinde. Näiteks jätkus Pärnumaal Kabli linnujaamas sabatihaste erakordselt arvukas liikumine, Tartumaal Mehikoormas loendati kahe päevaga rändel üle 35 000 linnu.
Esialgse vahekokkuvõtte andmetel loendati linnuvaatluspäevadel kõige enam viuparte, valgepõsk-laglesid, kuldnokki, merivarte, hanesid ja kiivitajaid. Kõige sagedamini nähtud liigid olid rasvatihane, hallvares, pasknäär, musträstas, harakas ja hallrästas.
Nädalavahetusel nähti ka üht tõelist haruldust. Selgus, et esialgu vööt-lehelinnuks määratud lind on ilmselt hoopis tuhk-lehelind. Kui Eesti linnuharulduste komisjon vaatluse kinnitab, on tegemist teadaolevalt viienda selle liigi kohtamisjuhuga Eestis.
Huvitavamad liigid olid ka näiteks koldjalg-hõbekajakas, lepalind, sinirind, lõopistrik. Eestimaal on veel liikvel isegi mõni valge-toonekurg ja hulk suitsupääsukesi ja sookurgi.
Linnuvaatluspäevade lõplik kokkuvõte tehakse järgmisel nädalal.
Eesti Ornitoloogiaühing tänab kõiki vaatlejaid, linnuretkede korraldajaid ning OÜd 5DVision online vaatlusvormi eest.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kaire Reiljan

maintext:
Postimees: maakonnaajakirjandus elab valdavalt peost suhu
Refereerinud Kaire Reiljan
Põhjarannik ja Lääne Elu on väiksematest iseseisvatest väljaannetest säärased, mille ajakirjanduslikku taset asjatundjad kiidavad, kirjutab laupäevane ajaleht Postimees.
Ajakirjanik Nils Niitra kirjutab ülevaates Eesti maakonnalehtedest ja nende tulevikust, et lähiaastad võivad tuua mitme pika ajalooga maakonnalehe kadumise. Üldjuhul on maakonnalehtede ühisnimetajaks tiraažide langus ja kahjum või siis väike kasum, mis jätab arenemiseks vähe ruumi.
Laias laastus võib Eesti maakonnalehed jagada kahte rühma: kuus kuuluvad Postimees Gruppi, ülejäänud kümme purjetavad globaliseeruva meedia ulgumerel üksinda.
Iseseisad lehed erinevad oma kujunduse ja sisu poolest, mõnel lehel polegi jaksu rohkemat teha kui kasutada palju täitematerjale. "Ehkki Ida-Virumaal ilmuv Põhjarannik ja Haapsalus toimetust pidav Lääne Elu toimetavad samuti kahjumi ja kasumi piiril, on need väiksematest iseseisvatest väljaannetest säärased, mille ajakirjanduslikku taset asjatundjad kiidavad," kirjutab Postimees.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

title: Selgusid Eesti aasta õpetajad

maintext:
Selgusid Eesti aasta õpetajad
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna Jõhvi kontserdimajas peetud auhinnagalal „Eestimaa õpib ja tänab” kuulutati välja Eesti aasta õpetajad.
Aasta lasteaiaõpetajaks tituleeriti Silja Sarap Toila lasteaiast Naerumeri. Silja on õpetaja, kellega koos tunnevad lapsed end hästi, ta julgustab ja märkab kõiki. Esiletõstmist väärib Silja ettevõtlikkus – just tema ideena ja eestvedamisel toimus Ida-Virumaa lasteaedade esimene laulu- ja tantsupidu “Oleme Virumaa lapsed”.
Aasta klassijuhataja on Narva Eesti gümnaasiumi õpetaja Tiiu Assafrei. Tiiu klassis õpib palju lapsi, kelle emakeel ei ole eesti keel. Oma hoolivuse, osavõtlikkuse ja pühendumusega on Tiiu loonud klassis suurepärase õhkkonna. Tiiu toetab õpilaste initsiatiivi, arvestab laste ettepanekutega ja aitab kaasa nende maailmapildi kujunemisele.
Aasta klassiõpetajaks nimetati Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik. Merle on loominguline, innovaatiline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased.
Aasta põhikooliõpetajaks kuulutati Simuna kooli tehnoloogia- ja tööõpetuse õpetaja Jaana Palmisto. Jaana lähtub õpetamisel lapsest, tema oskustest ja huvidest. Ta on rohelise mõtteviisiga inimene, kes õpetab eluks vajalikke asju. Jaana aitab õpilastel kujuneda iseseisvalt mõtlevateks, vastutustundlikult tegutsevateks ning elus hakkamasaavateks inimesteks.
Aasta gümnaasiumiõpetaja on Gustav Adolfi gümnaasiumi keemiaõpetaja Katrin Soika. Katrin peab oluliseks keemiaalaste teadmiste seostamist teiste õppeainetega. Ta leiab, et parim teadmine sünnib alati sellest, kui õpilases on huvi tekitatud ning ta ise soovib ainega sügavamalt tutvuda. Katrin on kindel, et õpilase arengut toetab vanemate ja õpetaja omavaheline suhtlemine ning ausus ja avatus üksteise suhtes.
Aasta kutseõppeasutuse õpetajaks tituleeriti Raiko Kaasik Rakvere ametikoolist. Õpilaste hinnangul teeb Raiko lihtsalt ja elulähedaselt selgeks kõik tööd, õpetab mõistma kvaliteedinõudeid ja tundma töö eest vastutust. Ta suudab luua koos õpilastega hea meeskonna, hoida motivatsiooni ja äratada huvi isetegemise vastu.
Aasta suunajaks nimetati Vanalinna hariduskolleegiumi õppealajuhataja Kristel Üksküla, kes oma erakordse pedagoogilise vaistu ja omandatud kogemustega arvestab iga inimese eripäraga. Kristel on aidanud raskest olukorrast üle saada sadadel õpilastel, ta otsib ja leiab koostöös perekonna, tugispetsialistide ja kolleegidega iga lapse jaoks sobiva lahenduse.
Aasta õppeasutuse juht on Kiviõli I keskkooli direktor Heidi Uustalu. Heidi peab juhina väga oluliseks töötajate rahulolu ning töötab selle nimel, et muuta koolikeskkond sõbralikuks ja usaldusväärseks. Ta on sihikindel, eesmärgile orienteeritud ning aitab jõuliselt kaasa hariduse väärtustamisele ühiskonnas.
Aasta õppejõud on Tartu ülikooli arvutiteaduste instituudi lektor Eno Tõnisson. Ta on uuenduslikke aktiivõppemeetodeid kasutav ning oma üliõpilaste igakülgset arengut toetav õppejõud. Ta suunab üliõpilasi koostööle, õpetab arutlema ja oma vastuseid põhjendama. Eno on meisterlik õppejõud, kes õpetab sisukalt ja kaasahaaravalt.
Aasta hariduse sõbra tiitli sai SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus, mis on haridusprogrammi “Ettevõtlik kool” algatajaks ja eestvedajaks. Sihtasutuse koordineerimisel on haridusprogrammiga liitunutest moodustunud kogu Eestit hõlmav võrgustik, kuhu on kaasatud nii koolid kui lasteaiad. Keskus peab äärmiselt oluliseks haridusasutuste ja ettevõtete koostööd.
Aasta õppuriteks kuulutati Richard Luhtaru Hugo Treffneri gümnaasiumist, Kristel Hunt Tallinna teeninduskoolist ja Kaisa Helena Žigurs Tallinna muusikakeskkoolist. Richard Luhtaru võitis Koreas rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil kuldmedali, Vietnamis rahvusvahelisel bioloogiaolümpiaadil hõbemedali ja Tartus toimunud rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil võistkondliku kuldmedali. Kristel Hunt võitis Itaalias toimunud rahvusvahelisel kokkade võistlusel kuldmedali. Kaisa Helena Žigurs saavutas esimese ja teise koha harfimängus Rootsis ja Venemaal toimunud rahvusvahelistel muusikavõistlustel.
Aasta juhendajaks nimetati Riho Rannikmaa Vaeküla koolist. Riho on tunnustatud sporditegelane ja judo- ja sumotreener, kes on aastakümnete jooksul juhendanud väga paljusid lapsi.
Aasta haridusteo pälvinud Põltsamaa ühisgümnaasiumis avati esimesena Eesti haridusasutustest küberkaitse õppesuund, mis akadeemilist õpet ja õpilaste tehnoloogiahuvi ühendades loob eeldused heade spetsialistide ning vastutustundlikult käituvate kodanike ettevalmistamiseks. Õpilastele korraldatakse õppekäike küberkaitsega seotud organisatsioonidesse, loodud on drooniring ja sisustatud tehnoloogiaklass. Küberkaitse õppesuuna algatajaks ja koordinaatoriks on kooli õppealajuhataja Tiia Mikson.
Aasta õpetaja gala eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ja kelle töö on teistele eeskujuks.
Tunnustusürituse eestvedajateks on haridus- ja teadusministeerium, sihtasutus Innove ning Eesti haridustöötajate liit.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

title: Hiiumaa liinil jäi ka Regula seisma

maintext:
Hiiumaa liinil jäi ka Regula seisma
Toimetanud Kaire Reiljan
Harilaid on praegu ainus laev, mis veel Hiiumaa ja mandri vahel liigub, kuid tugev tuul võib seisata liikluse sootuks. Foto Urmas Lauri
Laevafirma TS Laevad andis teada, et ve etaseme väga kiire languse tõttu jääb Hiiumaa liinil seisma ka parvlaev Regula ja laeva järgmist väljumist Rohukülast ei toimu.
Tule tugevnedes võib peagi liikluse lõpetada ka parvlaev Harilaid, mis hetkel sõidab vabagraafiku alusel.
Viimati väljus Harilaid kell Rohukülast kl 16.15 ja on Heltermaal orienteeruvalt kell 18.
Laevafirma p alub reisijatel võimalusel oma reis edasi lükata ja sadamasse ootama mitte tulla. Sadamas teenindatakse sõidukeid nende saabumise järjekorras, eelisega saavad laevale liinibussid, operatiivsõidukid, postiautod ja puudega isikud.


title: Juhtkiri: Vigade parandus

maintext:
Juhtkiri: Vigade parandus
Üks ajalooline viga parandati neil päevil. Sellele vaatamata, et eestirootslased elasid Osmussaarel aastasadu, on nad nüüd esimest korda saarel ka täieõiguslikud maaomanikud.
Osmussaarlastega läks kuidagi nii, et elasid nad oma väikesel saarel nagu vanajumala selja taga: püüdsid kala, pakkusid lootsiteenust ja harisid maad nii palju, kui seda just harida sai. Makse maksid nad Uuemõisa mõisale ka, aga peamiselt kala, lindude ja hülgerasvana. Teotööd oli saare talupoegadelt keeruline nõuda. Korra-paar aastas käis saarel ka kirikuõpetaja, kes ristis need, kes vahepeal sündinud, ja pühitses need, kes vahepeal surnud.
Kui üle Eesti hakati talumaid mõisalt päriseks ostma, ei lasknud osmussaarlased sellest end häirida. Nemad elasid oma teada vana traditsiooni kohaselt, kus nende taludele kehtis tavaõigus. Nii sai Osmussaar hoopis kõrvaliste isikute omaks. Osmussaarlastele endile sai see selgeks alles siis, kui taasiseseisvunud Eestis hakati maid ja vara tagastama ning neil polnudki midagi tagasi saada.
Aeg näitas, et osmussaarlased, kuigi neid polnud teiste eestirootslastega võrreldes palju, polnud pehmest puust. Nad lõid oma külaühingu, raiusid võsast puhtaks kalmistu ja püstitasid seitsmele saarel elanud suguvõsale sinna mälestuskivid, samuti konserveerisid Jeesuse kabeli varemed, kus nüüd saab suviseid jumalateenistusi pidada.
Nüüd seisab ees majaehitus. See ei ole lihtne ülesanne, sest kogu ehitusmaterjal tuleb saarele vedada ja osmussaarlaste järeltulijad elavad kaugel. Nende entusiasm ja senised teod aga lubavad loota, et peagi on neil saarel oma maja. Maja, millest ei saa kasu mitte üksnes osmussaarlaste järeltulijad, vaid ka saare külastajad, sest sinna on plaanitud samuti väljapanek saare ja eestirootslaste ajaloost.
Igal juhul on endiste osmussaarlaste järeltulijad taas saarel kanda kinnitanud.


authors:
Lääne Elu
Priit Kasepalu
Tiiu Leidsalu

maintext:
Kümme aastat Läänemaa Nägemisvaegurite Ühingut
Priit Kasepalu, Tiiu Leidsalu
Foto: Valeri Larionov
Neljapäeval, 13. oktoobril tähistas Läänemaa Nägemisvaegurite Ühing Haapsalu Sotsiaalmajas juubelit ja valge kepi päeva. Osalejaid oli kokku ligi 40 ja pidulik sündmus kestis kolm tundi. Läänemaa ühing sai kümneaastaseks.
Sotsiaalmajas asuva Muusikakooli saalis toimunud ürituse avas ühingu esimees Mihail Kovalenko. Kokkuvõtliku ettekande ühingu loomisest ja tööst tegi selle asutajaliige ja eestvedaja, praegune revident Tiiu Leidsalu. Seejärel tunnustas ühing koostööpartnereid ja aktiivseid liikmeid. Haapsalu abilinnapea Kaja Rootare, Läänemaa Puuetega Inimeste Koja tegevjuht Jaak Pihlakas, Haapsalu Sotsiaalmaja sotsiaaltöötaja Irina Vaher ja Eesti Pimedate Liidu aseesimees Priit Kasepalu tervitasid ning õnnitlesid ühingut. Pimedate liidu tänukirjaga õnnitleti ühingut ja tänati Mihail Kovalenkot.
Pidulikule sündmusele oli palutud ka Anne-Mall Kroon, keda ühing hiljutise juubeli puhul meeles pidas.
Pärimusmuusik Enrik Visla, kelle suguvõsa juured on Võrumaal, mängis mitu lugu August Teppo valmistatud lõõtspillil ja rääkis veidi lõõtspillimängust. Tallinlane Vello Vart tutvustas valge kepi ajalugu ja valge kepi päeva tähendust. Priit Kasepalu ettekande teema oli „Pimedate liit – lahenduste pakkuja“. Selles käsitleti töövõimereformi käivitumise ja abivahendisüsteemi muutmisega seotud tegevust.
Lisaks oli juttu, et oktoobri teine neljapäev on nägemise päev, mida võiks märkida koos silmaarstidega, kuid Eestis ei ole seda seni veel tehtud. Näitena toodi, et tollase Eesti NSV Pimedate Ühingu ettevõtete kasumist antud raha eest 1985. aastal valminud Ida-Tallinna Keskhaigla silmakliinikusse ravile pääsemiseks aasta lõpuni numbreid ei ole. Sellele probleemile peaks lahenduse leidma riik.
Muusikakooli saali ürituse lõpetas Vello Vart kolme klarnetipalaga. Kõik kohal olnud ühingu liikmed ja külalised said juubelit meenutava kirjaga helkurribad. Välja oli pandud fotonäitus kümne aasta jooksul Sotsiaalmajas toimunud tegevusest, savi- ja käsitööd, kroonika ja tänukirjad.
Juba viiendat aastat tunnustab Eesti Pimedate Liit neid inimesi, asutusi ja organisatsioone, kes on eelneva aasta jooksul aidanud pimedate ja vaegnägemisega inimeste elukvaliteeti parandada.
Läänemaa Nägemisvaegurite Ühing esitas tunnustuse „Aasta tegu 2016” kandidaadiks Lääne Päästekeskuse Haapsalu päästekomando. Haapsalu päästjad leidsid oma põhitöö kõrvalt aega, et kontrollida Haapsalu nägemispuudega inimeste kodudes küttekollete korrasolekut ja suitsuandureid. Vajadusel paigaldati juhtmega suitsuandur, et pime inimene saaks selle ootamatu häire korral ise välja lülitada.
Hea meel on tõdeda, et reedel, 14. oktoobril toimus Tallinnas Õpetajate Majas pimedate liidu valge kepi päeva tänuseminar, kus anti Haapsalu komando pealikule Andres Kaljurale üle tänukiri ja meene.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: mis tingimustel saab töötajalt nõuda ületunnitööd?
Toimetas Lemmi Kann
Lugeja küsib: Tööandja soovib, et teeksin ületunnitööd. Mis tingimustel seda üldse nõuda saab ning kuidas ületunnitööd hüvitatakse? Meie töö on graafiku alusel, kas üldse tohib keset kuud graafikut muuta?
Vastab Galina Kreintzberg, Tööinspektsiooni nõustamisjurist: Tööandja ja töötaja võivad kokku leppida selles, et töötaja teeb ületunnitööd. Töölepingu seadus ütleb, et ületunnitööd võib nõuda ainult erandjuhtudel, kui see on vajalik ettenägematutel asjaoludel. Sellised juhud on näiteks kahju ärahoidmine või kui vahetustega tööl ei ilmu töötaja tööle õigel ajal ja töö tegemine ei tohi katkeda.
Kui tööaega arvestatakse summaarselt, on ületunnitöö kõik see, mis ületab arvestusperioodi lõpuks kokkulepitud tööaega. Tööandja hüvitab ületunnitöö tasulise vaba ajaga, mis peab olema sama pikk, kui oli ületunnitöö. Seda juhul, kui pole kokku lepitud, et ületunnitöö hüvitatakse rahas. Sel juhul maksab tööandja töötajale 1,5-kordset töötasu. Töötasu alammäär ei tohi sisaldada ületunnitöö tasu.
Ületunnitöö tegemist ei tohi nõuda alaealiselt, kellele on see täiesti keelatud. Ületunnitööd ei saa nõuda ka rasedalt ja töötajalt, kellel on õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele. Siiski tuleb ka teistel juhtudel alati kaaluda, kas töötaja suudab ületunnitööd oma tervise tõttu teha.
Tööaja piirangute eesmärk on kaitsta töötaja tervist ja ohutust ning piisav puhkeaeg aitab säilitada töövõimet ja taastada tööjõudu. Rahvusvahelise praktika järgi peetakse mõistlikuks ületunnitöö hüvitamist täiendava vaba aja andmisega.
Mis puudutab graafiku muutmist, siis töölepingus kokku lepitut saab muuta ainult poolte kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, nt töötaja ei soovi graafikut muuta jätkub kõik nii, nagu algselt lepingus kokku lepiti.
Kuigi seadus ei ütle, kuidas ja millal tuleb tööajagraafik töötajale teatavaks teha, peaks graafik olema kinnitatud ikkagi enne teatud töötamise perioodi. Hilisemad muudatused eeldavad juba poolte vahelist kokkulepet. Graafiku mõte on see, et töötajal oleks võimalik planeerida oma aega ja isiklikku elu, ilma graafikuta see aga võimalik ei ole. Seega ei ole korrektne ega hea usuga kooskõlas, kui tööandja ühepoolselt muudab kuu keskel graafikut. Graafikut saab ühepoolselt muuta üksnes hädavajadusel, nt kui töötaja äkitselt haigestub. Paaripäevane etteteatamine muudatustest ei ole heauskne ja mõlema poole huve arvestav, kuna see eeldab, et töötaja peaks olema kohe valmis oma elu ümber planeerima.
Töö planeerimine on tööandja kohustus. Nii ei saa käsitleda töölepingu rikkumisena olukorda, kus töötaja pole selgelt nõustunud graafiku muutmisega keset kuud ning ei saa talle süüks panna seda, et ta ei tule tööle muudetud graafikuga ettenähtud päeval. Küll on rikkumine see, kus töötaja ei ole graafiku muudatusega nõus, kuid ei anna sellest tööandjale teada ning ei ilmu tööle.
Seega tuleb alati kohe tööandjale teada anda, kas muudetud graafik on teile vastuvõetav.


maintext:
Passide kehtivusaeg pikeneb kümne aastani
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Uuest aastast väljastatud Eesti kodanike ja välismaalaste passid hakkavad senise viie aasta asemel kehtima poole kauem. ID-kaardi kehtivusaeg jääb esialgu samaks.
Praegu kehtivad nii Eesti kodaniku reisidokument kui ka välismaalase pass viis aastat olenemata sellest, kas see dokument antakse välja täiskasvanule või lapsele. Uuest aastast väljastatakse aga vähemalt 15-aastasele isikule Eesti kodaniku või välismaalase pass kümneaastase kehtivusajaga.
Teise muudatusena pikendatakse reisidokumendi taotlemisel võetavate sõrmejälgede kasutusaega kahelt aastalt viiele ehk näiteks dokumendi kadumisel enne viie aasta möödumist saab korduvdokumenti taotleda posti või e-posti teel ning sõrmejälgede andmiseks ei ole vaja uuesti teenindusse tulla.
PPA identiteedi ja staatuste büroo peaekspert Marit Abram sõnas, et pikenev kasutusaeg inimestele aga suuremaid kulutusi kaasa ei too ning muudab dokumendi taotlemise märkimisväärselt lihtsamaks. „Kõige olulisem muutus inimese jaoks on see, et reisidokumendi kehtivusaeg läheb poole pikemaks, seejuures aga ei ole kavas tõsta riigilõivu ehk sama raha eest saab taotleja poole kauem kehtiva dokumendi. Sõrmejälgede kasutusvanuse tõstmine aga võimaldab inimesel korduvdokumendi vajadusel taotleda seda pikema perioodi vältel kodust lahkumata,“ sõnas Abram.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Loomakaitsjatel Taebla kandis kraavist leitud šarpeid päästa ei õnnestunud
Kaire Reiljan
Taebla kandis liiklusõnnetuse üle elanud šarpei elu ei õnnestunud päästa. Foto Varjupaikade MTÜ
Neljapäeva õhtul teatas Varjupaikade MTÜ oma Facebooki lehel, et vaatamata väikestele edusammudele oli Taebla kandis kraavist leitud koera vigastused nii tõsised, et tema kannatuste vältimiseks aitasid arstid koera parematele jahimaadele.
Koer oli autoavariis saadud nii tõsiseid vigastusi, et tema seedeelundid ja erituselundkond ei suutnud funktsioone taastada. Varjupaikade MTÜ kirjutab oma postituses, et nad andsid endale aru, et raskelt vigastatud koer ei pruugi sellest olukorrast välja tulla, kuid loo avalikustamisega anti koerale vähemalt võimalus, sest ilma heade inimeste abita poleks nad saanud koerale parimat võimalikku abi pakkuda.
«Oma elu viimastel päevadel tundis Arts tõelist hoolimist ja hellust nii kiirabikliiniku arstide kui hoiukodu poolt. Kindlasti tundis ta ka seda tohutut heade soovide laviini loomasõprade poolt,» seisab postituses.
Koera ravi tarbeks annetati 3852.69 eurot, lisaks veel telefoni teel tehtud annetused. Kiirabikliiniku arve oli 660 eurot. Artsi ravi jaoks annetatud ülejäänud raha eest aidatakse teisi abivajavaid loomi.
Läinud laupäeval märkas jalgrattur Taebla lähistel kraavis verist koera, kes oli ilmselt auto alla jäänud. MTÜ Läänemaa varjupaiga juhataja Kaja Maisalu toimetas koera loomade kiirabi kliinikusse, samal ajal otsisid loomasõbrad sotsiaalmeedia kaudu omanikku. Omanik leiti, kuid et tema rahaline seisukord ei võimaldanud koerale abi osutada, hakati koguma vabatahtlikelt annetusi looma raviks.


authors:
Lääne Elu
Linda Saarmets

maintext:
Läänemaa keskraamatukogu tähistab raamatukogupäevi mitmete sisukate sündmustega
Linda Saarmets
Sama kindlalt, kui rahvakalendris kadripäev, on kultuurikalendris oktoobrikuus üle-eestilised raamatukogupäevad, seekord juba 26. korda taasiseseisvunud Eestis.
Raamatukogupäevad avatakse 20. oktoobril, igal aastal erinevas Eesti linnas. Seekord sõidavad Eesti raamatukoguhoidjad kokku Tartusse, vastavatud Eesti Rahva Muuseumi. Piduliku päeva avasõnad lausub kultuuriminister ning kindlasti toimub ka traditsiooniline mõõduvõtmine kirjanduse tundmises.
Läänemaa keskraamatukogu tähistab raamatukogupäevi mitmete sisukate sündmuste korraldamisega. 22. oktoobril ootame kirjandushuvilisi, et kohtuda traditsioonilisel Perepäeval. Kell 12.00 saab end venitada perejooga tunnis, kell 13.00 lustib lastega MTÜ Liigub ja Loob. Kell 13.30 räägib Annely Lember, kuidas igast inimesest võib saada ühe erilise reisi mõjul tõeline kunstnik. Kell 14.30 tutvustab uut raamatuvahetuskeskkonda bookworld.me selle looja Anu Vunk. Kell 15.00 räägib reisimisest ning selle kirjasõnas jäädvustamisest reisiraamatu autor Liina Metsküla, temaga vestleb kohalik ajakirjanik Madiken Kütt. Kell 16.00 astub huviliste ette aga tõeline rännumees – Enn Kaup on tõeline Antarktika ekspert, lisaks ka 2014. aasta parima reisiraamatu autor! Terve päeva jooksul toimub kirjastuste raamatumüük. Kõigi selle päeva laenutajate ning ostjate vahel loosime välja tõelise kohvisõbra auhindu firmalt OÜ Kohvisemu.
24. oktoobril kell 12.30 astub keskraamatukogu lugemissaalis huviliste ette tiitli Aasta Kirjanik 2016 võitnud Kai Aareleid. Populaarse romaani „Linnade põletamine“ autor räägib nii oma loomingust kui raamatusarjast Loomingu Raamatukogu, mille toimetaja ta on. 25. oktoobril tasub asja teha ka lugemissaali, kus kell 15.00 täiendame oma infokirjaoskust koos TLÜ Haapsalu kolledžiga. Raamatukogu näitab oma andmebaase URRAM, RIKS, ESTER, DIGAR ning kolledži esindus üliõpilastele mõeldud teadusandmebaaside kasutamist.
Traditsiooniline sündmus „Vaata, kes laenutab“ toimub 26. oktoobril lasteraamatukogus ning 27. oktoobril keskraamatukogus. Teeninduslettide taha istuvad meile kõigile tuttavad linnakodanikud. Seekord antakse teatepulk üle Haapsalu Põhikoolil kollektiivile. Lisaks teenindamisele saab algajatelt raamatukoguhoidjatelt küsida ka raamatusoovitusi. Tule ja vaata, kes sulle sellel päeval raamatu ulatab!
Lastel tasub aga raamatukogupäevadel, mis sel aastal langevad kokku koolivaheajaga tulla alates teisipäevast iga päev kell 12.00 lasteraamatukokku. Loeme raamatuid, loome ise jutte ja luuletusi, meisterdame, vaatame filme ja teeme veel paljusid lustlikke tegevusi. Reedel, 28. oktoobril kell 12.00 saabub külla illustraator Piret Räni, et lastele tutvustada oma autoriraamatuid ja värvikat illustratsioonimaailma. Tema töötoas saab omandada uusi oskusi ja katsetada ise illustraatoriks olemist.
Kohtume raamatukogus!
Linda Saarmets, Lääne Maakonna Keskraamatukogu peaspetsialist lugejakoolituse alal


maintext:
Ossinovski: Keskerakond valmistub pidama Edgar Savisaare poliitilisi matuseid
BNS
Jevgeni Ossinovski. Foto: Arvo Tarmula
Koalitsiooni kuuluva Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski ütles pühapäeval Tartus erakonna volikogu koosolekul, et järgmised kuus kuud tulevad valitsusele Reformierakonna ja Keskerakonna siseheitluste tõttu üsna turbulentsed, vahendas Postimehe uudisteportaal.
"Sellist haprust kahes suures erakonnas korraga ei ole varem olnud. Keskerakonna ja Reformierakonna sisemised heitlused on ohtlik värk," vahendas Postimees Ossinovski sõnu erakonna volikogu koosolekul.
Ossinovski hinnangul valmistub Keskerakond juba paari nädala pärast pidama Edgar Savisaare poliitilisi matuseid. Samuti märkis Ossinovski, et Keskerakonna uueks juhiks kandideeriva Jüri Ratase võit näib pärast laupäevast partei volikogu juba peaaegu kindel, ehkki erakonna juhtimise formaalne ülevõtmine on alles esimene samm.
"Keskerakonna implosioon oleks sotsidele kahtlemata erakondlikult kasulik, aga Eestile tervikuna äärmiselt halb areng. Päriselt välistada seda muidugi ei saa," rääkis Ossinovski.
Kuna Keskerakond on Savisaarest vabanemas, siis on Reformierakond Ossinovski hinnangul murelikuks muutunud. "Kirjutas ju kunagi Andrus Kivirähk tabavalt, et Reformierakonna tegelikuks auesimeheks ei ole mitte Siim Kallas, vaid Edgar Savisaar. Just Savisaare püsimine Keskerakonna eesotsas garanteerib Reformierakonnale Stenbocki võtmed," viitas Ossinovski Kivirähu följetonile.


authors:
Lääne Elu
Krista Kumberg

maintext:
Krista Kumberg: Läänemaa parim ettelugeja on Erek Arpiainen
Krista Kumberg
Krista Kumberg. Foto: arhiiv
„„Mida te loete, prints?“ „Sõnu, sõnu sõnu.““ Nii vastas Shakespearei surematus näidendis prints Hamlet Poloniuse küsimise peale. Lasteraamatukogus 14. oktoobril peetud ettelugemisvõistluse maakondlikus voorus ei loetud sõnu, ka mitte lauseid, vaid lugusid.
Tavakohaselt korraldab Eesti Lastekirjanduse Keskus igal aastal vabariikliku ettelugemisvõistluse. Pühendatud on see 20. oktoobril toimuvale ettelugemispäevale. Igal aastal kannab võistlus erinevat teemat, tänavu on selleks „Meri ja lasteraamatud“. Võistlema kutsutakse neljandate klasside lapsi. Keskus pakub valiku raamatuid, millest hõlpsa vaevaga sobiva tekstilõigu leiab. Maakondade parimad lähevad Tallinna finaalvõistlusele.
Kas proosateksti raamatust ette lugeda on kergem või raskem kui päheõpitud luuletust? Mida ettelugemisel hinnatakse? Kas ilmekust või rahulikku jutustavat laadi? Kas lugeja peaks otsima silmsidet publikuga või peaks ta nina raamatus hoidma? Kas välistest atribuutidest (kostüüm, rekvisiidid) on abi või need hoopis segavad?
Ühest vastust pole. Hääduse mõõt on see, kui ühtäkki jääb publik hiirvaikselt kuulama ja on esitatavast loost nii kaasakistud, et enne aplausi tekib paus. Kuidas seda saavutada, seda teavad head õpetajad-juhendajad, ilma kelleta taoline võistlus teoks ei saakski.
Läänemaa voorus võistles üheksa last, esindatud oli Haapsalu, Uuemõisa, Lihula, Ridala ja Oru. Neist igaüks esindas erinevat stiili. Kolm parimat olid Krissse-Liisa Mastakov Haapsalu linna algkoolist (juhendaja Tuuli Sein), Arne Mark Dobreluts Uuemõisa lasteaed-algkoolist (juhendaja Aire Oruste) ja Erek Arpiainen Lihula gümnaasiumist (juhendaja Anne Kruus).
Meelde jäi ka Mia Aurelia Kokk (HLA, juhendaja Tiia Lehepuu), kes esines nagu täiskasvanu, sealjuures aastakümneid ettelugemisega tegelenud täiskasvanu. Mitmele sai komistuskiviks paus või rõhk ebasobival kohal, mis ei lasknud loo mõttel vabalt voolata. Mia Aurelia seda ei teinud, tema laused olid terviklikult loetud, õigete rõhuasetustega.
Haapsalu põhikooli poiss Hendrik Rand (juhendaja Piret Pärnapuu) võlus rahuliku, muheda ja intelligentse olekuga, kui ta Soolavarese laste äpardusest luges. Karen Loorens Oru koolist (juhendaja Mari Vahter) evis eelist – ilusat ja sugereerivat häält, mida ta hästi kasutada mõistis.
Parimad lugejad olid kõik erineva stiili esindajad. Krisse-Liisa trumbiks oli loomulik olek ja publikut kaasav esinemine, sest ta ise oli loost haaratud. Nii enesekindlat esinejat kui Arne Mark on laste hulgas harva nähtud ja kuuldud. Ta justkui astuks iga päev lavalaudadel kõnega üles. Poiss pani end kuulama.
Võitjal, Erek Arpiainenil oli trump tagataskus – väga hästi valitud tekstilõik E. Tammlaane teosest „Laevakoer Tuhk“. Sellel oli algus, kulminatsioon ja lõpplahendus. Eeliseks oli ka üllatusmoment – pealtnäha väga tagasihoidliku poisi seest pääses lugema asudes selline vägi välja, et jäi üle vaid imetlevalt pead vangutada. Tema esituses oli kõike ja kõike oli parajalt.
Pöidlad pihku, soovime edu finaaliks!


maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kas tööinspektorit saab ise ettevõttesse kutsuda nõu andma?
Lugeja küsib: Kuulsin, et meie naaberkülas asuvas puidufirmas käis keegi Tööinspektsioonist, kes andis head nõu ja ettekirjutusi ei teinud.
Kas see on tõsi, et ettevõttesse on võimalik kutsuda tööinspektorit, kes ei tee ettekirjutust ja ei trahvi?
Vastab Rein Reisberg, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Ettevõttesse võite kutsuda nõu andma töökeskkonna konsultandi. Oleme Tööinspektsioonis juba aastaid teinud lisaks järelevalvele ka teavitustööd. Kui varem korraldasime koolitusi ja infohommikuid ning andsime välja juhiseid ja brošüüre, siis eelmisest aastast lisandus ka personaalsem, ühe ettevõtte konsulteerimine.
Konsulteerime sagedasti just väiksemaid ettevõtteid. Neis pole tavaliselt tööl inimest, kelle põhitegevus oleks tegeleda töötervishoiu ja tööohutusega ning nii jääb napiks teadmisi ja kogemusi heast töökeskkonnast.
Kui ettevõte on juba mitu aastat töötanud, võidakse ka oma töökeskkonnaga niivõrd ära harjuda, et probleeme ei panda enam tähelegi. Siis on hea, kui keegi tuleb ja vaatab töökohti võõra pilguga.
Konsultandi võivad nõustama kutsuda ka suuremad ettevõtted. Nendel nõustamistel saab arutada põhjalikumalt mingi tegevuse, näiteks ohutusjuhendite ja töötajate juhendamise üle.
Järelevalve ja nõustamine on Tööinspektsioonis kaks eri tegevust. Kui tööandja soovib nõustamist ettevõttes, ei tule kohale mitte tööinspektor, vaid töökeskkonna konsultant. Konsultant on tõesti see, kes piirdub nõuandmisega ja tal puudub õigus teha ettekirjutust või trahvi. Ettevõttes vaatab konsultant koos tööandja esindajaga üle töökohad ja dokumendid ning annab soovitusi, kuidas muuta töötamist ohutumaks ja tervist hoidvamaks.
Konsultandid on valmis tulema ettevõttesse kõikjal üle Eesti ning konsulteerimine on tööandjale täiesti tasuta. Konsultandi kutsumiseks tuleb saata e-kiri aadressile ti@ti.ee


maintext:
Stressivaba keskus avab Haapsalus uksed sel laupäeval
Toimetanud Kaire Reiljan
Laupäeval, 29. oktoobri keskpäeval avab Haapsalus, Posti 23 uksed stressivaba keskus, kuhu on kokku tulnud eri ettevõtjad ühiseks eesmärgiga on luua keskkond, kus on hea olla nii endal kui ka teistel.
“Seesuguse maja loomise idee algas soovist ja unistusest luua endale tore töökeskkond, kus minu ümber on inimesed, kes teevad oma asja südamega ning õhinapõhiselt,” ütles Stressivaba keskuse eestvedaja, massöör Monica Viilma.
Stressivabas keskuses alustavad tegevust Mesimoka kohvik, Hingepesa pood, Stressivaba massaaž, Bonnie Ilupesa ja Triinu Küünetuba. Lisaks hakkavad maja regulaarselt külastama massöör Liina Vask, tätoveerija Aivar Maidla, hingamisõhtute korraldaja Maarja-Enid Pärna, värviterapeut Irma Ilisson, energeetik Heli Tennosaar, psühholoog, terapeut Hanna-Bret Lepplaid ja paljud teised.
“Meie armsas majas tegutsevad inimesed, kes armastavad enda tööd, seda tunnete juba majja sisenedes,” on kirjas stressivaba keskuse Facebooki lehel. Maja avamise puhul pakutakse torti ning kell 12-17 on võimalik tutvuda kõigi tegijatega, kes räägivad oma tegemistest. Kell 13 toimub tasuta näidistund "Hingamisõhtu koos meditatiivse tantsuga".
Lisaks saab tutvuda kahe ruumiga, mis on avatud kõigile põnevatele ideedele ja tegijatele. Näiteks mahub suuremasse 15 inimesega koolitusi tegema või muid koosviibimisi korraldama ning väiksema uksed on avatud erinevatele külalistegijatele.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

maintext:
Turistide huvi rannarootsi kultuuri vastu on tõusuteel
Toimetanud Kaie Ilves
Rannarootsi muuseum. Arhiiv
Taasiseseisvumise järel avanenud piirid tõid 1990. aastatel Eesti rannarootsi aladele turismibuumi. Ajapikku see vaibus ja külaliste hulk pöördus langusesse. Nüüd on märgata, et huvi selle rahvakillu ajaloo vastu on taas tõusuteel, edastas ERR.
Rannarootsi muuseumi direktor Ülo Kalm ütles rahvusringhäälingule, et viimastel aastatel on kasvanud soomlaste ja rootslaste huvi, lisandunud on sakslased, samuti lätlased ja leedulased.
Kalmu sõnul on üheks huvi kasvu põhjuseks see, et mitmed reisibürood on hakanud müüma rannarootsi teemaga seonduvaid pakette.
"Rootslastel on see põhjus Läänemaale või siia Noarootsi kanti tulla pigem, et siin on elanud rootslased. Eestlastel on pigem see, et see on ilus kant," märkis Läänemaa giidide ühingu liige Kaire Reiljan.
Reiljani sõnul võiks mõelda sellele, et panna Noarootsi ja Riguldi kandis üles senisest enam viitasid ja teejuhiseid, millest oleks abi seda piirkonda omapead avastama tulnutele.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Sven Pitkve: roheline energia ei pea olema kallis
Lemmi Kann
Peaaegu kõikjal Läänemaal on kaugloetavad arvestid juba paigaldatud. Arvo Tarmula
Tavaliselt seostuvad sõnad „roheline” ja „öko” inimeste teadvuses kallima hinnaga. Imatra Elekter ASi elektriäri juht Sven Pitkve kinnitab, et see ei pea nii olema.
Igal sügisel saabub hetk, kui inimesed vaatavad üle oma elektriarved ja -paketi ning kõrvutavad neid võimalike alternatiividega: äkki saab veel odavamalt.
„Jah, oktoobris-novembris tuleb see teema aktiivselt päevakorrale ja need on meile kõige kiiremad ajad,” ütles Pitkve ja selgitas, et tähtajalisi lepinguid, mis aasta lõpus läbi saavad, on endiselt omajagu.
Tähtajalise ja tähtajatu lepingu põhiline vahe on hinnastamise tüübis.
Tähtajatu leping on muutuva hinnaga leping, kus elektri hind tarbija jaoks sõltub elektri börsihinnast, millele lisandub elektrimüüja marginaal.
Tähtajalise lepingu puhul on hind terveks aastaks paika pandud. „Ka meie peame kord aastas üle vaatama, millist hinda me saame järgmiseks aastaks pakkuda – me võtame osa tururiski ju enda kanda. Kui vaja, siis kas tõstame või langetame hinda,“ selgitas Pitkve.
Seni on endiselt võitjad need, kes on otsustanud börsihinnal põhineva paketi kasuks.
Suurem osa Imatra kliente ongi valinud börsipaketi, aga mitte kõik. Ühe või teise eelistamine kujunes Pitkve sõnul 2012. ja 2013. aasta jooksul välja ja pole oluliselt muutunud. Kui, siis 1-2% börsipaketi kasuks. „Alguses olid fikseeritud hinna eelistajate seas neid, kel oli elektriküte ja kes kindlustasid end talvise börsihinna kõikumise vastu. Ja on inimesi, kellele meeldibki täpselt ette teada, kui palju ta elektri eest maksma peab,” selgitas Pitkve.
Roheline ei võrdu kallis
Imatra fikseeritud hinnaga paketi „Püsiv” ja börsipaketi „Täpne” kõrval on ka „Roheline”, mis peaks Pitkve sõnul olema soodsaim rohelise energia pakett Eestis.
„Me ei ole tahtnud seda võimalust kunagi kõrgelt hinnastada, vaid hoida võimalikult lähedal „tavalise” elektri hinnale, et rohelist mõtteviisi propageerida,” selgitas Pitkve.
Selle aasta algusest on Imatra rohelisel energial küljes rahvusvaheline kaubamärk EKOenergia, mis sündis mitmekümne Euroopa riigi mittetulundusühingute koostöös. „Meie oleme nende esindajad Eestis. Ainukesed,” märkis Pitkve.
„Kui võtta täiesti tavaline Eesti kodutarbija, kes tarbib umbes 4000 kW aastas ehk siis elab kas korteris või väiksemas majas, siis hinnaerinevus börsipaketiga on ainult 1,6 eurot aastas. Sisuliselt olematu vahe,” tõi ta näite.
Selle paketiga saab kaasa garantii, et elektrienergia on toodetud 100% kontrollitud taastuvatest allikatest, peamiselt tuuleenergiast. Märgis tagab, et müüdava taastuvenergia elektrijaamad pole ehitatud looduskaitsealadele ja osa elektri müügitulust investeeritakse taastuvenergia edasisse arendamisse.
Iga müüdud megavatt-tunni eest maksame ka väikese sissemakse EKOenergia kliimafondi, mille abil arendatakse maailmas uusi taastuvenergia võimsusi.
Kaugloetavad arvestid aasta lõpuks paigas
Praeguseks on Haapsalus ja Läänemaal valdav osa kaugloetavaid arvesteid juba paigaldatud.
„See projekt on aastavahetuseks valmis. Täna on 99,9% töödest tehtud. Mõnes paigas on arvestid veel vahetamata, kus on tehnilisi raskusi tekkinud,” teatas Pitkve.
Imatra elu on kaugloetavate arvestite tulemine kõvasti lihtsamaks ja mugavamaks teinud – näidud jooksevad ise kokku, mis teeb kogu arvepidamise protsessi varasemalt tunduvalt lihtsamaks ja kiiremaks. „Tööprotsessi optimeerib see ikka kõvasti. Töökindlus on ka üllatavalt hea olnud,” märkis Pitkve.
Aga nagu ikka uue asjaga, päris ilma probleemideta ei saa. Kõige tavalisem lugu on Pitkve sõnul see, kui suvilapiirkondades lülitatakse vanast harjumusest talveperioodiks elektrikilp peakaitsmest välja, aga nii lülitatakse ka arvesti välja ja siis tekivad prognoosnäidud, kuigi tegelikult elektrit ei tarbitud. „Välja tuleb lülitada hoopis arvesti – selleks on arvesti peal üks nupp. Siis arvesti saadab meile nullnäidu. Meie kodulehel on ka juhend, kuidas seda teha.”
Niisiis veenduge, et te ise endale põhjuseta arveid ei tekitaks.


maintext:
Päev liikluses: üks hukkunu, kaks õnnetuspaigast põgenenenud juhti
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Sõmerus juhi elu nõudnud õnnetuse asjaolud on selgitamisel. Foto politsei
Eile kella 4 paiku hommikul sõitis seni tuvastamata isik Narvas Tallinna mnt 25 õuealal sõiduautoga Ford Focus otsa 28-aastasele mehele, kes sai kergemaid vigastusi. Juht lahkus sündmuskohalt. Jalakäija teatas juhtunust politseisse hommikul.
Kella 13.45 paiku juhtus liiklusõnnetus Valgas Kesk tänava reguleerimata ülekäigurajal, kus heledat värvi sõiduauto sõitis otsa sõiduteed ületanud jalakäijale, 35-aastasele mehele. Kokkupõrke tagajärjel mees kukkus sõiduteele maha. Peale kokkupõrget sõiduk ei peatunud ja lahkus liiklusõnnetuse sündmuskohalt. Kiirabi vaatas isiku hiljem kodus üle. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.
Kell 15.25 sõitis 60-aastane mees Lääne-Virumaal Sõmeru vallas Põdruse- Kunda-Pada maantee 8.3 kilomeetril sõiduautoga Toyota Corolla Verso vasakkurvis teelt välja paremale põllule ning seejärel vastu hoone kivist varemeid. Juht hukkus sündmuskohal, õnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.
Kell 20.24 toimus liiklusõnnetus Valga maakonnas Helme vallas Valga-Uulu maantee 36,6ndal kilomeetril, kus sõiduautot Volkswagen Passat juhtinud 20-aastane mees sooritas möödasõidu tema ees vastassuunda parkinud sõiduautost Mercedes-Benz Vito paremalt poolt mööda teeperve. Mercedesel põlesid ohu- ning lähituled. Mercedese kõrval väljas viibinud 28-aastane naine sai Volkswagenilt löögi ning Valga kiirabi toimetas ta haiglasse.
Kella 21.54 paiku juhtus liiklusõnnetus Valgamaal Tõlliste vallas Laatre-Lüllemäe-Hargla maantee 4,7. kilomeetril, kus metsloom jooksis ette 23-aastase naise juhitud sõiduautole Volkswagen Golf. Kokkupõrke ära hoidmiseks sõitis autojuht teelt välja kraavi. Kiirabi toimetas juhi Valga haiglasse, kust lubati koju.


maintext:
Tallinna lennujaamale tehti pommiähvardus
BNS
Tallinna lennujaamale tehti laupäeva keskpäeval pommiähvardus ja reisijad evakueeriti hoonest, kella 14 paiku avati terminaal taas.
Kümmekond minutit pärast kella 12 tehti pommiähvardus Tallinna lennujaamale. Inimesed evakueeriti lennujaamahoonest ja kontrolliti lende. Lennukid said maanduda, kuid inimesi ei lastud lennukist välja. Samuti ei väljunud ühtegi lendu. Politsei reageeris suurte jõududega ja kohal on ka koerajuhid koertega, kohal on politsei ja päästeameti demineerijad.
"Mõni minut pärast kella 14 lõpetas pommigrupp lennujaama kontrollimise. Pommi ei leitud ja inimesi hakati uuesti laskma lennujaama avatud alale," ütles BNS-ile Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik. "Sisenevad inimesed ja nende pagasi kontrollivad koerad üle. Need inimesed, kes saabunud lennukites lennurajal ootasid, lubatakse terminali sisse."
Kuiki sõnul hakkab lennuliiklus tasapisi taastuma.
Asjaolude väljaselgitamiseks alustati kriminaalmenetlust avaliku korra raske rikkumise paragrahvi alusel.


maintext:
Matemaatika riigieksamid: läänlased on üle Eesti keskmise
Kaire Reiljan
Läänemaa ühisgümnaasiumi noored kevadisel eksamil. Foto Arvo Tarmula
Läänemaa gümnaasiumite riigieksamite tuolemused nii kitsas kui ka laias matemaatikas ületavad Eesti keskmist.
Kitsa matemaatika eksamit tegi Läänemaal 66 õpilast, kelle eksamite keskmine tulemus oli 49 punkti. Sellega on Läänemaa maakondade seas Pärnumaa ja Jõgevamaa järel kolmandal kohal. Eesti keskmine tulemus on 47,1 punkti.
Läänlaste madalaim tulemus oli 12 punkti, kõrgeim 95 punkti.
Läänemaa gümnaasiumitsest on Noarootsi gümnaasium Eesti koolide hulgas 34. kohal (keskmine 54,9 punkti), Läänemaa ühisgümnaasium 53. kohal (48 punkti) ja Taebla gümnaasium 76. kohal (42,3 punkti). Lihula gümnaasiumis ja Kullamaa keskkoolis oli eksami sooritajaid alla viie ja nende tulemust koolide arvestuses ei näidata.
Laia matemaatika eksamit tegi Läänemaal 82 abiturienti, kelle keskmine tulemus oli 61,3 punkti. Sellega on Läänemaa maakondade arvestuses 5. kohal. Eesti keskmine laia matemaatika eksami punktisumma oli 57,9 punkti.
Läänlaste madalaim tulemus oli 25 punkti, mis ühtlasi on eesti kõrgeim ning kõrgeim tulemus 97 punkti.
Läänemaa gümnaasiumitsest on Noarootsi gümnaasium Eesti koolide hulgas 34. kohal (keskmine 65,2 punkti), Läänemaa ühisgümnaasium 47. kohal (61,6 punkti) ja Taebla gümnaasium 56. kohal (61,1 punkti). Lihula gümnaasiumis ja Kullamaa keskkoolis oli eksami sooritajaid alla viie ja nende tulemust koolide arvestuses ei näidata.
Kitsa matemaatik riigieksami tulemused maakonniti:
Maakond Sooritajaid Keskmine Min Max
Pärnu maakond 181 56,3 3 100
Jõgeva maakond 76 50,3 8 90
Lääne maakond 66 49 12 95
Ida-Viru maakond 243 47,7 1 100
Viljandi maakond 94 47,6 6 94
Harju maakond 974 46,1 1 100
Kokku 2412 46,1 1 100
Saare maakond 49 43,6 9 83
Tartu maakond 320 43,6 2 97
Valga maakond 38 43,6 4 98
Võru maakond 89 43,5 8 91
Järva maakond 37 42,2 13 83
Rapla maakond 40 42 8 86
Lääne-Viru maakond 166 41,1 1 93
Põlva maakond 27 40,6 9 84
Hiiu maakond 12 27,2 14 59
Laia matemaatika riigieksami tulemused maakonniti:
Maakond Sooritajaid Keskmine Min Max
Hiiu maakond 34 64,7 19 97
Jõgeva maakond 97 63 6 99
Tartu maakond 766 62,8 2 100
Ida-Viru maakond 315 61,7 4 100
Lääne maakond 82 61,3 25 97
Kokku 4173 57,9 1 100
Harju maakond 1717 57,8 1 100
Viljandi maakond 152 57,3 11 99
Võru maakond 82 57 14 99
Saare maakond 103 56,6 16 100
Rapla maakond 99 56,5 13 99
Lääne-Viru maakond 163 54,6 5 99
Pärnu maakond 256 53,7 7 100
Valga maakond 88 52,6 3 94
Põlva maakond 107 42,9 5 95
Järva maakond 112 42,7 5 100


maintext:
Lennujaama pommiähvarduse tegi vanglas istuv mees
BNS
Tallinna lennujaamale laupäeva lõuna paiku pommiähvarduse teinud isik on tuvastatud – tegemist on mehega, kes kannab parasjagu kinnipidamisasutuses karistust, teatas Põhja ringkonnaprokuratuur.
"Praeguseks on kahtlustatav tuvastatud ning jätkuvad edasised menetlustoimingud, mille käigus selgitame välja ka selle, miks kahtlustatav oma teo toime pani," ütles Põhja ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Natalja Vester.
Vene keelt kõnelev mees tegi laupäeval kell 12.15 telefoni teel pommiähvarduse. Helistaja väitis, et Tallinna lennujaamast Pariisi suunduvale lennukile on paigutatud lõhkekeha. Lisaks ütles helistaja, et lõhkekehasid on ka mujal lennujaama territooriumil.
Lennujaamast väljuvad lennud peatati, lennujaama avatud alad evakueeriti ning päästeameti pommigrupp asus lennujaama ruume kontrollima. Pommigrupp lõpetas kontrolli mõni minut pärast kella 14, kui ühtegi ohtlikku eset ei tuvastatud. Jätkub pisteline pagasikontroll ning reisijad on lubatud taas lennujaama.
Laupäeva pärastlõunaks tuvastati menetlustoimingute käigus, et pommiähvardus tehti mobiiltelefonilt ning helistajaks on mees, kes kannab karistust kinnipidamisasutuses. Mehele esitatakse kuriteokahtlustus karistusseadustiku avaliku korra rasket rikkumist käsitleva paragrahvi järgi.
Kriminaalmenetlust viib läbi politsei Põhja prefektuur ning juhib Põhja ringkonnaprokuratuur


maintext:
Kullamaa vallavolikogu ühinemislepingu avalik väljapanek
Kullamaa vallavolikogu 30.9.2016 otsusega nr 53 otsustati korraldada Kullamaa valla, Märjamaa valla ja Vigala valla ühinemisleping ja selle lisade avalik väljapanek ajavahemikul
3.–24.10.2016 Kullamaa vallavalitsuses, Kullamaa raamatukogus, Liivi raamatukogus ja valla kodulehel www.kullamaa.ee.
Ettepanekud ja vastuväited avalikustatud ühinemislepingu ning selle lisade kohta esitada kirjalikult aadressil Kullamaa vallavalitsus, 90701 Kullamaa küla, Kullamaa vald, Lääne maakond, või e-postiga info@kullamaa.ee hiljemalt 24.10.2016.
Kullamaa Vallavalitsus


title: „Mina olen Ivo Linna” tuleb Haapsallu

maintext:
„Mina olen Ivo Linna” tuleb Haapsallu
Lääne Elu
Kontsertlavastus „Ma olen Ivo Linna” etendub tuleval neljapäeval Haapsalu kultuurikeskuses.
Ivo Linnat mängib Raivo E. Tamm, muusikat teeb Super Hot Cosmos Blues Band. Autor ja lavastaja on Urmas Vadi, kunstnik Liisi Eelmaa.
Raivo E. Tamme juubel, mille tarbeks see lavastus tehti, oli juba aasta tagasi, aga publiku soovil ja tegijate endi rõõmuks mängitakse seda lavastust ka sel aastal. Inimese elus võiks olla rohkem rõõmu ja armastust ning ilu ja muusikat.
1965, kui Ivo Linna saagis just parajasti oma kuuri all välja vineerist kitarri, sündis Raivo E. Tamm. Nüüd on möödunud 50 aastat ja Raivo E. Tamm on jõudnud arusaamisele, et ta on ei rohkem ega vähem kui Ivo Linna. Tamm otsustab võtta ette teekonna Ivo Linnana ja läbi elada uuesti nii Ivo Linna ja Raivo E. Tamme elud, mis kulgevad paralleelselt nagu raudteerööpad.


maintext:
Madal veetase häiris hommikul praamiliiklust, St. Ola asemel toodi liinile Harilaid
Lemmi Kann
Harilaid päästis taas päeva. Foto: Urmas Lauri
Tallinna Sadama pressiesindaja Sirel Arro teatas, et täna, 15.oktoobril tühistati madala veetaseme tõttu parvlaeva St. Ola reis kell 6:30 Heltermaalt. Parvlaev Regula veel sõitis ja väljus kell 6:30 Rohukülast.
Kell 8 alustas Rohukülast laevaliini teenindamist väiksema süvisega laev Harilaid.
"Hetkel toimub laevaliiklus Hiiumaa liinil sõiduplaani järgi ja parvlaev St Ola on asendatud Harilaiuga. Järjekordi sadamates ei ole," ütles Arro.


maintext:
Politsei: Petised saadavad kaaperdatud meilikontodelt firmadele libaarveid
BNS
Politsei- ja piirivalveameti (PPA) andmetel on viimasel ajal oluliselt sagenenud häkkerite poolt kaaperdatud e-maili kontodelt liba-arvete saatmine nii eraisikutele kui ka ettevõtetele, kellelt on välja petetud kümneid tuhandeid eurosid.
Põhja prefektuuri kriminaalbüroo talituse juht Roger Kumm rääkis BNS-ile, et meilikontod hõivanud kurjategijad esinevad näiteks ettevõtte juhina, kes paluvad ettevõtte raamatupidajal kiirkorras mõne arve tasuda.
"Juht, kelle konto on üle võetud, võib saata kirja, et olen Ukrainas reisil ja palun tasuda näiteks see ettevõtte arve või kanda mulle raha üle," ütles Kumm, lisades, et alati ei kaasne meiliaadressi ülevõtmist, vaid võib ette tulla ka selle jäljendamist.
Kummi sõnul jätavad häkkerid mulje, et raha ülekandega on ülimalt kiire ja ootavad raamatupidajalt kohest tegutsemist. "Kelmid jälgivad enne ka hõivatud kontode meililiiklust. Nad kasutavad võimalust, kui saavad aru, et ettevõtte juht on välisriigis ja ta pole niivõrd hästi kättesaadav," märkis Kumm.
Seega kutsubki Kumm raamatupidajaid üles tähelepanelikkusele, paludes neil enne põhjalikult veenduda, kas esitatud arve on korrektne. "See võib võtta küll aega, kuid raamatupidajal tasuks firma juhile helistada ja saada suuline kinnitus arve õigsuse kohta," tõi ta välja viisi, kuidas end pettuse eest kaitsta.
"Kui arve on suur ja sellega on erakordselt kiire ja see on tavakliendi baasist erinev, siis tuleks seda alati kontrollida ja kooskõlastada arve juhiga. Võimalus hiljem raha tagasi saada on kaduvväike," ütles ta. Talituse juht lisas, et politseile on teada antud kümnetest juhtumitest, kus ettevõtteid on üritatud ninapidi vedada.
Kumm tõi välja, et sel nädalal on nende poole pöördunud juba kolm ettevõtet ja asutust, kes on liba-arvete saatjate küüsi sattunud. Ühel juhul sai asutus ligi 20 000 euroga petta, rääkis Kumm.
Küsimuse peale, kes on need kurjategijad ja kus nad tegutsevad, vastas Kumm, et ei ole alust arvata, nagu oleks tegemist Eesti kelmidega. "See on keeruline, kuna need pannakse toime just välisriikides olles ja seda menetleb kohapealne politsei."
"Siiski tuleks petukatsetest teavitada ka meid. Ei saa välistada, et kontode hõivamise ja liba-arvete saatmisega tegeleb suur ring inimesi, kes on ka Eestiga seotud," rääkis Kumm.


maintext:
Kersti Kaljulaid: meil tuleb üksteisega rohkem rääkida
Toimetas Lemmi Kann
Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
Esmaspäeval riigipeaks valitud Kersti Kaljulaid kinnitas riigikogus pressibriifil, et Eestis peaksid inimesed üksteisega rohkem rääkida.
"Meil tuleb üksteisega rohkem rääkida. Asun tööle, et luua oma suhtlusvõrgustik, et olla seal, kus inimestel on raske," rääkis Kaljulaid. Ta avaldas lootust, et esmaspäeval võitis kogu Eesti. "Sest nägime, et kui riigikogu liikmed on lubanud, siis nad ka teevad seda, mida nad on lubanud," ütles Kaljulaid.
Ta ütles, et esimene visiit tuleb tal kindlasti oma naabrite juurde, täpsustamata siiski konkreetset riiki. Kaljulaid lisas, et Eesti suhted Baltimaadega on praegu väga head ja nii jääb see kindlasti ka edaspidi. "Täna on kõige tähtsam see, et saaksime üle mustvalgest mentaliteedist, et saaksime omavahel arutada ja leiaksime ühise tee," rääkis Kaljulaid.
Ta tõdes, et kõigi eestimaalaste mured on ühesugused ning erinevaid lahendusteid tuleb läbi arutada. "Tahan olla nõudlik probleemide tõstatamisel ja delikaatne nende lahendamisel," ütles Kaljulaid.
Kaljulaid kinnitas, et on valmis suhtlema inimestega ka vene keeles ning soovib jääda elama oma Nõmme koju, mitte kolida Kadriorgu.


maintext:
Keskerakonna Läänemaa piirkond tahab erakonna esimeheks Jüri Ratast (1)
Lääne Elu
Keskerakonna Läänemaa piirkonna juhatus otsustas oma eilsel koosolekul teha ettepanek kandideerida erakonna esimeheks Jüri Ratasele. Erakonna auesimeheks esitati Edgar Savisaar.
"Edgar Savisaarele tehti ettepanek jääda Keskerakonda sõltumata kongressi tulemustest ning anda auesimehe kohale väärikas sisu," ütles erakonna aseesimees Jaanus Karilaid (fotol). "Siim Kallasel see ei õnnestunud, aga nende vigadest oleme ka meie õppinud. Savisaare panus on väga suur Keskerakonna arenguloos ja seda ei saa keegi ära võtta."
"Jüri ja Edgari siiras koostöö viiks Keskerakonda veelgi kiiremini edasi," lisas Karilaid.
Juhatusse esitati järgmised kandidaadid: Jaanus Karilaid, Enn Eesmaa, Aadu Must, Mihhail Korb, Kadri Simson, Anneli Ott, Jaak Aab ja Märt Sults.


maintext:
Haapsalu, Tartu ja Põlva saavad pagulaste toetuseks 39 000 eurot
Lääne Elu
Jaanuari lõpus sotsiaalministeeriumi korraldatud pagulusteemasel teavitusseminaril Lääne maavalitsuses selgitati, kes on sõjapõgenikud ja missugune on Eesti osa nende vastuvõtmisel. Foto: Urmas Lauri
Haapsalu, Tartu ja Põlva linnavalitsused saavad sotsiaalministeeriumilt kokku 39 000 eurot septembris saabunud pagulaste vastuvõtmise toetamiseks, edastas BNS.
Ministri reedel allkirjastatud käskkirja kohaselt on toetus 13. ja 15. septembril saabunud kolmeteistkümne põgeniku vastuvõtmiseks 3000 eurot ühe rahvusvahelise kaitse saaja kohta.
Seega saab Haapsalu linnavalitsus 15 000 eurot, Tartu linnavalitsus 9000 eurot ja Põlva vallavalitsus 15 000 eurot.
Haapsalu linnapea Urmas Sukles kirjutas neljapäeval sotsiaalministeeriumile, et Haapsalu ei ole valmis ega suuteline lisaks praeguseks vastu võetud kolmele pagulasperele uutele ümberpaigutatavatele osutama vajalikku ja piisavat teenust.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Haldusreformi keerises on kõige selgem Vormsi tulevik
Urmas Lauri
Vormsi. Foto: Urmas Lauri
1. oktoobriks pidid haldusreformi seatud tingimustele mittevastavad omavalitsused alustama ühinemisläbirääkimisi. Läänemaa omavalitsustest peavad naabritega läbirääkimisi kõik mandriomavalitsused, mõni neist korraga mitmes suunas. Vormsi vald ühinemisplaane ei pea, sest merelisel väikesaarel asuval vallal pole vaja kellegagi ühineda.
„Seis on lootustandev, kohati ka väljakutsuv,“ ütles rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna nõunik Sulev Valner Lääne Elule. Valneri sõnul on valdav osa haldusreformi nõuetele mittevastavaid omavalitsusi ühinemisläbirääkimisi alustanud, kümmekond valda pole seda seni veel teinud. Ühinemisläbirääkimisi ei pea Läänemaalt vaid Vormsi. Valneri sõnul ei pea Vormsi kellegagi ühinema, kuid vald peab valitsuselt teaotlema eristaatust.
Vormsile on haldusreformi kavas koos Ruhnu, Kihnu ja Muhu vallaga antud luba taotleda merelise väikesaare valla staatust.
„Meie ainus reakstsioon oli siis, kui Kullamaa tegi Suur-Läänemaa moodustamise ettepaneku [Suur-Läänemaa vallaks oleks ühinenud kõik praegused Läänemaa omavalitsused]. Siis oleksime olnud nõus asja arutama, mis aga poleks tähendanud, et me oleksime nõus olnud liituma,“ ütles Vormsi vallavanem Tanel Viks. „Kui see [Suur-Läänemaaks ühinemine] vaibus, pole meil enam seda teemat enam üles tõstetud.“
Merelise väikesaare valla staatuse taotlus on praegu Vormsis koostamisel. „Eelnõu koostamisega oleme juba alustanud,“ kinnitas vallavanem Viks. Volikogu peab erisuse taotluse kinnitama ning taotlus tuleb detsembri lõpuks vabariigi valitsusele esitada.
2016. aasta märtsis valitsuse heakskiidu saanud haldusreformi seaduse eelnõuga määras valitsus kriteeriumiks, millele omavalitsused peavad vastama, elanike arvu alampiiri 5000 elanikku 1. jaanuaril 2017.
Haldusreformi erandid
Eranditena lubab eelnõu väiksemat elanike arvu
merelistele väikesaartest valdadele (Ruhnu, Kihnu, Vormsi ja Muhu), hajaasustusega valdadele pindalaga vähemalt 900 ruutkilomeetrit, vähemalt nelja kultuuriliselt ja geograafiliselt seotud kohaliku omavalitsuse ühinemisel, juhul kui sünnib vähemalt 3500 elanikuga omavalitsus, juhul kui vabatahtliku ühinemise läbirääkimiste ajal oli ühinevates omavalitsustes üle 5000 elaniku, kuid see väheneb 2017. aastaks alla selle piiri. Ühtlasi seadis valitsus põhimõttelise eesmärgi jõuda vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsusteni.
Haldusreformi ajakava
I reformi omaalgatuslik etapp
kuni 1.01.2017 – omaalgatuslike ühinemiste ettevalmistamine
01.07.2016 – jõustus haldusreformi seadus ning kriteeriumid
01.10.2016 – kriteeriumitele mittevastavate omavalitsuste tähtaeg läbirääkimiste alustamiseks
01.01.2017 – tähtaeg volikogude ühinemise otsuste taotluse esitamiseks maavanemale
01.02.2017 – Vabariigi Valitsuse määrus omaalgatuslike ühinejate kinnitamiseks (ühinemised jõustuvad kohalike omavalitsuste valmistega 15.10.2017)
II Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemiste etapp
01.01.-15.07.2017 – Vabariigi Valitsuse poolt ühinemiste ettevalmistamine ja algatamine
15.02.2017 – Vabariigi Valitsus teeb omavalitsustele ettepaneku ühinemiseks
15.05.2017 – omavalitsuste tähtaeg arvamuse esitamiseks Vabariigi Valitsuse ettepanekule
III ühinemised jõustuvad kohalike omavalitsuste valmistega 15.10.2017


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Lisatud ajakava: korvpalliturniir Sauna Cup toob Haapsallu üle 400 osaleja
Kristjan Kosk
Seeniorite korvpalliturniir Sauna Cup toob Haapsallu üle 400 korvpalluri. Foto: Arvo Tarmula
Homme algavale seenioride korvpalliturniirile Sauna Cupile on registreerunud 42 võistkonna.
Sauna Cupi peakorraldaja Rudolf Lumiste teatas, et kunagi varem pole niipalju võistkondi turniirile registreerunud. Võistkonnad on kaheksa kuni kümne liikmelised. „Peale nende tuleb Haapsallu mänge vilistama 25 kohtunikku,” lisas Lumiste. Reede õhtul algava ja kuni pühapäevani kestaval turniiril peetakse enam kui 100 kohtumist.
Vilemehena lööb kaasa ka Haapsalu korvpalli arendama tulnud Eesti naiste koondise peatreener Jaanus Levkoi. „Treenerina on tal hea pingilt õpetada, kuid nüüd saab ise ka kohtuniku töö köögipoolt tunda,” ütles Lumiste.
Lumiste sõnul on turniirile lubanud tulla osalema mitmed tuntud endised tippkorvpallurid. Cramo eest mängivad Kaleviga NSV Liidu meistriks tulnud mehed nagu Sergei Babenko, Harri Drell ja Aleksandr Karavajev. Nemad mängivad üle 50aasta vanuseklassis.
35+ vanuseklassis on Lumiste hinnangul favoriidiks korvpalliklubi Ribi. Nende koosseisu kuuluvad endised korvpallurid nagu Andrus Renter, Toomas Liivak ja Priit Saaron. Eestlastele pakuvad konkurentsi veel Läti, Leedu ja Venemaa korvpallurid. „Kõik korvpallurite kõnepruugis vanadeks peerudeks nimetavad on kohal,” täpsustas Lumiste.
Läänlastest mängivad turniiril Lihula, Saunaklubi ja Est-Transi võistkonnad. „Est-Transi eest jookseb väljakule ka linnapea Urmas Sukles,” sõnas Lumiste.
Naiste hulgas arvas Lumiste tugevaimate hulka kuuluvaks eestlaste naiskonna Sungate ja lätlaste Baronessa ja Cesise. „Seal mängivad 190 sentimeetrit ja rohkemgi pikad tüdrukud,” teadis Lumiste. Mullu kaasa löönud türklannade naiskond ei osale.
Lumiste teatas, et korvpallurid hakkavad Haapsallu kogunema homme. „Juba lõunaks jõuavad kohale leedukad, teised tulevalt vahetult mängude alguseks,” selgitas Lumiste. Mängud algavad reedel kell 19 Haapsalu Wiedemanni spordihoones.
Laupäeval jätkuvad mängud peale Wiedemanni spordihoone veel Lihula maantee spordihoones ja vastvalminud vehklemishallis.
Finaalid algavad pühapäeval kell 14 Wiedemanni spordihoones. Sissepääs pealtvaatajaile on tasuta.
Mängude ajakava:
Reede, 14. oktoober 2016
Wiedemanni SH I Wiedemanni SH II
19.00 VALGA WELG – BC HAUSERS MOOSTE MÕIS – NÕO LIHAVÜRST
19.40 MAZEKAI – SAUNA KLUBI TUKUMS – CRAMO
20.20 EÜE – EST-TRANS MAZEKAI – SETU SAUNA SELTS
21.00 ATEA – BC RIBI KONTSERTLAVAD – NÕMMEKRUUSI
Laupäev, 15. oktoober 2016
Wiedemanni SH I Wiedemanni SH II
10.00 BC RIBI – VILJANDI VENNAD DAHL – CRAMO
10.35 BARONESSA – PALLIKAVA TARTU – SUNGATE
11.10 VILJANDI – ATEA E-TEHNO – TUKUMS
11.45 VÄNDRA – PARIM ENNE SUNGATE – ASKUS
12.20 PALLIKAVA – TARK EI TORMA CRAMO – E-TEHNO
12.55 IZORETS – VÄNDRA SIGULDA – EÜE
13.30 LUUSERS – MAZEKAI TUKUMS – VENNAD DAHL
14.05 BARONESSA – TARK EI TORMA ASKUS – TARTU
14.40 PARIM ENNE – IZORETS VENNAD DAHL – E-TEHNO
15.15 A I – D I EST-TRANS – SIGULDA
15.50 C I – B I A I – B I
16.25 C I – B II A C II – B I
17.00 A I – B II C II – B II
17.35 A II – B I C I – B I
18.10 A I – A võitja A II – B võitja
Spordihoone (Lihula mnt) Vehklemishall (Lihula mnt)
10.00 SPIRIT – KEILA BC HAUSERS – BC LIETUVA
10.35 AVANTIS – TÄHTVERE SAUNA KLUBI – LUUSERS
11.10 PÜHAPÄEVAKL. – NÕMMEKRUUSI SKK KOMANDA – KEILA
11.45 NÕO LIHAVÜRST – VÄNDRA TÄHTVERE – SPIRIT
12.20 SETU SAUNA SELTS – LIHULA BC LIETUVA – VALGA WELG
12.55 VÄNDRA – MOOSTE MÕIS CESIS – VÕTAKS ÄRA
13.30 PÜHAPÄEVAKL – KONT.LAVAD SKK KOMANDA – TÄHTVERE
14.05 LIHULA – MAZEKAI AVANTIS – SPIRIT .
14.40 A II – D II VÕTAKS ÄRA – SIBATIGU
15.15 B II – C II SPIRIT – SKK KOMANDA
15.50 A III – B III KEILA – AVANTIS
16.25 A III – D III CESIS – SIBATIGU
17.00 C III – B III B III – A IV
17.35 A III – C III C III – B III
18.10 A III – C III A II – B II
Pühapäev, 16.oktoober 2016
Wiedemanni SH I Wiedemanni SH II
9.30 11. – 12. koht M35+ 9. – 10. koht M35+
10.10 9. – 10. koht M 50+ 7.-8. koht M 50+
10.50 A III – B III M 40+ A II – C II N 40+
11.30 A I – C I N 40+ 5.- 6. koht M 50+
12.10 7. – 8. koht M35+ 5. – 6. koht M35+
12.50 SKK KOMANDA – AVANTIS TÄHTVERE – KEILA
13.30 III – IV koht M 40+ III – IV koht M35+
14.10 III – IV koht M 50+ I – II koht M 40+
14.50 I – II koht M 50+ I – II koht M35+


maintext:
Kohaliku omaalgatuse programmi sügisvooru laekus 23 taotlust
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Läänemaa projektitaotlused piirkondade järgi.
Kohaliku omaalgatuse programmi sügisvoorus laekus Läänemaa kodanikeühendustelt kokku 23 projektitaotlust mahus 32 295 eurot. Seda on 52,8% enam kui jagatavat raha.
Projektitaotluste kogumaht koos 16,7% omafinantseeringuga on 38 766 eurot. Kohaliku omaalgatuse programmi käesoleva aasta sügisvoorus on kasutada 17,1 tuhat eurot.
Enam laekus projektitaotlusi meetmesse 2, kogukonna teenused. Laekunud 12 taotluse kogusumma on 16 795 eurot. Seda on 4 taotluse võrra vähem kui eelmisel aastal samal perioodil. Esitatud projektitaotluste eesmärk on parandada kogukonna teenuste osutamist hankides ühistegevuseks mööblit, käsitööks vajalikke seadmeid, helitehnikat, päästevahendeid. Samuti on plaanitud kogukonnale oluliste objektide ja rajatiste korrastamist – külaplatsi elektrivarustuse tagamist, rõdu taastamist, tuletõrje-, tervise- ja harrastuspordiga tegelemiseks võimaluste loomist jms.
Meetmesse 1, kogukonna areng, laekus 11 projektitaotlust kogusummas 15 499 eurot. Nimetatud meetmes esitatud projektitaotlustes kavandatakse kogukonna arenguks ja koostööks olulisi tegevusi. Näiteks koolituste ja infopäevade korraldamist, külateatri etenduse ettevalmistamist, ürituste sarjade läbiviimist ja arengukavade koostamist.
Lääne maavalitsusel on projektitaotluste menetlemiseks aega 40 tööpäeva. Selle aja jooksul tutvuvad maavalitsuse spetsialistid koos maakondliku hindamiskomisjoniga esitatud taotluste sisuga. Puuduste avastamisel teavitatakse taotlejat, kellel on siis viis päeva aega tehniliste puuduste kõrvaldamiseks ning maavalitsusele täienduste esitamiseks. Nõuetele vastavaks tunnistatud taotlused esitatakse maavanema poolt moodustatud komisjonile hindamiskriteeriumide alusel hindamiseks. Maakondlik hindamiskomisjon teostab taotluste sisulist hindamist ja teeb maavanemale põhjendatud ettepanekud taotluse rahuldamise või mitterahuldamise kohta.


maintext:
Reisijad pahased: Rohuküla sadamas valitseb segadus! Anna teada, mis toimub!
Toimetas Lemmi Kann
Rohuküla sadam. Foto: arhiiv
Delfi kirjutab, et laupäeva hommik on Hiiumaa ja mandri vahel reisijatele alanud taaskord ärritavalt, sest madala veetaseme tõttu veetakse inimesi üle väikese Harilaiuga.
"Rohuküla sadamas jäeti kümneid autosid maha, kellel oli broneering. Kodulehel aga info, et järjekorda pole ja kõik graafikus. Infot ei antud ja Harilaid sõitis ära ja inimesed ei teadnud jalagi peale minna. Järgmine laev kell 13.15," kirjutas lugeja Delfile.
Täna hommikul teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro, et madala veetaseme tõttu tühistati parvlaeva St. Ola reis kell 6:30 Heltermaalt. Parvlaev Regula veel sõitis ja väljus kell 6:30 Rohukülast.
Kell 8 alustas Rohukülast laevaliini teenindamist väiksema süvisega laev Harilaid. "Hetkel toimub laevaliiklus Hiiumaa liinil sõiduplaani järgi ja parvlaev St Ola on asendatud Harilaiuga. Järjekordi sadamates ei ole," kinnitas Arro.
Hea Lääne Elu lugeja, palun jaga oma kogemusi ja infot sadamates toimuvast!


maintext:
Hanila vallavanemal lasub metsavarguse kahtlus (1)
Kristjan Kosk
Hanila vallavanem Arno Peksar. Foto Eduard Laur
78aastane Pärnumaa mees Kaarel Linnamäe on esitanud maakohtule 2000 euro suuruse hagi Hanila vallavanema Arno Peksari vastu.
Linnamäe süüdistab Peksarit selles, et vallavanem korraldas 2014. aasta alguses talgud ja raius tema kinnistult 30 tihumeetrit puitu. „See on minu mets ja keegi pole minult seal raiumiseks luba küsinud,” selgitas Linnamäe, kelle hinnangul oli kahju tehtud poole hektari suurusel alal.
Linnamäel on Hanila vallas Puhtu–Laelatu looduskaitselala puisniite ja metsamaad umbes kümme hektarit.
Keskkonnaameti maahoolduse spetsialisti Kaie Kattai sõnul andis keskkonnaamet Linnamäele 2014. aasta alguses ülevaate, mis hooldustööd tuleb teha ja milliseid toetusi on võimalik nende tööde tarbeks küsida. „Palusime temalt kirjalikke vastuseid, kas ta teeb ise need tööd või laseb kaitseala valitsejal leida töö tegija,” selgitas Kattai.
Kuna Linnamäe ei andnud kuu aja jooksul keskkonnaametile tagasisidet, luges keskkonnaamet sellest välja huvi puudumise ja leidis ise vajaliku töö tegija.
Hooldustöödel raiutud puitmaterjal kuulub seaduse järgi maaomanikule, ent kokkuleppel maaomanikuga võib see jääda ka töö tegijale. See, et töö tegija oleks maaomanik Linnamäega midagi kokku leppinud, on vähetõenäoline, sest Linnamäe kuulis tema maal tehtud hooldusraiest alles hiljem.
Keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo juhataja Tõnis Ulm selgitas, et inspektsioon käis kohapeal asja hindamas, kuid ei tuvastanud seal ühtegi rikkumist. Teade võimalikust rikkumisest tuli inspektsioonile maaomanikult.
„Kõik hooldustööd olid teostatud vastavalt kaitse-eeskirjadele. Loodusele ei olnud kahju tekitatud,” nentis Ulm. Ulm arvas, et tegu on kahe osapoole vahelise arusaamatusega, milles ei suudeta kokkuleppele jõuda.
Ulm selgitas, et puisniit on liigirikas taimekooslus, mis vajab regulaarset hooldust. „Hoolduse tegemata jätmisest võib sealne liigirikas taimekooslus kahjustada saada,” ütles ta.
Looduskaitseseadus sätestab, et kui maaomanik ise hooldust ei tee, leiab kaitseala valdaja kellegi, kes teeb hoolduse maaomaniku eest.
Hanila vallavanem Arno Peksar ei olnud nõus asja kommenteerima, viidadas sellele, et asi on jõudnud kohtusse. Peksari advokaat Armand Reinmaa lisas omalt poolt, et ei soovi õigusvaidlusi pidada ajakirjanduse vahendusel.
Küll aga viitas Reinmaa looduskaitseseadusele, milles seisab, et kui maaomanik ei nõustu hooldustööde tegemisega või ei jõua tööde tegemises looduskaitse all oleva objekti valdajaga kokkuleppele, ei ole tal õigust takistada kaitstava loodusobjekti valitsejal seda tööd korraldamast.
Linnamäe hagi Peksari vastu tuleb Haapsalu kohtumajas arutlusele esmaspäeval.


maintext:
Galerii: president Kersti Kaljulaidi tähtis päev riigikogus
Täna valiti riigikogus kuuendal katsel Eesti Vabariigi uueks presidendiks Kersti Kaljulaid.
Kaljulaidi seadis üles 90 parlamendiliiget, kes esitasid ta reedel presidendikandidaadiks. Hääletussedeli said riigikogus täna 98 saadikut, kes kõik võtsid ka hääletusest osa. Kaljulaid sai täna riigikogus 81 häält. Rikutud sedeleid oli 17. Valituks osutumiseks oli kandidaadil vaja koguda vähemalt 68 saadiku toetus.
Ühtegi protesti valimistulemuse kohta ei esitatud.
Vabariigi President Kersti Kaljulaid tänas riigikogu usalduse, talle antud allkirjade ja häälte eest. „Meie koostöö tuleb sõbralik ja hea, selles olen ma täna täiesti veendunud. See on suurepärane kapital, mida võtta siit kaasa Kadriorgu,“ ütles Kaljulaid.
„Annan 10. oktoobril rahuliku südamega ja kindlal meelel Vabariigi Presidendi ameti üle Kersti Kaljulaiule,“ ütles alates 2006. aasta sügisest riigipea ametit pidanud Toomas Hendrik Ilves.
President Ilves tunnustas parlamendierakondi presidendivalimistel parteideülese kokkuleppeni jõudmisel.
Pärast valimisi toimunud pressibriifingul rõhutas Kaljulaid, et üksteisega tuleb rohkem rääkida. "Asun tööle, et luua oma suhtlusvõrgustik, et olla seal, kus inimestel on raske," rääkis Kaljulaid. Ta avaldas lootust, et esmaspäeval võitis kogu Eesti.
Ta tõdes, et kõigi eestimaalaste mured on ühesugused ning erinevaid lahendusteid tuleb läbi arutada. "Tahan olla nõudlik probleemide tõstatamisel ja delikaatne nende lahendamisel," ütles Kaljulaid.


maintext:
Läänemaal korjati veerandmeetrise läbimõõduga puravik (1)
Tarmo Õuemaa
Arvi Pukk ja tema pomerantspuravikud. Foto Tarmo Õuemaa
Seeneline Arvi Pukk korjas möödunud nädalal Ridala vallas Laigu küla lähedal metsast muljetavaldava pomerantspuraviku, mille kübara läbimõõt oli 25 sentimeetrit.
„Terve, ilus seen,” kiitis pühendunud seenelkäija Arvi Pukk. "Ainult jalg murdus küljest ära."
Tema sõnul oli sealsamas üks veel suurem pomerantspuravik, aga see nägi nii kole välja, et ei hakanud seda toimetusse toomagi.
Pomerantspuravik on hinnatud söögiseen, mille kübara läbimõõt võib ulatuda 30 cm-ni. See seen kasvab leht- ja segametsades ainult kaskede all.
Tänavu oli Arvi Puki hinnangul hea seeneaasta, aga nüüd on seenehooaeg sisuliselt lõppenud. „Ainult lehter-kukeseeni veel tasub otsida,” ütles ta.


title: Juhtkiri: Tervist, proua president!

maintext:
Lääne Elu
Esmaspäeval saab Eesti uue presidendi. Riigikogu kinnitab tõenäoliselt peaaegu üksmeelselt sellele kohale Euroopa kontrollikoja liikme Kersti Kaljulaidi. Vastu hääletavad ekrelased, võib-olla keegi veel.
Kaljulaid on töötanud ärijuhina, peaminister Mart Laari nõunikuna ning on Kuku raadio saatejuht. Ta on osav suhtleja ning püüdnud leida endale rakendust pärast enam kui kümme aastat kestnud Luksemburgi-aega taas Eestis. Viimati pidi ta saama Praxise mõttekoja juhiks, aga kuna valitsus ei suutnud uut kontrollikoja liiget nimetada, pidi Kaljulaid sellest kohast loobuma ja jätkama Eesti teenimist Euroopas.
Valitsus ei suutnud ka presidenti valida. Iga erakond hoidis enda poole. Valimiskogu fiasko sundis otsima üksmeelt. Viimase kehastuseks saab Kaljulaid.
Eestis ei ole probleeme naistesse suhtumise või õrnema soo karjäärivõimalustega. Palgalõhe on ainus mure sugude võrdsuse teemal, aga sedagi ei aita Kaljulaiu edutamine leevendada, sest presidente on meil ainult üks. Niikuinii maksame nii naisele kui ka mehele presidendiametis võrdset palka. Seetõttu pole ka põhjust toonitada, et saame naispresidendi. Pigem mõjuks see diskrimineerimisena.
Me ei tea, milliseks presidendiks saab Kersti Kaljulaid. Teda on iseloomustatud kui kiire taibu ja suurte teadmistega inimest, kellel kippus empaatiavõimet vahel nappima. Euroopa-aastad on võib-olla ka seda konarust lihvinud. Küll aga teame, mida me presidendilt ootame. Viis kuud kestnud valimiskampaania on selle üsna selgelt välja joonistanud. Avalikkus ootab mõjukat välispoliitika asjatundjat ja sisukat sisepoliitika mõjutajat. See ei ole kerge ülesanne. Viieaastane ametiaeg on aga piisavalt pikk, et saada kellekski enamaks kui kodurahupresident


maintext:
TS Laevad: parvlaev St. Ola naaseb liinile
Lemmi Kann
Parvlaev St Ola. Foto: Urmas Lauri
TS Laevad teatasid, et praegune meretaseme prognoos lubab kell 10.00 Rohukülast liinile tulla parvlaeval St Ola.
Hommikul kell 6.30 alustasid Hiiumaa liinil sõitmist Heltermaa sadamast Harilaid ning Rohukülast Regula.
Regula saab sõita graafikujärgselt niikaua, kuni meretase seda võimaldab. Sama kehtib ka St Oal kohta.


maintext:
Kersti Kaljulaidi vastu on täna EKRE ja savisaarlased (1)
Toimetas Lemmi Kann
Presidendiks kandideeriv Kersti Kaljulaid ei saa EKRE poliitikute ja Keskerakonna Savisaare leeri inimeste hääli. See tähendab, et tema toetuse laeks jääb ilmselt 87 häält. Küll aga võib kusagilt veel hääli ära pudeneda, kirjutab Delfi.ee.
Täna kell 12 koosolekut pidava EKRE fraktsiooni esimehe Martin Helme sõnul pikalt pole vaja asja arutada, sest kui erakonna volikogu andis suunise Kaljulaidi mitte toetada, siis Kaljulaidi ka ei toetata.
Keskerakond on arvestanud, et neilt tuleb umbes 20 poolthäält. Heimar Lenk otsesõnu ei öelnud, kuidas ta täna hääletab, aga kritiseeris väga teravalt seda, et meedias on vähem kui nädalaga tehtud Kaljulaidist ideaalse naise kuju. Eilses ETV presidendidebatis pani Lenki iiveldama see, kuidas Kaljulaidi taevani kiideti. Lengi sõnul jäi Eesti ilma tõelisest presidendist, kelleks oleks olnud Siim Kallas.


maintext:
Nädalavahetusel on oodata meretaseme langust kuni -74 cm (1)
Rohuküla kaikindlustuse betoonplaatide alumine serv on merevee keskmise taseme kõrgusel. Oktoobris on tase olnud tunduvalt madalamal. Foto: Urmas Lauri
Täna õhtul ja nädalavahetusel on oodata jätkuvat meretaseme langust, mille tõttu on laevaliiklus Hiiumaa liinil märkimisväärselt häiritud.
Parvlaevad Regula ja St.Ola on seisnud terve päeva reedel ja suure tõenäosusega ei saa väljuda kogu nädalavahetuse.
Parvlaevad Harilaid ja Kõrgelaid väljuvad täna Rohuküla sadamast orienteeruvalt kell 16.15, 17.05, 19.55, 20.35, 23.35 ja Heltermaa sadamast 18.05, 18.50, 21.45, 22.30 (kellaajad võivad muutuda tulenevalt ilmastikust ja konkreetsetest oludest sadamates).
Rohuküla-Heltermaa suunal on broneeritud juba niipalju autokohti, et oluliselt rohkem sõidukitega reisijaid laevad ei suuda üle vedada. Palume Hiiumaale sõita soovijatel võimalusel muuta oma reisiplaane või jätta sõiduk sadamasse. Ilmastikutingimustest tulenevalt kasutamata jäänud pileteid saab tagastada TS Laevad OÜ-le tasuta.
Pühapäeva ööseks lubatakse meretaseme langust kuni -74 cm Kroonlinna nullist. Meretaseme prognoosidega saab tutvuda siin.


title: Läänemaal tegutsevad tööriistavargad

maintext:
Läänemaal tegutsevad tööriistavargad (4)
Lääne Elu
Politsei- ja piirivalveameti teatel avastati eile Läänemaal kolmes paigas tööriistade vargus.
* Haapsalus Tamme tänaval on tööriistu ära viidud kahest garaažiboksist. Kahju on selgitamisel.
* Ridala vallas Panga külas on kõrvalhoonest varastatud elektritrell ja tiigersaag. Esialgne kahju on 2000 eurot.
* Ridala vallas Koidu külas on lukustatud sõiduki pagasiruumist varastatud mootorsaag ja tööriistakohver. Kahju on 1000 eurot.


maintext:
Täna on Jõhvis aasta õpetaja auhinnagala
Toimetanud Kaire Reiljan
Hanila vallavanem Arno Peksar võttis Hanila valla toetusgrupi nimel neljapäeval Pürksis vastu Läänemaa aasta hariduse sõbra auhinna. Foto Arvo Tarmula
Laupäeva õhtul kl 19 kannab Eesti televisioon Jõhvi kontserdimajast üle aasta õpetaja auhinnagalat „Eestimaa õpib ja tänab”, kus Läänemaalt on ainsana nominentide hulgas on Hanila valla toetusgrupp.
Hanila Valla Toetusgrupp, mille liikmed on Nelja Energia AS, OÜ Tooma Tuulepark, OÜ Roheline Ring Tuulepargid, AS Skinest Energia ja Hanila vallavalitsus, on organisatsioon, mis toetab majandusliku ja kultuurilise arengu edendamiseks valla organisatsioone.
Viimase viie aasta jooksul on toetusgrupp aidanud Virtsu kooli ja Kõmsi lasteaed-algkooli. Virtsu Koolis on tänu toetusgrupile arendatud innovaatilist õpikeskkonda ja kaasajastatud IT-taristut, samuti viidud kooli matemaatikaklassi sisustus uuele tasemele ja soetatud koolile kokku 15 tahvelarvutit.
Kõmsi Lasteaed-Algkool on saanud tänu toetusgrupile soetada kaasaegseid infotehnoloogiavahendeid, uuendada mööblit ja spordivahendeid.
Aasta Õpetaja gala eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ja kelle töö on teistele eeskujuks. Tunnustuskonkursile said kandidaate esitada kõik soovijad, kokku tehti seda enam kui 900 korral. Parimatest parimate väljaselgitamiseks tegid tööd maakondlikud komisjonid, kõrghariduse komisjon ja seejärel üleriigiline komisjon, kuhu kuulusid haridusega seotud organisatsioonide esindajad.
Galal jagatakse tunnustust järgmistes kategooriates: aasta lasteaiaõpetaja, aasta klassiõpetaja, aasta põhikooliõpetaja, aasta gümnaasiumiõpetaja, aasta kutseõppeasutuse õpetaja, aasta klassijuhataja, aasta õppeasutuse juht, aasta õppejõud, aasta suunaja, aasta hariduse sõber, aasta tegu hariduses, aasta õppurid ning aasta juhendaja.
1,5 tundi kestvasse otseülekandesse mahuvad lisaks auhindade üleandmisele ka meelelahutuslikud vahenumbrid, muusikalised etteasted ja videoklipid. Meeleolu on laval loomas Kiviõli Kunstide Kooli kandleansambel, õpetajate ansambel LemBeat, Estonian Dream Big Band, Tanel Padar, Maarja-Liis Ilus, Raivo E. Tamm. Õhtujuhid on näitlejad Priit ja Märt Pius ning Narva Eesti Gümnaasiumi õpilane Eva Lennuk ja TÜ Narva Kolledži õppedirektor Aet Kiisla.
Tunnustusürituse eestvedajateks on Haridus- ja Teadusministeerium, sihtasutus Innove ning Eesti Haridustöötajate Liit.


title: Politsei tabas kaks joobes juhti

maintext:
Politsei tabas kaks joobes juhti
Kaire Reiljan
Esmaspäeva hommikul tabas politsei Kasari silla lähedal kaks alkoholi tarvitamise tunnustega autojuhti.
Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi Tarmo Tomsoni rääkis, et 16 politseiniku ja üks abipolitsenik kontrollis autojuhte kella 6st 9.30ni. Kokku peatati 338 juhti. Üks tabatud joobes juht oli kohalik, teine naabermaakonnast.
Piirkonnavanem Meelis Laurmanni sõnul on alkoholi tarvitanuna sõiduki rooli istumine vastutustundetu tegu, millega pannakse ohtu nii ennast kui kõiki teisi kaasliiklejaid. „Enne rooli istumist tuleb veenduda, et varasemalt tarvitatud alkohol on organismist täielikult kadunud,“ ütles ta.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Politseiuurimine vabastas Toomas Schmidti korruptsioonikahtlusest
Kaie Ilves
Toomas Schmidt. Arhiiv
Politsei ei algatanud väärteomenetlust Ridala endise vallavanema Toomas Schmidti autoostu asjus.
„Korruptsioonivastase seaduse rikkumist ei esinenud. Väärteomenetlus jäeti algatamata,” kinnitas Ridala vallasekretär Igor Pogodin.
Schmidt vallavanemana kasutas oma ametiajal ametiautona Ridala vallavalitsuse 2011. aastal liisitud Peugeot´d. Liisinguleping lõppes mullu novembris. Selleks ajaks oli enamik auto hinnast tasutud. Peugeot maksis 20 500 eurot. Kui liising lõppes, ostis Schmidt auto ära jääkväärtusega 4 100 eurot. Auto turuhind hinnanguliselt võis olla 10 000-16 000 eurot.
Ridala volikogu opositsioon süüdistas Schmidti ametikoha ärakasutamises, avaldas talle vallavanemana umbusaldust ja Schmidt kaotas tänavu märtsis koha.
Volikogu revisjonikomisjon uuris autoostu, kuid leidis, et pole pädev otsustama, kas Schmidt rikkus seadust, tekitas vallale autoostuga kahju ja kuritarvitas usaldust. Nüüd leidis asja uurinud korruptsioonikuritegude büroo, et Schmidt pole seadust rikkunud.


maintext:
Ministeeriumid ei näe põhjust karusloomakasvatamist keelata
BNS
Keskkonna- ja maaeluministeerium jõudsid seisukohale, et Eestis ei ole põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks; ministeeriumid tegid vastava ettepaneku ka valitsusele.
Keskkonnaministeeriumi poolt vaadatuna on karusloomade kasvatamisel probleemsed kohad eelkõige võõrliikide loodusesse pääsemine ja karuslooma kasvanduste nõuetekohane sõnnikumajandus, kuid viimastel aastatel on see olukord paranenud, selgub kirjast riigikantseleile.
Seetõttu ei näe keskkonnaministeerium põhjust karusloomafarmide keelustamiseks.
Maaeluministeerium on omakorda seisukohal, et juhul kui on täidetud loomade pidamise ning loomade surmamise nõudeid, võivad karusloomakasvatused edasi tegutseda.
Sellest lähtuvalt teevad mõlemad ministeeriumid vastava ettepaneku ka valitsusele.
Karusloomakasvatuste keelamist on riigikogu maaelukomisjonilt tänavu nõudnud nii MTÜ Loomade Nimel, loomaõiguslusorganisatsioon PETA kui ka Eesti moeloojad.
Riigikogu maaelukomisjoni juht Ivari Padar on varem BNS-ile öelnud, et komisjon ootab karusloomakasvatuste teemal eelkõige valitsuse seisukohta, et pärast seda oma seisukoht kujundada.
Padar tõdes, et maaelukomisjoni liikmed on karusloomakasvatuse keelamise või lubamise suhtes eri meelt.


maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 29. oktoobril
Kaie Ilves
Rainer Vakra: linnutapule tuleb piir panna
Riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Rainer Vakra sõnul ei saa kindlasti nõustuda nendega, kes ütlevad, et jahiturism on Eestis piisaval määral reguleeritud – lindude massitapmise eest ei vastuta praegu otseselt mitte keegi. Loe intervjuud Lääne Elu paberlehest.
Kullamaa suurmaaomaniku põllult tuli välja paari tuhande aasta vanune münt
Kullamaa volikogu esimees ja suurmaaomanik Einar Pärnpuu võttis detektoristilt ära oma põllult leitud mündi, mis on nii väärtuslik, et kuulub nüüd Tallinna ülikooli teaduskogusse.


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

maintext:
Anvar Samost: vähem kui aasta kohalike valimisteni
Anvar Samost
Anvar Samost. Arhiiv
Need kohalikud valimised tulevad hoopis teistmoodi – suuremate valdade ja tähtsust kaotanud Savisaarega.
Võiks arvata, et kohalike valimisteni on peaaegu aasta ja enne kevadet saab avalikkus valimiste teemast puhata. Tegelikult on kindel, et iga päevaga kuuleme valimistest üha rohkem, sest – nagu alati ja kõikide valimiste kohta öeldakse – tegemist on erakordselt olulise pöördekohaga.
Kes kahe nädala eest teraselt „Aktuaalset kaamerat” vaatas, see märkas, et lõigus, kus oli Reformierakonna peakontoris intervjuu erakonna auesimehele etteheiteid tegeva peasekretäriga, paistis korraks üks tahvel, mille ülemisse paremasse serva oli kirjutatud „366”. See pole mingi reptiilide salakood. Täpselt nii palju päevi jäi tol hetkel Tallinna ja kõigi teiste Eesti omavalitsuste volikogude valimisteni. Reformierakond on tuntud oma põhjaliku ja tehnoloogilise lähenemise poolest võimule ning kindlasti pole nüüdki erandit oodata.
Aga enne suuremate erakondade ja suuremate teemade juurde jõudmist tasub peatuda üles seataval laval ja väiksemate, kuid mitte tähtsusetute rollide täitjail.
Järgmised kohalikud valimised on 15. oktoobril 2017. Selleks ajaks ei ole valdu ja linnu Eestis enam mitte üle 200 nagu praegu, vaid üle kahe korra vähem. Kas 70 või 80, ei tea keegi veel öelda. (Seda kõike juhul, kui riigikohus ei üllata ega kogu haldusreformi praegusel kujul kraavi lükka. Aga isegi siis tuleb väga tõenäoliselt hulk vabatahtlikke ühinemisi.)
Suuremais valdades on inimesi ja raha rohkem. Paigast lähevad viimase 25 aastaga välja kujunenud võimusuhted. Üllatusi tuleb valimistel palju, kas või seepärast, et mitmetel valimistel oma väikeses omavalitsuses suure toetuse saanud kohalik liider ei pruugi liitunud naabervaldades üldse tuntud olla. Ilmselt on õigus neil, kes ennustavad, et erakondade positsioon paraneb.
Kõigest hoolimata tuleb üle-eestiliselt oma tulemust kirja saada soovivail erakondadel ikka välja panna ligi 100 nimekirja, mis ei ole lihtne. Isegi suurtel parteidel nagu Reformierakond ja Keskerakond on alati olnud omavalitsusi, kus välja minna ei õnnestu.
Kõige kiiremini ja lihtsamalt lahendas asja seekord Vabaerakond, kes hindas piirkondade võimekust realistlikult ja enamikus omavalitsustes oma nime all valimistele ei lähegi. Tuleb tunnustada leidlikku ja erakonna väärtustega kokku kõlavat lahendust, mis seisneb sõnumis, et nemad seisavad vastu „kohalike kogukondade parteistamisele” ja on „valimistel koos valimisliitudega”.
Suure küsimärgi ees seisab ka EKRE, kel on uues, mitterahvaliitlikus vormis tulemas sisult esimesed kohalikud valimised. EKRE osales küll ka 2013. aastal, kuid selleks ajaks ei olnud erakonda veel praegusel kujul uuesti üles ehitatud. Esimene indikatsioon EKRE võimetest saabki olema vastus küsimusele, mitmes omavalitsuses nad oma nimekirja üles seavad.
IRList ja sotsiaaldemokraatidest rääkides tuleb juba eristada mängu Tallinnas ja teistes Eesti omavalitsustes. IRL tegi 2013. aastal kõiki üllatanud tugeva kampaania pealinnas ja kindluse mõttes asendas Reformierakond IRLi valitsuses hoopis sotsidega. Järgmised valimised läksid IRLil juba palju halvemini ja nüüd on ka tollal palju tähelepanu saanud kampaania võtmetegelased erakonnast lahkunud. Sotsidel on Tallinna poliitikas olnud täpselt null saavutust ja kuigi üle riigi on reitingu seis IRList parem, siis midagi säravat inimeste või ideede poolest neilt ometigi oodata ei oska. Kõige targem lahendus neile kahele erakonnale oleks Tallinnas koostööd teha, aga vaevalt see juhtub ja pigem näeme nende omavahelist vastandumist keele teemal.
Nii IRLil ja sotsidel kui ka Reformi- ja Keskerakonnal on kõige suurem muutus 2017. aasta kampaanias Edgar Savisaare rolli pisenemine.
On peaaegu selge, et kahe nädala pärast valib Keskerakonna kongress uueks esimeheks Jüri Ratase. See omakorda tähendab suure tõenäosusega, et ka Keskerakonna Tallinna linnapea kandidaat on Ratas. Päris kindlasti ei ole kandidaat Savisaar. Isegi kui Savisaar kandideerib Keskerakonna nimekirjas, ei ole IRLil – nii nagu 2013. aastalgi – ega ka kellelgi teisel võimalik ehitada platvormi temaga vastandumisele. Piltlikult öeldes võib ennustada, et kõige enam peab Savisaarele vastanduma hoopis Ratas.
Kindlasti tähtsustuvad uutes oludes linnapeakandidaatide isikud. Reformierakonnas on juba tuttaval moel mitu nime välja käidud. Näiteks Yoko Alender. Kaja Kallas andis just teada, et „on valmis kandideerimisest loobuma”. Reformierakonna sisemist tasakaalu hinnates ja eeldusel, et enne kohalikke valimisi valitsuse koosseis ei muutu, võib kõige tõenäolisem olla Kristen Michali ülesseadmine. Linnapea amet pole Michali suurim eesmärk, kuid kandideerimisest loobumisel on kindlasti omad ohud.
Seda enam, et uus linnavalitsus on üle hulga aja koalitsioonivalitsus. Reformierakond on väikeste, peaaegu märkamatute sammudega üle aasta panustanud võimalusse, et selle koalitsiooni võiksid Keskerakonnaga moodustada just nemad. Korraga nii Tallinnas kui ka Toompeal võimul olla oleks erakordselt magus.


maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 6. oktoobril
Toimetas Lemmi Kann
Sukles ja Uus leppisid kokku pagulaspausis
Haapsalu linnapea Urmas Sukles ning Koit Uus ja Innar Mäesalu MTÜst Pagula leppisid teisipäeval kokku, et sel aastal enam ühtegi pagulasperet vastu ei võeta. Sukles ja Uus kohtusid Haapsalu linnavalitsuse kirja pärast. Sukles saatis eelmisel nädalal sotsiaalministeeriumile teate, et Haapsalu pole valmis rohkem pagulasi vastu võtma.
Osmussaarlaste järeltulijad ostsid saarel krundi
Esimest korda on Osmussaare rootslastel saarel krunt, mis neile kuulub ja kuhu peaks lähiaastail kerkima külaühingu maja.


maintext:
Tugevnev tuul ja madal vesi seab ohtu ühenduse saartega
Toimetanud Kaire Reiljan
Juba sel nädalal tuli Hiiumaale pääsu oodata tunde. Foto Urmas Lauri
Mandri ja saarte vahel ühendust pidav TS Laevad hoiatab, et tugeva tuule ja madala veeseisu tõttu võib nädalavahetuse parvlaevaliiklus olla häititud.
TS laevade teatel pole nädalalõpu ilmaprognoos paranenud. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. Saaremaa liinil võib see tähendada osade parvlaev Ionas reiside tühistamist.
Hiiumaa liinil puhub kirdetuul veetaseme veelgi madalamaks ning sellisel juhul tuleb taas peatada parvlaevade Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaiuga.
Laevafirma palub kõikidel reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks.


title: Vald tahab Oru hooldekodu laiendada

maintext:
Vald tahab Oru hooldekodu laiendada
Kaie Ilves
Oru hooldekodu. Foto: Arvo Tarmula
Lääne-Nigula vald avatseb Oru hooldekodu poole jagu laiendada. Praegu on hooldekodus 50 kohta, plaanis on 90–100 kohta.
Valla sotsiaalhoolekande osakonna juhataja Varje Paaliste ütles, et hooldekodu kõik kohad on pidevalt täis ja järjekorda kedagi ei pandagi, sest järjekord oleks pikem, kui on hooldekodus kohti. „Kui paneksime järjekorda, siis annaksime inimestele ilmaasjata lootust,” ütles Paaliste.
Valla arengukava järgi peaks Räägu mõisa häärberis tegutsevat hooldekodu poole jagu laiendatama 2019. aastaks. Nii kiiresti see tõenäoliselt ei juhtu. Ühe võimalusena nägi vald ette häärberile juurdeehituse tegemist. Et aga häärber, seda ümbritsev park ja hoonekompleks on kaitse all, tuli küsida muinsuskaitseametist nõu. Septembris otsustas muinsuskaitseamet, et juurdeehitis kahandaks häärberi arhitektuuriväärtust ja lõhuks pargi struktuuri. Amet soovitas ehitada uue hoone häärberist loodes asuva administratiivhoone asemele. Paaliste ütles, et sel juhul tuleks häärberile endale leida uus otstarve, näiteks ehitada sinna peretoad, kus saaksid elada vanapaarid, või hakata seal pakkuma intervallteenust.
Intervallteenus tähendab ajutist hooldekodus elamist, näiteks talviti või ajal, mil pereliikmed ise ei saa vanuri eest hoolitseda. Praegu Orul intervallteenust pakkuda ei saa, sest ei ole võimalik kohti tühjalt hoida. Paaliste ei osanud ütelda, millal hooldekodu laieneb, sest mõte administratiivhoone asemele uus hooldekodu ehitada on vallale uus.


title: Tsahkna: muudame oma nime Isamaaks

maintext:
Tsahkna: muudame oma nime Isamaaks (1)
Toimetanud Kaie Ilves
Margus Tsahkna. Arhiiv
Isamaa ja Res Publica Liidu esimees Margus Tsahkna tegi tänasel volikogul erakonnakaaslastele ettepaneku muuta sisu ja nime järgmisel erakonna suurkogul ning edaspidi tegutseda Isamaana.
Tsahkna ütles, et see ei ole katse taastada Isamaaliitu ega Res Publicat, see on ettepanek koonduda Isamaa erakonnaks, minna edasi järgmisse, loogilisse etappi.
„See ei ole mitte tavaline märgimuutus, vaid meie sõnum sellest, et oleme muutunud ja valmis otsustama. Tänane valitsus on muutumas seisaku mootoriks. Peenhäälestus peab lõppema – Isamaa, see tähendabki olla ise oma saatuse peremees ja teha ise oma saatuse üle julgeid otsuseid,“ ütles Tsahkna.
Tsahkna kandis erakonna volikogus ette Isamaa manifesti, kus tõdes, et Eesti on seisakus ning tunnistas ka IRLi osa selles.


title: Kirdetuul puhub suured laevad kai äärde

maintext:
Kirdetuul puhub suured laevad kai äärde
Urmas Lauri
Saaremaa laevaärimees Vjatšeslav Leedo pakkus kolmapäeval, kui suured parvlaevad madala veetaseme tõttu enam Hiiumaa liinil sõita ei saanud, appi Rohukülas kai ääres seisvat parvlaeva Kõrgelaid.
Saaremaa Laevakompanii juhatuse esimees Tõnis Rihvk ütles, et nad tegid kolmapäeval TS Laevadele ettepaneku, et kai ääres seisev Kõrgelaid võiks oma sõsarlaevale Harilaiule hiidlaste vedamisel appi minna. „Meeskond oleks valmis Kõrgelaiuga paari tunni jooksul liinile sõitma,” kinnitas Rihvk.
„Nad ei pidanud vajalikuks,” nentis Rihvk eile keskpäeval. „Ametlikku vastust pole siiani.”
TS Laevade juht Kaido Padar ütles Lääne Elule, et laevafirma planeerib oma tegevust muutuvais ilmaoludes tunni kaupa. „Elame praegu tund korraga,” ütles Padar. „Võib-olla pöördume selle juurde [Saaremaa Laevakompaniilt parvlaeva Kõrgelaid prahtimise] tagasi.”
Rihvki sõnul kaup liialt suure rahasumma taha kinni ei jäänud. „Me ei jõudnudki rahani,” ütles Rihvk ja kinnitas ka Padar.
TS Laevade juht ütles, et riigifirmal on Saaremaa Laevakompaniiga hea koostöö. „Neil on kindlasti suur kogemus, kuidas madala veetaseme ja tormiga toimetada,” lausus Padar.
Parvlaev Kõrgelaid oleks Rihvki sõnul lahendus, mis madala veetaseme korral aitaks Hiiumaa liinilaeva käigus hoida.
Hiidlased hädas
Kolmapäeva lõuna paiku peatas Hiiumaa liinil toimetav TS Laevad merevee madala taseme tõttu Rohuküla ja Heltermaa vahel parvlaeva Regula kurseerimise. Virtsu–Kuivastu liinilt toodi Hiiumaa liinile hullemast päästma Harilaid, mis sõitis öö läbi. Rohuküla sadama juurde kasvas hiigelpikk autokolonn.
Ilma vastu ei saa, teavad mere taga elavad hiidlased, kes neljapäeva ennelõunal kannatlikult ootasid, millal laev neid koju viib. Neljapäeva lõunaks oli veetase mõnevõrra tõusnud. Järjekord oli ajaks, mil esimese reisi tegi parvlaev Regula, veninud 16–18-tunniseks.
Reede keskpäeval oli Rohuküla sadamast kõik soovijad Hiiumaale veetud, liinil olid vabagraafiku alusel parvlaevad St. Ola ja Regula, Rohukülas oli stardivalmis ka Harilaid.
Reedene ilmateade ei lubanud nädala lõpuks midagi head. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. See puhuks veetaseme veelgi madalamaks, siis tuleb taas peatada Regula ja St. Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahet saab sõita vaid madala süvisega Harilaid.
Reedel kella kolmeks päeval oli merevee tase langenud 48 sentimeetrini alla keskmise ning TTÜ meresüsteemide instituudi prognoosi kohaselt langeb meri järgmise 12 tunni jooksul veel vähemalt 10 cm võrra. Kell 15.30 jäigi St. Ola kai äärde ning teda tuli asendama Harilaid.
„Palume reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks,” hoiatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.
Reede pärastlõunal jäi kai äärde merevee tõusu ootama esimesena St Ola, mõne aja pärast lisandus talle ka Regula. Liini jäi teenindama vaid Harilaid. Kõrgelaidu TS Laevad abiks ei soovinud.
Madal meri on laevaliiklust ka varem takistanud
Madal veetase seiskas laevaliikluse mandri ja Hiiumaa vahel 29. jaanuaril 2014. Veetase oli toona Rohukülas 78 ja Virtsus 84 sentimeetrit alla keskmise.
Kriitiliselt madalale langes merevee tase Väinameres 18. märtsil 2013. Päeva lõpuks oli tase Rohukülas 73cm alla keskmise. Parvlaev Regula lõpetas reisid, kui vesi oli 55 cm keskmisest madalam, parvlaeva Muhumaa selline tase veel liinilt ei tõrjunud.
Sellesarnane seis valitses Rohuküla–Heltermaa veeteel ka 2010. aasta jaanuaris, mil laevaliiklus oli madala veetaseme tõttu kohati täiesti katkenud ja häiritud paari nädala jooksul.
Laid-tüüpi parvlaevad
Saaremaa Laevakompanii jäälõhkuja-tüüpi parvlaevad Harilaid ja Kõrgelaid võtavad peale 200 reisijat ja 30 autot.
Harilaid (ehitatud Riias 1985) on prahitud TS Laevadele, teenindamaks Saaremaa liini, praegu abiks Hiiumaa liinil.
Kõrgelaid (ehitatud Riias 1987) teenindas Triigi–Sõru liini. Praegu seisab Rohuküla sadamas.
Kirdetuul puhub mere madalaks
Merefüüsik Tarmo Soomere sõnul on sügisene vee taandumine Eesti rannikul tingitud õhuvoogude muutustest Läänemerel – kui varem andsid sügiseti piirkonnas tooni tugevad edela- ja loodetuuled, siis nüüd puhub aina sagedamini kõvasti just ida- ja kirdesuunast.
Soomere märkis, et tavaliselt puhuvad tugevad tormituuled ida ja kirde poolt kevadisel ajal. Seda on märgata eriti Väinamerel, kui parvlaevadel on vahel madala veeseisu tõttu raskusi mandrilt kas Hiiumaale või Vormsi sõitmisega.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Läänlased said murdmaajooksu Eesti karikavõistlustelt kaks medalit
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Läänemaa kergejõustikuklubi edukad jooksumehed Ainar-Sten Junker, Virgo Vallik ja Martin Teppan. Foto erakogu
Pärnumaal Jõulumäel peeti 2016. aasta murdmaajooksu Eesti karikavõistlused ja meistrivõistlused. Jõulumäe tervisekeskuse huvitavatel ja mitmekesistel jooksuradadel tegid väga hea võistluse kolme Läänemaa kergejõustikuklubi 12 sportlast.
Karikavõistluste programmis oli kokku 16 distantsi kümnele vanuserühmale, Eesti murdmaajooksu meistrid selgusid aga naiste 8 kilomeetri ja meeste 12 kilomeetri distantsil.
Kolmest Läänemaa klubist oli edukaim Läänemaa kergejõustikuklubi (treenerid Endel Susi ja Jaanus Getreu), keda esindasid valdavalt Lihula gümnaasiumi õpilased. Nemad tegid ka maakonna kaks säravamat tulemust. Poiste C-klassi 1000 meetri jooksus saavutas imelise lõpuspurdi teinud Virgo Vallik ajaga 3.34.0 teise koha. 15 jooksjaga võistlusel ületas ta kõrvuti Hanno Tammega finišijoone. Poiste aeg oli sama, kohtunikud aga kuulutasid võitjaks Tamme. Mõistagi on seitse aastat jalgpalliga tegelenud Virgo Vallikule teine koht suur kordaminek.
Sama klubi parim kergejõustiklane, Eesti koondislane Martin Teppan võistles poiste A-klassi 1000 meetri jooksus. Taas tegi Martin väga südika etteaste ja teine koht tuli ajaga 3.11.0.
Sellel distantsil võistlesid veel kaks Läänemaa kergejõustikuklubi jooksumeest: Ainar-Sten Junker saavutas üheksanda ja Tambet Järve 11. koha. Kokku jooksis poisse sel jooksumaal 16.
Tütarlaste A-klassi 500 meetri jooksus tuli rajale kümme jooksjat ja klubile tõi üheksanda koha Hanna Hatto, aeg 1.47,0.
JK Tempo (treener Mihhail Jutkin) parima koha eest selle aasta murdmaajooksu karikavõistlustel hoolitses Ruslan Sergatsov. Tema poiste A-klassi aeg 11.27,0 andis 11 osaleja hulgas viienda koha.
Daniil Andrianov oli meesjuunioride 5 kilomeetri jooksus seitsmes, aeg 22.36,0, ning Anastassija Skatsko tütarlaste B-klassi 1,5 kilomeetri distantsil üheksas, aeg 6.07.0. Daniilil oli konkurente kuus ja Anastassijal 12.
JK Tempo esindaja oli medalinõudleja ka Eesti meeste murdmaajooksu meistrivõistluste 12 kilomeetri jooksus. Igor Skatsko laeks jäi sellel korral 12 osalejaga jooksus 11. koht, ajaga 48.43,0.
Hästi jooksid kaks Haapsalu kergejõustikuklubi (treener Kaja Ladva) kergejõustikutüdrukut. Tütarlaste C-klassi 500 meetri jooksus tuli starti koguni 42 võistlejat. Keity-Liina Kallas saavutas ajaga 1.34,0 viienda koha. Esikolmikukohast jäi teda lahutama vaid üks sekund. Täpselt sama aja jooksis tütarlaste B-klassis Keity-Liina klubikaaslane Hanna-Liisa Salf. 17 osalejaga jooksus andis see tubli kaheksanda koha.
Eesti kergejõustikuliit pani järjekorda ka klubid. Eesti 2016. aasta parim klubi murdmaajooksus on Rakvere KJK Vike. Kokku teenis punkte 30 kergejõustikuklubi. Läänemaa kergejõustikuklubi oli 15., JK Tempo 16. ja Haapsalu kergejõustikuklubi 21.
Jaanus Getreu