description: Mürgise «järve» söövitava veega kokku puutumine põhjustaks pea kõigile elusorganismidele kannatamatuid piinasid ja surma.

title: «kannatuste mullivann» tapab kõik, millega kokku puutub

maintext:
Selle vesi on ligi viis korda soolasem kui seda ümbritsev ookean ja sisaldab lisaks tavapärastele meresooladele ka metaani ning vesiniksulfiidhapet, mis ei lase tal ümbritsevaga seguneda. Sellistes tingimustes suudavad ellu jääda vaid ekstreemseid keemilisi tingimusi armastavad bakterid ja selgrootud eluvormid. Teadlased on andnud järvele ka hellitava hüüdnime «kannatuste mullivann».
«[Avastatud järv] on üks kõige omapärasematest süvaookeanides leitud struktuuridest. Ookeanipõhja sukeldudes võib siin näha midagi, mis meenutab järve või voolavat jõge, mis ei kuuluks justkui siia maailma,» ütles ajakirjas Oceanography avaldatud artiklis «järve» kirjeldanud professor Erik Cordes Temple’i Ülikoolist.
Soolvee basseini tekkemehhanismi seletavad teadlased pragudega ookeanipõhjas, mille kaudu pääses ookeanivesi ligi pinnaalustele soolakihtidele. Teadmata pika aja jooksul on need jõudnud vees lahustuda ja seejärel kivimites leiduva metaani survel taas pragudest välja pressida.
«Järve» uurivad teadlased korraldasid selle uurimiseks ka ekskursiooni, kus sukeldusid uurimisallveelaevaga seda vaatama. Tuli välja, et soolabasseini siseseinad olid kaetud surnud süvavee krabide ja teiste loomadega, kes olid toiduotsingutel kogemata sinna uidanud. Hämmastaval kombel on soolajärve vesi ümbritsevast ligi 14 kraadi soojem, kuid oma soolsuse tõttu siiski raske. Teadlased oletavad, et just soojus oli see, mis ka krabid nende kurvale saatusele ligi meelitas.
Elu leiab aga ka kõige äärmuslikumatele väljakutsetele lahenduse ja nii leiti lisaks surnud loomade jäänustele ka just sellistele ekstreemsetele tingimustele spetsialiseerunud karpe ja mikro-organisme. Teadlased usuvad, kui ükski organism on oma ainevahetuselt võrreldav teiste planeetide eluvormidega, siis on need just täpselt need ookeanipõhja loomad, mistõttu seisabki nüüd ees nende põhjalikum uurimine.
Vaata süvaookeani soolabasseini ja selle elu ka teadlaste avalikustatud videost:


description: USA ravimi-ja toiduamet kiitis hiljuti heaks uue protseduuri, mida tuntakse «vihmapiisa kihi» nime all. Tegu on veest koosneva läätsega.

title: Video: kuidas "vihmatilk" nägemise taastab

maintext:
Asja sisu selgitab USA väljaanne Tech Insider. Vananedes muutub meie silmalääts jäigemaks. Kui muidu fokusseerib silm valguse võrkkesta ette, siis jäigema silmaläätsega koondub valgus silma võrkkesta taha ning seetõttu näemegi lähedal asuvaid esemeid ja kirju udusena. Meditsiinis kutsutakse seda vanaeanägevuseks ehk pesbüoopiaks ja see on kaugnägelikkuse alavorm.
Nüüd leiutasid teadlased aga «vihmapiisa», mis selle haiguse vastu aitab. «Vihmapiisk» töötab sisuliselt nagu laialdaselt kasutusel olevad silmaläätsed. Vahe seisneb selles, et kui läätsed asetatakse silmamuna peale, paigutatakse «vihmatilk» silma sisse. Esmalt loovad arstid silma sarvkesta laseriga «väikese tasku» ning seejärel asetavad nad «vihmatilga» sinna taskusse. Kogu protseduur võtab umbes viis minutit ning nägemine paraneb juba veerand tunni pärast. Praeguseks on kliinilised eksperimendid edu näidanud sadade inimeste peal ning septembris tehti seda esimest korda eksperimendiväliselt. Siiski rõhutavad arstid, et protseduur ei ole kõigi jaoks, sest see võib teatud tervisehädasid võimendada.
Vaata täpsemalt Tech Insideri videost siit:

fasttext_language: et


description: Sammude lugemisest enam ammu ei piisa ning järjest populaarsem on jälgida ka oma südame löögisagedust. Kui enamus aktiivsusmonitorie saavad oma info randmelt, mis pole alati kuigi täpne, siis MOOV HR mõõdab pulssi otsaesiselt, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.

title: MOOV HR aktiivsusmonitor mõõdab pulssi otsaesiselt

maintext:
MOOV HR lubab täpsust, mis sarnaneb elektrokardiogrammi (EKG) tulemustele. Sellise tulemuse saavutab seade mõõtes pulssi ostaesiselt. MOOV HR sensorit saab kasutada erinevaid spordi alasid harrastades. Näiteks on MOOV HR veekindel, mis tähendab, et seda saab seda mugavalt ujumismütsi all kanda. HR tulemusi näeb mobiili rakendusest ning ühendades telefoni kõrvaklappidega, toimib rakendus kui personaaltreener, kes teavitab kui peab rohkem pingutama ja kui hästi trenn on läinud. Lisaks trennile kaasaelamisele saab rakenduses ka sõpradega võistelda ja oma tulemusi võrrelda.
Kuigi aktiivsusmonitoridel on enamjaolt ekraan, millelt saab mugavalt ja reaalajas oma südame löögisagedust jälgida, siis enamus aktiivsusmonitore mõõdavad südame löögisagedust LED valgusega, mis ei ole alati täpne. Kuidas MOOV HR südame löögisagedust täpsemini mõõdab, loe juba lähemalt Digitargast.


description: HIV nn null-patsiendiks peetud Gaetan Dugas viirust USAsse ei toonud, näitab eile avaldatud uuring .

title: Esimene HIV patsient pesti avalikult süüst puhtaks

maintext:
Gaetan Dugas oli aastaid üks vihatumaid inimesi. Stjuuardi ametit pidanud kanadalane muutus legendiks, sest just temale pandi vastutus USAsse HIV toomise eest: Dugas reisis üle maailma ja tal oli palju meessoost seksuaalpartnereid. 1984. aastal ilmunud uuring näitas, et just Dugasega seostusid paljud tollal diagnoositud HI-viirused ning teadlased oletasid, et Dugas sai viiruse Aafrikast ja tõi selle Ameerikasse.
Eile ajakirjas Nature tutvustatud uuring näitab aga, et tegelikult kandis 1970ndatel HI-viirust tuhandeid lääne inimesi. New York oli sealjuures põhiline viirusepesa. Sellisele järeldusele jõudis rahvusvaheline uurimisrühm 1970ndatest aastatest pärit hepatiidiuuringutest kogutud vereproove analüüsides. Kokku analüüsisid nad nii 2000 New Yorgist ja San Franciscost pärit vereproovi, millest tuli välja kaheksa erinevat HIV geneetilist koodi. Nii suutsid teadlased kokku panna «HIV sugupuu», mis näitaski, kust viirus USAsse levis. «Vereproovides on nii palju erinevat geneetilist infot, et viirus ei saanud USAsse tulla alles 1970ndate lõpus nagu varem arvati,» ütles üks uuringu autoritest Dr. Michael Worobey. Tema sõnul sai viirus USAs alguse pigem 1970. või 1971. aastal. Veel enam, nad uurisid ka Dugase enda vereproovi ja see näitas kindlalt, et Dugase viirusest USA epideemia ei alanud.
Laiemalt sai HIV epideemia alguse Kongo Demokraatlikust Vabariigist, kus see levis edasi Kariibimere saartele ja USAsse. USAs toimus aga «plahvatus», sest rahvusvahelise loomuga New Yorgist levis viirus Lääne-Euroopasse, Austraaliasse, Jaapanisse, Lõuna-Ameerikasse ja muudesse paikadesse.


description: Valdav osa Telia koduinterneti klientidest ei saa juba nädalajagu vaadata maailma populaarseima videojagamisportaali YouTube sisu.

title: Telia kliendid ei saa kasutada maailma populaarseimat videoportaali

maintext:
Videod käivituvad vaid hetkeks ning edasi jääb keskkond lootusetult otsima kasutaja interneti kvaliteedist lähtuvat sobivamat videokvaliteeti. Järgneb veateade ja kuvatakse link kvaliteediprobleemide infolehele.
Telia esindaja Raigo Neudorf ütles Postimehele, et ettevõttel on keskkonna omaniku Google’iga kontakt olemas ning probleemist ollakse teadlikud. Läbiv probleem see tema sõnul siiski pole ning osadel klientidel teenus toimib.
«Google on teada andnud, et mure on nendepoolne ning hetkel otsitakse sellele lahendust,» ütles Neudorf.
Kolmanda kvartali lõpus oli Telial 232 000 lairiba internetiühenduse tellijat. Probleem ei puuduta Telia mobiilise interneti kasutajaid.


description: Autoettevõtete liit on saanud tõsiselt pahaseks sõidujagamisteenuse legaliseerimise eestkõnelejaks oleva riigikogu liikme Kalle Pallingu peale ja soovitab tal udujutu ajamine lõpetada.

title: Autoettevõtjad said kurjaks: Palling, pole vaja puhuda roosat udu!

maintext:
Liidu ajas vihale Postimehe veebis möödunud nädalal avaldatud artikkel, kus Palling avaldas kahjutunnet selle üle, et politsei on asunud menetlema seaduses ettenähtud loata reisijavedusid korraldanud autojuhtide vastu esitatud avaldusi. Avaldused 50 sellise juhi vastu esitasid aga just auto- ja taksoettevõtjad.
«Pallingul tuleks taksofirmade ja autoettevõtete liidu kritiseerimise asemel endale tuhka pähe raputada ning selgitada, kuidas on võimalik, et ligi kaks aastat tegutsevad taksonduses ettevõtjad, kes ei järgi Eesti Vabariigis kehtivat seadusandlust, kuid ainus, mis riigikogus Uberi ja Taxify tegevust kaitsvat Pallingut heidutab, on tõik, et seadusrikkumiste tõkestamisega tegeleb politsei,» leiab nüüd autoettevõtjate liit tänases avalduses.
Liit leiab, et politsei peabki taolistel puhkudel sekkuma, kuna seadusetuse tõkestamine on korrakaitseorganite ülesanne. «Ühistransporditeenuse osutamine ilma seaduses nõutud ohutust tagavate meetmeteta, on piisavalt riskantne tegevus, et muuta ebaturvaliseks pahaaimamatult teenust kasutavate klientide igapäevaelu ning panna politseid tegutsema,» seisab liidu avalduses.
Kehtiva Ühistranspordiseaduse kohaselt on tasuline sõitjatevedu ilma seaduses loetletud dokumentideta keelatud. Politsei menetluses on 200 konkreetset juhtumit, kus 50 sõidujagamisega tegelenud juhti on rikkunud seadust.
«Tegemist pole üksikjuhtumitega, vaid süsteemse seaduste eiramisega. Kui tolereerime seadusandlusele sülitamist ühes valdkonnas, sillutame teed anarhiale ka mujal. Riigikogu liige peaks sellist lihtsat asja ometi mõistma,» leiavad ettevõtjad. «Võrdse kohtlemise printsiip on üks demokraatia nurgakive. Praegu turul valitsev olukord, kus taksofirmad peavad teenust osutades seadusepügalaid kõrvalekaldumatult täitma, sõidujagajad aga on kõigist kohustustest vabastatud, on pehmelt öeldes skisofreeniline ja õigusriigi põhimõtteid häbistav.»
Autoettevõtjad soovitavad Pallingul lõpetada ka roosa udu ajamine töökatest pereisadest, kes peale väsitavat päeva sõidujagamisteenust pakkudes lisaraha teenivad, või usinatest õppuritest, kes Uberi autode roolis oma õppekulusid tasa teevad.
«Kokkuleppeveo teenus on puhtakujuline ettevõtlus ja niinimetatud sõidujagamisplatvormid Uber ja Taxify ühistranspordifirmad, mis dikteerivad vastavalt nõudlusele dünaamilises muutumises olevaid veohindu,» leiavad ettevõtjad.
Taxify rendib juhtidele transpordivahendeid, mõlemad platvormid võtavad tellimustelt vahendustasu – seega toimivad täpselt samamoodi nagu tavalised taksofirmad.
«Vahe on ainult selles, et kui taksofirmad peavad kandma lisakulusid sõitjate turvalisusriskide maandamiseks, siis kokkuleppevedajad on nendest kuludest priid ja eks ole nende tuludki selle võrra suuremad. Tänu Pallingu ja teiste seadusandjate soosingule, oleme jõudnud niikaugele, et ühistranspordiseaduse eiramisest on saanud Eesti Vabariigis ärimudel lisatulu teenimiseks,» seisab liidu avalduses.
Nad arvavad veel, et praegune segadus on kellelegi nähtavasti äärmiselt meeltmööda, sest miks muidu riigikogu ühistranspordiseaduse parandustega nii ühemõtteliselt venitab ja Kalle Palling seaduseeirajate kaitseks üha uusi demagoogia meistriklassi kuuluvaid vabandusi nuputab.
Ühistranspordiseaduse muutmise eelnõu läbis kevadel riigikogus esimese lugemise, kuid jäi pärast seda toppama.


description: Naftahinna langus ja sellele järgnenud suurkoondamised on ärgitanud inimesi Norra rannikualadelt saama tõelisteks leiutajateks ja viimase aja üks säravamaid sellekohaseid näiteid on startup  riigi lääneosast, mis on asunud looma neljarattalisi ja ilma trotsivaid jalgrattaid.

title: teoks võib saada ilma trotsiv neljarattaline

maintext:
Esmapilgul pigem väikest ja ülimalt kaasaegset autot kui sääreväristajat meenutav ratas kannab nime Podbike ning just see leiutis on üks neist, mis pääses neil päevil Tallinnas peetava Euroopa suurima rohetehnoloogia ideede võistluse ClimateLaunchpad finaali.
Euroopa Liidu normide kohaselt on tegemist aga täieõigusliku jalgrattaga - tühimass on sellel kõigest 50 kilo ning liikumisvahendi esmamudeli kabiinis on lisaks täiskasvanule ruumi ühele lapsele ja poekotilegi. Mõlemad tagarattad on varustatud elektrimootoriga ning energiat annab rattale ka pedaalidega ühendatud generaator, mis saab energiat ka siis, kui juht pidurdab. Aga nii palju sissejuhatuseks tehnilisest poolest.
«Kõik algas tegelikult kokkupõrkest,» meenutas ettevõtte asutaja Per Hassel Sorenson, kellega kohtusime ühel tuulisel ja külmal Tallinna oktoobrihommikul.
See juhtus 2009. aasta esimesel vihmasel tööpäeval, mil mees oma tavajalgrattaga asunud teele ja põrutas ligikaudu 10 km/h kiirusega otsa talle ette keeranud autole otsa. Seda meenutab nüüd metallist implantaat ühes mehe jalgadest ning hirm kasutada igapäevasõitudeks jalgratast.
Kuid nende tagajärgede kõrval tekkis Sorensonil vastupandamatu idee, asuda looma midagi, mis pakuks sõitjatele ühelt poolt kordades enam turvalisust, kuid ühtlasi kaitseks ka vihma ja tuule eest.
Aluseks võttis ta meiegi tänavatel turiste sõidutavad velomobiilid, kuid sai peagi aru, et Põhjala ilmaoludes pole nendega enamuse osa aastast midagi peale hakata – vihm, tuul, külm. Lisaks ei ole peaaegu selili asendis võimalik pedaalidele erilist jõudu suunata ning selle alumiiniumist detailid ja ketid tekitasid liiga palju lärmi.
«Me peame valmistama midagi paremat,» kummitas mehe peas mõte, kui oli nädalaid velomobiiliga tööle ja koju sõitnud ning siirdunud ülikooli jätkusuutliku energia kursustele. Nagu oma ideesse jäägitult uskuvate idufirmade puhul tihti ikka, on seni idee realiseerimiseks kasutatud peamisel iseenda säästusid, kahe auto asemel on tema perel nüüd üks, paat müüdi maha, nagu ka suure osa tema omanduses olnud ühe ettevõtte aktsiaid.
Aga tagasi ratta enda juurde. Neli ratast on selle all stabiilsuse saavutamiseks, eri kurvides. Pikkuseks on seadmel veidi vähem kui 2,4 meetrit ning laiuseks alla 80 sentimeetri. Veelgi vähem võtab see ruumi parkimisel, kuna see tõstetakse automaatselt tagaotsale püsti.
Valminud on ka visuaalne prototüüp selliste jalgrataste garaažist – päikesepatareide abil elektrienergiat tootvad keeratavad putkad, millesse mahub neli sellist ratast püsti.
/ podbike.com
Ratas on veel varustatud esi- ja tagavalgustusega, täielikult sõltumatu vedrustusega ning ka lisavarustusena õhufiltriga, mis esiotsast siseneva tänavaõhu salongikõlbulikuks muudab. Selle valmistamisel on kasutatud peamiselt vaid kahte materjali: alumiiniumi ja taaskasutatavat plastikut.
Sõita saab selliste ratastega nii jalgrattateedel kui autoteedel – kehtivad täpselt samad reeglid, mis tavajalgrattale.
Per Hassel Sorensoni sõnul on ratast võimalik kasutada ka talvel, kuna on projekteeritud väga stabiilseks ning võimalik kasutada ka talverehve. Kokpiti küttena on esialgu mõeldud siiski vaid inimkeha enda poolt toodetav soojus.
Hetkel on ettevõttel töös kahe sellise jalgratta prototüübi loomine ning otsitakse tootmise käivitamiseks 2,5-miljoni eurost investeeringut. Podbike’i veebilehel on võimalik rattaid juba eeltellida ning neid on sisse antud juba 30 ringis. Ühe ratta hind on esialgu veidi vähem kui 300 eurot, kuid hinda loodetakse veelgi alla saada – isegi kuni poole võrra, kui tootmine on täismahus käima läinud.
Nii asutaja Per Hassel Sorenson kui ettevõtte tegevjuht Anne-Lise Heggeland on varem töötanud riigi nafta- ja gaasitööstuses, kuid nafta maailmaturu olukord on ka neid sundinud uusi väljakutseid otsima. Naftahinna languse tagajärjel arvatakse töö olevat kaotanud ligi 50 000 riigi elanikku ning eelkõige suunatakse neid riigi eestvedamisel ettevõtlusesse.
Euroopa suurim rohetehnoloogia ideede võistlus ClimateLaunchpad on Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi jätkusuutliku majanduskasvu toetamiseks suunatud programmi Climate-KIC algatus.


description: Kui liitlasriigi diplomaatilist korpust peaks tabama lörtsinohu, võiks Cadillac CT6 esinduskohustustega hakkama saada. Rääkimata sellest, et oma nurgelise ja isepäise välimusega on ta meie autopargis oodatud vaheldus.

title: härra suursaadik

maintext:
20 aasta tagustest andmetest võidi leida uus elementaarosakene
Avastus on nii suur, et see võib muuta senist arusaama füüsikast – seda muidugi siis, kui tegu pole statistilise veaga.


description: Ameerika Ühendriike nädalavahetusel tabanud hiiglaslik küberrünnakute laine tekitas paljudes imestust, kuidas on ikkagi võimalik, et süütust nutiteleviisorist või -külmkapist võib saada töövahend selliste rünnakute korraldajate käes.

title: Eesti ekspert selgitab: kuidas saab külmkapist küberründaja

maintext:
Küsisime riigi infosüsteemide ameti analüütikult Anto Veldrelt nõu, mida need ründed endast õigupoolest kujutasid ja kuidas enda seadmeid ja koduvõrkusid paremini kaitsta.
Märke küberrünnakute ohu kasvust ilmnes juba kuu algul ning ennustati just infopommitamisega seotud rünnakuid. Mis asi on ikkagi DDoS-rünnak - kuidas infopäringutega pommitamine käib, on seesama, mis toimus Eestis pronksiööde ajal?
*DDoS* tähendab eesti keeles «hajusat ummistusrünnet» või «hajusat teenusetõkestusrünnet» - ingl. k «distributed denial of service».
*Teenus* seetõttu, et tühja kohta pole mõtet rünnata, ikka ju rünnatakse ju neid, kes teenivad internetis raha või peavad infoportaale. Ära käkerdada püütakse ikka seda, mis on suur ja ilus.
*Hajus* seetõttu, et rünne ei toimu ühest selgelt väljendunud kohast (häkkeri kodust), vaid et oma nime ja näo varjamiseks paneb pahategija korraga ründama kümme tuhat sissemurtud seadet eri riikidest. Kui netis ripakil olev ebaturvaline ressurss ühendada ühtse kontrolli alla, moodustub n-ö zombivõrk. Samal põhjusel pole mõtet küsida, kust riigist rünnak tuli – sissemurtud seadmeid leidub kõikjal. Miljoni dollari küsimus on, kes ja kust zombiarmeed juhib. Loomulikult on võõrastesse seadmetesse sissemurdmine kuritegu ... kuid seda sooritab netti läbikammiv robot. Mõnes riigis (.DE) loetakse kuriteoks ka sissemurdvate arvutiprogrammide omamist.
*Rünnak* saab võimalikuks, sest igal infoteenusel on mingi konstruktsiooniline piir, et kui palju bitte netitorudest läbi mahub ja mitut päringut sekundis serverid veel teenindada jõuavad.
Kui nüüd paha inimene korjab ühtse juhtimise alla sellest numbrist rohkem zombisõdureid ja saadab nad üheaegselt sama infosüsteemi küsitlema, siis katkestused juhtuvadki.
Lõpuks on teenuseid, mis toimivad mitte lihtsalt nalja pärast, vaid neid läheb vaja ülejäänud Interneti toimimiseks. Näiteks nimeteenus – DNS – mille katkemisel netisirvijad ei suuda enam servereid üles leida. Vastses juhtumis põrutasid koduruuterid kommertsiaalse DNS-pakkuja pihta.
Kuidas ikkagi on võimalik, et mu internetiga ühendatud külmkapp või 2015. aasta Samsungi telekas muutub minu enda teadmata botneti liikmeks ja see ründajaks muuta?
Botnet Mirai kaardil paistis Eestist vaid väga üksikuid seadmeid. Seega pole Eestis asi veel kuigi hull.
Ent ühiskond on mõnest asjast valesti aru saanud, näiteks justnagu uue tehnoloogia kiire kasutuselevõtt olekski alati turvaline.
Äri on peenike tasakaal kasumi ja turva vahel – kui riistapuu turvaliseks muutmisega ülearu kaua molutada, siis tuleb konkurent, paiskab odavama seadme turule ja sinu äri ongi läbi.
Sageli on ka firmad ise huvitatud standardparoolidest ja tagaustest, sellega saab hiljem kõvasti kokku hoida kasutajatoe kulusid.
Ja ega seade päris iseseisvalt muutugi zombivõrgu liikmeks, ikka keegi paha inimene käib ukselinke katsumas ja avaliku Interneti poolelt sisse murdmas.
Turvalisus tähendab suuremat keerukust ja suuremat kulu. Firmades ja riigiasutustes pruugitakse näiteks riistvaralisi tulemüüre, kodudes seni mitte.
Mina omas kodus olen teinud selged valikud – kuigi mul on ühtsama marki nutitelefon ja televiisor, olen teadlikult loobunud nii nende kahe kokkulõimimisest kui ka pilt-üle-WiFi imedest teenusepakkjuja ruuteri vahendusel.
Mida saab selliste rünnakute vastu ette võtta tavainimene ja mida riiklikul tasandil – kogu internetti ja kõiki riike ju blokeerida ei saa?
Kiirreageerimine on edev ja kallis võimekus, kuid turvaline elu algab pigem planeerimisest.
Kõigepealt tuleb loobuda ebaturvalistest kiusatustest – näiteks arvutimängudest, mis nõuavad ruuterilt iseavanevaid võrguporte (niinimetatud uPNP funktsionaalsus).
Kõige ohtlikumad on seadmed ja programmid, mis nõuavad, et keegi neile otse internetist ligi pääseks.
Iga majjatoodavat seadet võiks enne ostmist turvalisuse koha pealt guugeldada. Kas tootjal on varem olnud turvajamasid?
Kas seadmele on saadaval uuendusi? Kui sageli need uuendused saabuvad? Sest kui firmal pole harjumustki omi vigu parandada, on lahenduseks vaid uue seadme ost.
Lõpuks, olukorras, kus koduvõrku tuleb ära mahutada kettakastid, lambipirnid, külmkapid, meediamängijad ja IPv6, peab ilmselt ka koduvõrk ise muutuma oluliselt keerukamaks.
Riigiasutustes ja firmades osatakse võrke segmenteerida (turvaliselt jupitada), see kunst ilmselt nüüd kandub mõne aasta jooksul kodudesse.
Näiteks minu kodus on suisa kaks eraldi WiFit – üks omadele, teine võõrastele. Internetipakkuja karbi küljes leiduva WiFi lülitasin välja kohe esimesel õhtul.
Asi, millest Mirai zombivõrgu rünnaku puhul eriti rääkida ei taheta, et pahad asjad juhtusid pigem nende sidepakkujate juures, kus ei keelata internetipakettide võltsimist (huvilised võivad ise guugeldada: BCP35). Soomes riiklik regulaator ei luba säärast sidepakkujat üldse turule, kelle võrgus odavruuter saab IP-aadresse võltsida.
Ka saab riik paremini kaitsta nimeservereid.


description: Eesti startup Markus arendab lahendust, mis võimaldab kaubanduskeskustel ja ööklubidel asuda kontrollima automaatselt klientide vanust ja nii näiteks alaealistel teatud kaupade ostmist välistada.

title: Kaubanduskeskused võivad asuda klientide vanust automaatselt kontrollima

maintext:
Lahenduse idee on näo tuvastamise funktsiooni ja ID-kaardil kujutatava vastavuse kontrollimine. Täpsemalt suudab see tuvastada inimese vanust tema näo mitmete parameetrite järgi ning aru saada ID-kaardile kantud andmetest.
Idee ühe autori Kristjani sõnul sai kõik alguse sellest, et tal õnnestus 15-aastasena osta poest ilutulestikke ja aasta hiljem siseneda Tartu ööklubisse Maasikas ning kohtuda seal «teatavat ametit» pidava naisterahvaga ilma, et keegi kontrollinuks ta ID-kaarti. Talle teadaolevalt joob 2/3 Eesti alaealistest vähemalt kord kuus alkoholi.
Kui lahendus valmis, saaks seda rakendada näiteks iseteeninduskassades, pakiveorobotitel, ööklubides ja ka veebipoodides, et sobimatud tooted ei satuks alaealiste kätte. Meeskonnal on olnud juba läbirääkimisi näiteks nii Rimi kui Starshipiga.
Markus võitis ära nädalavahetusel Tartus peetud Garage48 suurandmete prototüüpimise ürituse (seda saab uuesti vaadata siin)ning jätkab oma idee edasiarendamist. Üritusel võidutsesid ka linnuliike laulu järgi tuvastav rakendus Linder ning linnaelanikele mõeldud veebikeskkond OpenTartu otsuste ja linnaga seonduvates projektides kaasa rääkimiseks.


description: Kreeka keeles «iseenda söömist» tähendava nähtuse uurimine pärmirakkudes tõi jaapani raubioloogile Yoshimori Ohsumile maailma mainekaima teaduspreemia.

title: Nobeli meditsiinipreemia 2016: võimalused Parkinsonist vananemise aeglustamiseni

maintext:
Kui rakus oma aja ära elanud valkude ja organellide lagundamisega tegelevad organellid lüsosoomid avastati, peeti neid ennekõike raku prügikastiks. Täna meditsiini Nobeli saanud Yoshinori Ohsumi teene seisnebki autofaagia ehk «enesesöömise» protsesside lähemas uurimises. Suuresti tänu tema panusele võime täna öelda, et lüsosoomid mitte lihtsalt ei lagunda rakkudes ebavajalikku materjali, vaid osalevad taastkäitlemise protsessis, mille tagajärjel sünteesivad rakud uusi vajalikke aineid.
Mõneski mõttes on seekordne meditsiini-Nobeli valik üllatuslik, kuna ammu pole juhtunud, et mainekas auhind antaks uurimisrühma asemel vaid ühele inimesele. Ka suurem osa ennustusi sihtis seekordset preemiat hoopis antikehade (T-lümfotsüütide) uurimise valdkonda, kust on viimastel aastatel tulnud rohkelt kasvajate ja autoimmuunhaiguste ravi hõlbustavaid avastusi.
Ohsumi töö tugevus seisneb autofaagia protsesside kirjeldamises, aga ka sellega seotud geenide tuvastamises. Oma uurimistöös keskendus ta peamiselt pagaripärmi rakkudele, lihtsatele mudelorganismidele, mida on lihtne geneetiliselt muundada. Katsete käigus viis ta seentesse sisse erinevaid mutatsioone ning vaatas siis, kuidas rakud edasi käitusid. Mõnede puhul ilmnes üsna pea «maha kantavaid» rakke kandvate vakuoolide pidev suurenemine, mis vihjas katkenud autofaagiale – töötlemist vajavat materjali tekkis pidevalt juure, samal ajal ei suutnud lüsosoomid olemasolevat järjekorda aga eemaldada. Tehes kindlaks, millise mutatsiooniga rakud autofaagia võime kaotasid, leidis Ohsumi ka inimeste puhul kogu protsessi kirjeldavad DNA lõigud.
Enamasti katkeb lüsosoomide töö näiteks rakkude stressi, näljutamise ja mitmete haiguste puhul, samas võivad seda põhjustada ka mitmed haigused. Autofaagia puudumine võib omakorda tähendada erinevate vähkkasvajate teket ja närvihaigusi.
Tugev fundamentaalteadus
Kui seni oli valkude hävimist nähtud ennekõike kui raku surma lähenemist, siis Ohsumi töö ja sellele järgnenud uuringud on näidanud, et tegelikult on siin tegemist raku elukäigus oluliste protsessidega, mille katkemine võib tuua kaasa tõsiseid tagajärgi ja haigusigi. Ehk räägib Ohsumi avastuste olulisusest seegi, et auhind anti talle ilma olemasolevate rakendusteta, ehk siis puhtalt fundamentaalteadusliku saavutuse tunnustusena.
«Enamasti saadakse see auhind fundamentaalse avastuse eest ja see on siin kahtlemata olemas,» kommenteeris mainekte teaduspreemiate hooaja avauudist Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi direktor Toivo Maimets. «Teine pool on aga selgelt praktiline lahendus – mis sellest avastusest saab? Autofaagia stressivastus on tõepoolest hästi oluline, et rakus tasakaalu hoida. Kui autofaagia häiringuid põhjustavad geenmutatsioonid on rakus olemas, siis ei suuda need enam vigaseid valke lagundada. Häiritud autofaagiat on teada nii Parkinsonismi tõves, 2. tüüpi diabeedis ja mujal. Minu meelest oleks see preemia kümnesse, kui nende teadmiste põhjal oleks olemas ka mingid väga konkreetsed ravimid, kuidas tervet autofaagiat taastada. Fundamentaalbioloogilise tööna on ta muidugi super.»
Ta lisas, et konkreetsest «produktist» hoolimata on Ohsumi loodud teadmistel kahtlemata väga laialt rakendusi paljudes meditsiini valdkondades nimetatud haiguste ravist kuni ka täiesti loomulike protsesside muutmiseni. «Kahtlemata saame me veel kuulda uudiseid haiguste kohta, kus autofaagia rida on vigane või ei tööta. Muuhulgas kaasneb vigaste valkude ja organellide kujunemine ka organismi vananemisega. Põhjust ja tagajärge on siin küll keeruline ühendada, aga kui rakust ebavajalik sodi ära lagundada, on põhimõtteliselt võimalik ka vananemise protsessi aeglustada,» nägi Maimets Nobeli teeninud avastustes siiski olulisi rakendusvõimalusi.


title: Häired raua ainevahetuses võivad põhjustada Alzheimer'i tõbe

maintext:
Täna kaitseb doktoritööd Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi doktorant Kristin Part, kes uuris raua ainevahetuse häirete seost Alzheimer`i tõve tekkimisega. Doktoritöö uuris raua regulatsiooni, oksüdatiivse stressi ja põletikuliste protsesside vahelistes seostes osalevaid molekulaarseid mehhanisme.
Alzheimer'i tõbi on kiirelt progresseeruv neurodegeneratiivne ehk närvirakkude taandarenguga seonduv haigus ja kõige sagedasem dementsuse vorm, mille tekkepõhjus pole siiani selge. Arvatakse, et neuronite suremiseni viiva teekonna esmane tekitaja on amüloid β (Aβ) peptiid, mis moodustab ajus haigusele iseloomulikke amüloidi deposiite ehk naaste.
Häired raua ainevahetuses võivad osaliselt põhjustada Alzheimer'i tõbe
Usutakse, et Aβ peptiidi ladestumise ja oksüdatiivse stressi vahel on tugev seos. Oksüdatiivseks stressiks nimetatakse seisundit, kus on häiritud vabade radikaalide tootmise ja nende elimineerimise vaheline tasakaal. Teatud iseloomulike omaduste tõttu on ajukude oksüdatiivsetele kahjustustele eriti vastuvõtlik.
Doktoritöö eesmärk oli uurida raua ainevahetuse, oksüdatiivse stressi ja põletikuliste protsesside vahelisi seoseid. Kui seni on põletiku ja raua regulatsiooni vahelisi seoseid uuritud peamiselt immuunrakkudes, siis antud doktoritöös kasutati mikrogliia BV-2 rakke. Need on kesknärvisüsteemis paiknevad kaitserakud. Aktiveerimise korral muutuvad mikrogliia rakud fagotsüteerivateks ehk võõrkehi hävitavateks rakkudeks.
Doktoritöö tulemused on olulised edasiste eksperimentide jaoks, et töötada välja uusi strateegiaid neuropatoloogiliste protsesside vastu suunatud ravimite tootmiseks. Töö täisteksti loe siit.


description: Lõuna-Korea tehnoloogiaettevõte Samsung teatas, et vähendas nutitelefoni Galaxy Note 7 tootmisest maha võtmise tõttu oma käesoleva aasta neljanda kvartali ning uue aasta esimese kvartali kasumiprognoose umbes 3,5triljoni vonni (2,8 miljardi euro) võrra.

title: Süttimisalti tipptelefoni mahakandmine läheb Samsungile maksma vähemalt viis miljardit eurot

maintext:
Üleeile oli Samsung kärpinud ka oma käesoleva kvartali kasumiprognoose 2,6 triljoni vonni (2,2 miljardi euro) võrra.
Septembri alguses kutsus Samsung süttimisohu tõttu tagasi 2,5 miljonit juba müügiks läinud Note 7 telefoni. Seadmete väljavahetamine probleemi ei lahendanud ning esmaspäeval teatas ettevõte börsile, et otsustas tarbijate ohutust silmas pidades augustis esitletud tipptelefoni tootmise lõpetada.


description: Eestisse laienes täna maailmas tuure üles võttev teenus JustWatch, mis otsib mitmete platvormide seas üles just selles riigis üle interneti mahamängimiseks kättesaadavad filmid, sarjad ja telesaated.

title: JustWatch jõudis täna Eestisse

maintext:
Möödunud aasta algul tegevust alustanud JustWatch oli seni kättesaadav 18 riigis ning seda on nüüdseks kasutanud enam kui 18 miljonit inimest.
Teenus võimaldab ühe otsinguga saada vasted sellistest platvormidest nagu Netflix, iTunes, Google Play, iTunes ja Viaplay ning saada ühtlasi infot viimati neisse keskkonda lisatud uuest sisust.
Kui mõni film on samaaegselt kättesaadav mitmes keskkonnas, siis on võimalik jälgida kohe ka seda, millises neist on selle vaatamine kõige odavam.
Vasteid saab filtreerida veel näiteks selle põhjal, kas need on saadaval mahamängimiseks või ostmiseks, on nende kvaliteediks HD või SD, lisaks tootmise aasta, sisukategooria ja reitingu alusel.
Teenus on kättesaadav nii veebis kui Androidi ja iOSi rakendustena ning lisaks Eestile laienes see täna Lätisse ja Leetu.


description: Kuigi Saksa autokontserni Volkswagen teatas äsja kasumi ja käibe suurenemisest, ei tähenda see, et ettevõte on mullu lahvatanud heitgaasiskandaalist edukalt välja tulnud, kirjutab Saksamaa ärileht Handelsblatt.

title: Heitgaasiskandaal võib Volkswagenile veel kümneid miljardeid eurosid maksma minna

maintext:
Ettevõte peab USAs trahvide ja kahjutasude tarbeks veel 400 miljonit eurot kõrvale panema, mis viib kogu heitgaasinäitajate võltsimise eest määratud trahvide jaoks kõrvalepandud summa juba 18 miljardile eurole. Handelsblatti väitel ei ole saaga aga sellega veel läbi - rahandus- ja börsiringkondades arvestatakse juba kokku umbes 30 miljardi euro suuruse kogukuluga, mõned analüütikud on viitanud isegi 50 miljardile eurole.
Nimelt ei hõlma Volkswageni seni USA võimudega sõlmitud kokkulepped kolmeliitriseid mootoreid, mis on kasutusel kokku 85 000 Audil, Volkswagenil ja Porschel. See aga võib Volkswageni kontsernile uute trahvide ja kahjutasude näol veel miljardeid eurosid maksma minna. Suur osa uutest trahvidest puudutab Audit, mis on viimastel kuudel just samal põhjusel ka järjest oma kasumiprognoose langetanud. Kolmapäeval teatas Ingolstadtis baseeruv autotootja ka, et loobub Le Mansi võidusõidust osalemisest.
Kui kõrvale jätta heitgaasiskandaal, sujuba Volkswageni äritegevus suuremate probleemideta. Kolmanda kvartali kasumiks oli 2,28 miljardit eurot, mullu samal ajal oli ettevõte trahvideks kõrvale pandud vahendite tõttu 1,73 miljardi euroga kahjumis. Käive suurenes tänavu kolmandas kvartalis ühe protsendi 51 miljardile eurole.
Volkswagen tunnistas mullu septembris, et paigaldas diiselautodele tarkvara, mis pettis USA-s kasutatavaid emissioonikatseid selliselt, et viimased näitasid katsete vastavust keskkonnastandarditele. Pärast testide lõppemist lülitas auto end tavarežiimile, millega paisati õhku ettenähtust kuni 40 korda rohkem lämmastikoksiidi.
Skandaal võttis ülemaailmsed mõõtmed, kui Volkswagen tunnistas, et oli kõnealust petuvara laadinud 11 miljonisse Porsche, Audi ja Volkswageni sõiduautosse.


description: Praktikas tähendab see, et ülekaalulisele emale sündinud laps põeb elu jooksul rohkem haiguseid ning tema eluiga võib lüheneda.

title: Ülekaalulised emad sünnitavad "vanemaid" lapsi

maintext:
Nii näitas täna ajakirjas BMC Medicine avaldatud Belgia teadlasterühma uuring.
Bioloogiline vanus pole pelgalt sõnakõlks, vaid see seostub meie kehas asuvate teleomeeride pikkusega. Teleomeer on kromosoomi otstes asuv DNA ahela piirkond, mille ülesanne on kromosoomi kahjustuste eest kaitsta. Teleomeerid kahanevad iga kord kui meie rakud jagunevad ning muutuvad ka inimese elu jooksul väiksemaks. Lühemaid teleomeere seostatakse aga südamehaiguste, II tüüpi diabeedi ja ateroskleroosiga (veresoonkonnahaigus).
Inimeste teleomeeride suurus erineb juba sündides ning teadlased ei teagi päris täpselt miks see nii on. Hasselti Ülikooli teadlased eesotsas Tim Nawrotiga üritasidki välja selgitada, kas ema kaal võib siin rolli mängida. Selleks analüüsisid nad hiljem rasestunud naise kehamassiindeksit. Kui naised sünnitasid, võeti nende platsentast ja nabanöörist vereproovid ning mõõdeti nii vererakkudes asuvate teleomeeride suurust. Selgus, et naise kehamassil ja lapse teleomeeride pikkuse vahel on selge seos. Ülekaalulistele naistele sündinud laste teleomeerid olid umbes 2,5 protsenti lühemad kui normaalkaalulistele emadele sündinud beebide teleomeerid. Rasvunud naiste puhul oli aga vahe juba 5,5 protsenti.
«See on suur ja tähenduslik erinevus, sest eluea jooksul kulub teleomeeri 5,5 protsendi võrra lühenemiseks viis kuni kümme aastat,» ütles Nawrot. Samas rõhutas ta, et see ei tähenda nagu rasvunud emadele sündinud lapsed tingimata teistest viis aastat vähem elaks – selleks on vaja väga pikaajalisi uuringuid.
Kuidas aga kaal teleomeeride suurust mõjutab? Nawrot usub, et põhjus peitub liigses rasvkoes. Rasv võib tekitada põletikku ning toota kemikaale, mis võivad põhjustada oksüdatiivset stressi, mis omakorda kahjustavad rakke ning võivad teleomeere lühendada. See kõik jõuab aga platsenta kaudu beebi kehasse, usuvad teadlased.
Samas pole kindel kas seos on ikka põhjuslik. Nii arvab osa teadlasi, et võib-olla on ülekaalulistel emadel juba eos lühemad teleomeerid ning need antakse lastele geenidega edasi. Sel puhul võib rolli mängida ka isa kaal.


description: Kanepi mõju kasutajate vaimsele tervisele on vastuoluline teema. Inglise ja Kanada teadlaste uuringud heidavad valgust uimasti tarvitamise varjukülgedele.

title: Uuringud näitavad kanepi tarvitamise seost psühhooside ja vaimsete häiretega

maintext:
Mitmel pool maailmas populaarsust koguva uimasti mõjud leiavad aina enam uurimist ning kuigi varasemad uuringud on näidanud kanepi ja mitmete tema koostisosade positiivseid mõjusid näiteks valu ja spastilisuse ravil, näitavad teised jällegi varases nooruses ja suurtes kogustes kanepit tarvitama hakanud inimeste seas kõrgemat vaimse võimekuse häirete ja vaimuhaiguste tekkimise tõenäosust. Kuidas seosed töötavad, ei olnud veel aga keegi uurinud.
Ajakirjas Acta Psychiatrica Scandinavica avaldatud uuringu autorid on kanepi mõju uurinud ka oma varasemas kliinilises töös ja tõusnud oma tööga Kanada juhtivateks kanepi mõjude ekspertideks.
«Paljud meie programmist läbi käinud noored inimesed kasutavad kanepit suurtest kogustes ja usuvad varasematest uuringutest hoolimata, et hetkelist enesetunnet tõstevnobel p kanep parandab nende psüühilist tervist. Seetõttu me otsustasimegi uurida kanepi ja depressiooni mõju inimeste psühhiaatrilistele sümptomitele, ajutööle ja vaimsele võimekusele,» seletas värsket uuringut juhtinud doktor Elizabeth Osuch.
Kanepi mõjude kindlaks tegemiseks kogusid teadlased hulga noori inimesi, kes jagati nelja gruppi: depressioonis kanepisuitsetajad, ilma häireteta kanepisuitsetajad, kanepit mitte suitsetavad ja depressioonis inimesed ning terved mittesuitsetajad. Lisaks peeti silmas ka seda, kas kanepit hakati suitsetama enne 17. eluaastat.
Uuringu käigus viidi osalejate peal läbi psühhiaatrilisi ja kognitiivseid uuringuid, neil lasti teha IQ teste ja nende ajusid uuriti EEG skänneriga. Vastupidiselt oodatule ei ilmnenud ühtegi tulemust, mis oleks kinnitanud kanepi depressioonivastast mõju. Sagedasti kanepit tarvitavate ja mitte tarvitavate depressioonis inimeste psühhiaatriliste näitajate võrdluses ei tulnud samuti välja ühtegi märkimisväärset erinevust.
Küll aga ilmnesid nelja grupi võrdluses erinevused, kui uuriti ajutegevust motoorika ja tasu reaktsioonidega seotud piirkondades. Rohke kanepikasutamine ei parandanud siin depressioonist tingitud vajakajäämisi, vaid tegi need mõnes piirkonnas isegi hullemaks.
Varakult alustanud suitsetajate ajuskännid näitasid visuaalse ja ruumilise info töötlemise, mälu, sisekaemuse ja tasuga seotud ajupiirkondades väga ebatavalisi ajufunktsioone, samuti näitasid uuringu tulemused seost nooruses suures koguses kanepi suitsetamise ja madalama IQ vahel.
«Meie tulemused näitavad, et kanepi tarvitamine ei paranda vigu ajutegevuses ega ka depressiooni sümptomeid. Varases eas suitsetama hakkamine võib lisaks ajutegevusele mõjutada ka IQ’d,» võttis doktor Osuch uuringu tulemused kokku.
Psühhoosi kordumise risk
Teine, inglise King’s College Londoni teadlaste uuring jälgis hoopiski kanepi tarvitamise mõju inimestele, kes olid uuringule eelnenud kahe aasta jooksul kogenud psühhoosi ehk reaalsustaju häireid. Tulemused näitasid, et selle kahe aasta jooksul kanepit tarvitanutel oli psühhoosi kordumise tõenäosus 13 protsenti kõrgem kui uimastist hoidunud katsealustel.
«Siin tuleb mõistagi silmas pidada, et psühhoosi kogenud patsientidel on niigi kõrgendatud sümptomite taasesinemise tõenäosus,» seletas uuringu kaasautor Sagnik Bhattacharyya Live Science’ile ja lisas, et kanepi uuringu tulemused kirjeldavad kanepi suitsetamisest tulenevat psühhoosi naasmise tõenäosuse tõusu.
Uuringus jälgisid teadlased 220 psühhootiliste episoodide tõttu haiglaravi vajanud patsienti. Jälgimine sai alguse peagi pärast haiglasse vastu võtmist. Bhattacharyya ja kolleegid rääkisid nendega ja tegid kindlaks, kas nad olid enne psühhoosiga haiglasse pöördumist kanepit kasutanud. Järgneva kahe aasta jooksul peeti haigetega kontakti, mille jooksul küsiti ka pidevalt, kas nad on taas kanepit pruukinud. Tuli välja, et sellele küsimusele positiivselt vastanute seas oli ka psühoosiepisoodide taasesinemise tõenäosus märksa kõrgem.
Ka oma ajakirjas JAMA Psychiatry avaldatud artiklis tunnistavad teadlased, et inimeste enda suuliselt antud andmetel põhineva uuringu metoodika ei ole täiuslik. Siiski tasub kanepi suitsetamist pärast psühhootilise episoodi läbimist pigem vältida.


description: Nii näitas 200 arsti seas tehtud uuring. Enim seostus leid abortide ja kanepi suhtes antud nõuannetega.

title: Arstide poliitilised vaated mõjutavad patsientidele antud nõuandeid

maintext:
Konservatiivsemate vaadetega arstid innustasid patsiente suurema tõenäosusega abordist loobuma, samuti hoiatasid nad inimesi sagedamini kanepikasutamisega seotud terviseriskide eest, võrreldes vähem konservatiivsete kolleegidega.
Nii selgus hiljuti Ameerika Teaduste Akadeemia Toimetises avaldatud Yale’i Ülikooli teadlaste tehtud uuringust, kus politoloogid Eitan Hersh ja Matthew Goldberg uurisid kuivõrd erinevad USAs demokraatidest ja vabariiklastest arstide nõuandmise viisid.
Arstide poliitiliste vaadete määramiseks vaatasid nad avalike hääletustulemuste andmebaase, valides sealt 200 arsti – pooled neist olid demokraadid ja pooled vabariiklased. Seejärel esitati arstidele üheksa patsientidega seotud stsenaariumit ning paluti tohtritel stsenaariumi tõsidust hinnata. Lugude hulgas oli näiteks alkoholiga liialdamine, sigarettide või marihuaana suitsetamine, depressiooni põdemine, prostituutidega seksimine, kiivrita mootorrattaga sõitmine, lastega majapidamises relva hoidmine ning varasemad abordid.
Uuring näitas, et vähem tundlike teemade puhul – nagu alkoholi tarbimine või kiivrita sõitmine – langesid demokraatide ja vabariiklaste arvamused kokku. Kui küsimus seisnes aga abortides, relvades või kanepi suitsetamises, lahknesid arstide arvamused tugevalt. Kui demokraate panid muretsema relvad, siis vabariiklasi häirisid kanep ja abordid.
Samasugune vahe ilmnes ka siis, kui arstidelt uuriti, kuidas nad sellise probleemiga patsiendiga tegeleks. Võrreldes demokraatidega innustaks vabariiklased patsiente kanepisuitsetamisest loobuma, nad räägiks rohkem kanepiga seotud legaalsetest riskidest ning nad suhtusid abordi tegemisse tõsisemalt.
«Patsiendina tasuks arstilt uurida, kas ta räägib seda mulle seetõttu, et selle kohta on tõendeid või on asi nende poliitilistes vaadetes,» ütles Hersh ajalehele The Guardian, «ehkki arstid kutsuvad end mehaanikuteks, kes patsiente alati samal moel kohtlevad, pole see selgelt alati nii.»
Hershi sõnul näitavad tulemused, et arstide poliitilised vaated peaksid olema avalikumad. Nii plaanib ta luua veebilehte, kust saaks arstide poliitilisi vaateid järele kontrollida. Ootuspäraselt see idee arste aga ei vaimustanud. «See võib neile tähendada majanduslikku kahju, sest pooled patsiendid jätaks vale partei tõttu arsti juurde tulemata,» põhjendas Hersh.


description: Äsja pärjati nanomasinate loojad  Jean-Pierre Sauvage, J. Fraser Stoddhart ja Bernard Feringa Nobeli preemiaga. Mis on aga nanomasinad ja kui väikesed on kõige väiksemad masinad, selgitab keemiaprofessor Margus Lopp.

title: Keemiaprofessor: nobelistide loodud masinad sarnanevad sõlmedega nööris

maintext:
Kui väikesed on kõige väiksemad masinad? Juba koolis oleme õppinud, et kõik ained koosnevad molekulidest ja molekulid oma struktuuriga annavad ainetele nende omadused. Seega: kõige väiksemad masinad saaksid olla ühe molekuli suurused. Molekul ise võib seejuures olla keskmiselt kogukas, et mahutada ära selle masina sõlmed.
Nagu ikka teaduses lähtus ka värskete nobelistide tegevus huvist asjade olemuse vastu: kuidas suhtuvad omavahel üksikud molekulid; kuidas moodustavad struktuursed molekulide klastrid – kuidas iseorganiseeruvad molekulaarsed struktuurid; kuidas toimub bioloogilistes süsteemides teatavate molekulide äratundmine; kuidas toimivad sümmeetria ja asümmeetria sellistes süsteemides.
Selliste põhiküsimustele vastuse otsimise käigus on tänaste laureaatide poolt loodud keerulise molekulaarsed struktuurid, mis sarnanevad sõlmedega nööris, Möbiuse lehega (leht, millel on vaid üks külg) ja teiste objektidega, mida saab matemaatikas kirjeldada topoloogia terminites.
Nende poolt on loodud ka molekulid, mis võivad töötada nanolülititena, ühendades ja lahutades nanomeetrilises suuruses elektriahelaid. Mõned loodud molekulidest võivad toimida nanomasinatena, mis liiguvad tõepoolest sarnaselt suurtele masinatele ja on võimelised seejuures vedama ka kasulikku koormat – bioaktiivseid ravimimolekule etteantud aadressil organismides.


authors:
Ingrid Piirsalu
Digitarga Kaasautor

description: Tartu linn, Tartu ülikool ning Telia Eesti allkirjastasid 20. oktoobril koostöömemorandumi, mille sisuks on jätkata koostööd parema ning innovaatilisema elukeskkonna rajamiseks Tartus, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.

title: Tartu hruštšovkad muutuvad targaks!

maintext:
Linn, ülikool ning Telia on panustanud juba ligi aasta ühiselt projekti SmartEnCity, mille peamiseks eesmärgiks on parema, innovaatilisema ning energiasäästlikuma linnakeskkonna rajamine.
Üks SmartEnCity tegevusi on renoveerida Tartu kesklinna piirkonnas paiknevad ajale jalgu jäänud hruštšovkad energiasäästlikuks, nutikaks ja atraktiivseks ehk n-ö smartovkadeks.
SmartEnCity projekt on alles arendusjärgus, kuid ühiselt tehtud jõupingutused on olnud tulemuslikud ja seetõttu otsustati allkirjastada koostöömemorandum laiahaardelisema koostöö tegemiseks, mis ei piirneks vaid ühe projektiga, vaid hõlmaks rohkemaid tegevusi erinevatest valdkondadest. Milliseid tegevusi targa linna loomiseks koos planeeritakse, loe juba lähemalt Digitargast.


description: USA väljaanne Tech Insider selgitab, miks Kuul tuleks teistmoodi liikuda.

title: Puust ja punaseks video: miks on Kuul lihtsam hüpata kui ringi käia?

maintext:
Enamik inimesi pärast lapsepõlve enam keksides ringi ei liigu. Samas on just see liikumisviis Kuul ringi käimiseks sobivaim. Ehkki Maal pole see kõige efektiivsem transpordiviis, muutub see Kuul lihtsamaks – põhjus peitub gravitatsioonijõus, mis on Kuul võrreldes Maaga palju väiksem. Nii on Kuul hüpelda palju lihtsam.
Hiljuti kontrollisid sama loogikat ka teadlased, vaadates kuidas inimeste liikumine erineva gravitatsioonijõuga jooksulintidel erines. Tulemused näitasid, et väiksema gravitatsioonijõuga võtab liikumine küll vähem energiat, ent samas ei toimu see nii kiiresti kui kõrgema gravitatsioonijõuga paikades. Teisalt on sel puhul ka keerulisem joosta, sest hõõrdumist maaga on vähem, nii püsib ka kukkumise oht suuremana.
Vaata rohkem Tech Insideri videost SIIT.


authors:
Aivar Orav
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Õppejõud

description: Kas apteegilettidel müügil olevad tervisetestid on piisavalt usaldusväärsed, küsib Tartu Tervishoiu Kõrgkooli bioanalüütika õppejõud Aivar Orav.

title: Bioanalüütik Aivar Orav: testi end ise - kas usaldusväärne lahendus?

maintext:
Tehnika ja teaduse arenguga on unistus apteegiletilt saadavatest kiiretelt ja mugavalt toimivatest tervisenäitajate testkomplektidest saanud tegelikkuseks. Kuid kas sellised testid on piisavalt usaldusväärsed?
Ühed vanemad patsiendi enda kasutatavad ja seni ka kõige enam täiustatud ning täpsemad kodukasutuse analüsaatorid on vere glükoosi sisalduse mõõtjad glükomeetrid. Need võimaldavad diabeedihaigel mitu korda päevas mõõta vere glükoosisisaldust ja vastavalt mõõtetulemusele diabeedi ravi kontrollida. Siiski tuleb meeles pidada, et need analüsaatorid sobivad küll koduseks ravi jälgimiseks, kuid nende täpsus ei ole samal tasemel laborist saadavate mõõtetulemusega ning need on mõeldud ainult diabeedi ravi jälgimiseks, mitte aga diagnoosimiseks. 2016. aastal viisime läbi Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis väikese uurimistöö (Karjane 2016), kus võrdlesime apteegis saada olevate glükomeetrite erinevust labori meetodiga. Töö tulemusena selgus, et glükomeetrite täpsus oli võrreldes labori meetodiga oluliselt väiksem ja glükomeetri kasutaja peaks arvestama, et selliste testide tulemused võivad erineda laborianalüüside omadest 8-16 protsenti.
Märksa keerulisem on olukord aga paljude testidega, mida võib samuti apteekidest või interneti apteekidest endale muretseda. See nimekiri on küllalt pikk: kuseteedepõletiku testid, PSA-test, „halva kolesterooli test“, allergiatestid jne. Selliste testide kasutamisel tuleb teada, et on väga suur oht teha valesid otsuseid oma tervise kohta. Näiteks PSA ehk prostataspetsiifiline antigeen, mille määramise alusel diagnoositakse meeste eesnäärmehaigusi. Apteekides pakutav kiirtest muutub positiivseks (tekib triip) teatud PSA kontsentratsiooni juures, kuid erinevates vanusegruppides meestele kehtivad erinevad otsustuspiirid ning üht kindlad kontsentratsiooni (tavaliselt 4 ng/ml) näitav test ei anna patsiendile loodetud usaldusväärsusega tulemust tema haigusseisundi kohta. Kindlasti ei tohiks sellise testi negatiivse tulemuse saamisel lükata edasi arsti visiiti või jätta arsti külastamata.
Teise näitena tooksin kuseteede põletiku testi (leukotsüüdid/nitritid/valk), mille tegemisel tuleb kindlasti teada, et kui uriini analüüs on kogutud valesti, siis võib saada nii vale-positiivse kui ka vale-negatiivse tulemuse ning kuseteede põletikku võib seetõttu saada valesti diagnoositud või jääda sootuks diagnoosimata. Siinkohal on kindlasti vajalik haiglapersonali õpetus või juhised. Ka negatiivse tulemuse saamisel on arsti konsultatsioon kindlasti vajalik.
Mida peaks teadma koduste testide kasutaja? Kindlasti kõigepealt seda, et kodused testsüsteemid ei asenda meditsiinilaborist saadavaid mõõtetulemusi. Enne testi muretsemist tuleks kindlasti hinnata koos oma perearstiga selle otstarbekust (need on kallid!), perearsti abi on kindlasti vajalik ka tulemuse tõlgendamisel. Ka negatiivse tulemuse korral ei tohiks arsti visiiti edasi lükata või hoopiski ära jätta, sest kasutatav test ei pruugi sobida teie konkreetse haiguseisundi diagnoosimiseks. Kui otsustate siiski testi kasutada, tuleb kindlasti järgida täpselt testiga kaasas olevat juhist.
Artikkel tugineb Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis läbi viidud rakendusuuringul, uuringute tulemustega saab tutvuda ka 24. novembril konverentsil „Terves kehas terve teadmine“: www.nooruse.ee/konverents


description: 122-aastaseks elanud prantslanna Jeanne Calment läks ajalukku kui kõigi aegade vanimaks elanud inimene. Uue uuringu kohaselt oli ta üks vähestest, kes vanuse looduslikku ülempiiri ületada on suutnud.

title: Uuring: inimese eluiga on jõudnud

maintext:
Teadlased on juba aastakümneid täheldanud, et pea kõikjal üle maailma kehtib tendents inimeste oodatava eluea pidev kasv. 1997. aastal 122-aastaselt surnud prantslanna Jeanne Calment oli tedaolevalt kõige vanemaks elanud inimene läbi aegade ning innustatuna tema näitest on mõnedki uurimisgrupid välja töötamas meetodeid eluea veelgi pikemaks venitamiseks.
Värskes Nature’is avaldatud uuring võib nendest arengutest suuri lootusi ammutavatele inimestele kainestavalt mõjuda. Nimelt jälgisid New Yorgis asuva Albert Einsteini nimelise Meditsiinikolledži teadlased ülemaailmseid demograafilisi näitajaid ja jõudsid järeldusele, et Calmenti rekordi ületamise tõenäosus on kaduvväike. Nende analüüs näitab, et piir jääb ligikaudu 115 eluaasta lähedale ning selle ületajad, nagu rekordi püstitanud prantslanna, on tõesti vaid väga harvad erandid.
Uuringu juht Jan Vijg ja kolleegid võtsid oma uurimise aluseks 38 riigi andmeid koondava Maailma Suremuse Andmebaasi. Nende loogika oli lihtne: kui vanuse ülempiiri ei ole, siis peaks kõige suurem keskmine kasv ellujäämuses esinema järjest vanemas vanuses. Andmed näitasid aga sootuks muud. Ellujäämuse paranemise iga kasvas 20. sajandi algusest peale järgemööda, kuid jäi 1980. aastatel 99 eluaasta juures seisma, kasvades vaid väga aeglaselt. 88 protsendis uuritud riikidest ei ole ellujäämuse andmed 1980ndatest aastatest saati paranenud.
Edasi vaadati kõige vanemaks elanud inimeste andmeid koondavat Rahvusvahelist Pikaealisuse Andmebaasi, et näha, kui vanaks inimesed siis jõuavad elada. Ka seal toimus kõige vanemate inimeste suremiseas pidev kasv, mis peatus aga 1990. aastatel 115 aasta juures. Võrdlus mitme erineva sarnase andmebaasiga vaid kinnitas tulemust – kusagil 115 aasta juures on inimese vanusepiir.
Arvestades viimastel aastatel toimunud arenguid toitumises ja üldmeditsiinis, oli tulemus ka uuringut juhtinud Vijgi jaoks ootamatu. Arvutused näitavad, et 115 aasta piiri ületamise tõenäosus on tänapäeval väike, vaid 1:10 000 aastas. «Oleksime oodanud rohkem Jeanne Calmenti laadseid inimesi, aga tundub, et neid siiski ei ole.»
Selline tõdemus on muidugi tõrvatilgaks meepotis neile, kes on ennustanud inimeste eluea kasvu sadade aastateni ja nii mõnigi on tulemusi kritiseerinud. Näiteks teatas Max Plancki Demograafiauuringute Instituudi teadur James Vaupel, et uuring on täis tendentslikke järeldusi. Mitu eluea pikendamise võimalusi uurivat teadlast on juhtinud aga tähelepanu võimalikele meditsiinilistele sekkumistele, mis võiksid seda piiri siiski edasi tõsta.
«Muidugi on olemas vanuse ülempiir, kui me ei sekku,» kommenteeris uuringut Brigtoni Ülikooli biogerontoloog Richard Faragher. Kindlasti on teatud edusammud võimalikud, kuid piiri olemasolu need tõenäoselt ümber ei lükka.
Näiteks vahendas The Guardian vananemist uuriva hollandi teadlase Henne Holstege sõnu: «Näib, et [115 eluaasta juures] on tõepoolest suremuse piir, mida tänapäeva meditsiin ületada ei suuda. Kui inimene sureb 70-aastaselt südamehaigustesse, siis võib ülejäänud keha veel täie tervise juures olla ja nii võib ka selle konkreetse südamehaiguse ravi eluiga märkimisväärselt pikendada. Vanemate kui 100-aastaste puhul ei ole probleemid enam aga ainult südames, vaid kõigis kehasüsteemides, mis on vanusega hapraks jäänud. Kui surma ei too südamehaigus, siis toob selle miski muu.»
Uuringu autori Jan Vijgi sõnul on uuringu õppetunniks, et inimesed peaksid võtma teatavaks, et elueal on selge piir ning selle piiri sees tuleb elada võimalikult õnnelikku ja tervislikku elu. «Sellesse peaksime tegema ka oma investeeringud,» ütles Vijg.


description: Eesti teadlased on kirja pannud tulevikustsenaariumid, mis meid lähema saja aasta jooksul seoses kliimamuutustega ees ootavad. Põhisõnum on see, et Eesti peab äärmuslikeks ilmaoludeks senisest paremini valmis olema.

maintext:
Purustavad maavärinad ja tsunamid Eestit ei ähvarda, ent igasugune äärmuslikkus hakkab toimuma tunduvalt sagedamini, kirjutas ERRi uudisteportaal.
«Selle tuleviku kliimastsenaariumite üks komponente oli see, et välja arvutada, millise sagedusega on tulevikus rohkem sademeid ja äkksadusid, kus tuleb korraga rohkem kui 30 mm maha ja kõik arvutused ja stsenaariumid näitasid, et selliste olukordade tõenäosus kasvab tulevikus,» selgitas keskkonnaagentuuri asedirektor Timo Uustal «Aktuaalsele kaamerale».
Arengukava toob välja meid kõige rohkem mõjutavad ekstreemsused: äärmuslikud kuuma-, põua- ja vihmaperioodid, õhutemperatuur tõuseb 4,3 kraadi, tormid sagenevad ja tuule kiirus kasvab 18 protsenti, puudub püsiv lumi- ja jääkate, kusjuures jää ulatus Läänemerel väheneb 2,5 korda.


description: Nii küsis ERR-i Novaatori ühe minuti loengus Tallinna ülikooli humanitaarteaduste doktor Natalia Abrosimova.

title: Kuhu kaovad soome-ugrilased?

maintext:
Rahvaloenduse järgi elab eestlaste kõrval Eesti Vabariigis ligi 9 614 muud soome-ugrilast: ersad, mokshad, udmurdid, komid, karjalased, marilased, ungarlased, soomlased, ingerisoomalsed ja paljud teised. Üleüldse on maailmas soomeugrilasi umbes 25 miljonit. Soome-ugri keelte kõnelejate hulk väheneb aga jätkuvalt.
Venemaal elavate soome-ugri rahvaste arvu vähenemise peamiseks põhjuseks on oma rahvusriikide või eri keeli toetava keelepoliitika puudumine. Soome-ugri keeltes on vähe võimalusi saada haridust ja saavutada ametialast edu. Omakeelse eluringi kitsuse ning keele madala prestiiži tõttu toimub keelevahetus ning lõpuks üleminek enamuskeelele, mille tagajärjena emakeel jääb tagaplaanile.
Vaata edasi ühe minuti loengu videost SIIT.


description: Heitmenäiduskandaali sattunud Saksa autotootja Volkswagen (VW) müüs septembris 947 600 sõiduautot ja veokit, mis teeb aastaseks kasvuks 7,1 protsenti ning on 2,5 aasta suurim kuumüügikasv, kirjutab Reuters.

title: Volkswagen tegi septembris viimaste aastate suurima müügikasvu

maintext:
Saksa ajakiri Der Spiegel kirjutab, et Saksa valitsus on otsustanud lõpetada bensiini- ja diiselautode tootmise alates 2030. aastast, et täita aastaks 2050 kliimaeesmärk, mille kohaselt tuleb vähendada süsinikdioksiidiheitmeid 95 protsenti.
Eestis on petutarkvarast vabanenud 164 Volkswagenit
Kui poole aastaga eemaldati Eestis petutarkvara vaid 84 Volkswageni sõidukil, siis septembri jooksul on see arv jõudsalt kasvanud ning tarkvarauuenduse on läbinud juba 164 autot, samas küündib probleemsete sõidukite arv riigis üle 4000.


description: Eesti tehnoloogiaettevõtte EveryPay kaardimaksete ekspert Lauri Teder selgitab, kuidas paremini kaitsta andmelekete ja küberrünnakute eest veebipoode.

title: Kaardimaksete eksperdi nipid: kuidas kaitsta oma veebipoodi

maintext:
Veebipoodide nakatamine pahavaraga ja sellega seotud probleemid on teada olnud juba alates 2015. aasta veebruarikuust ning taoliste rünnakute põhilisteks sihtmärkideks on e-poed, mis kasutavad avatud koodiga tarkvara. Seni tuvastatutest on enim probleeme just Magento platvormi töötavatel poodidel, kes kasutavad täisintegratsioone.
Levinum meetod on see, kus kasutatakse teadaolevaid turvaauke pahavara paigaldamiseks. Antud pahavara lisab lehele JavaScript koodi, mis edastab paralleelselt makse sooritamisega vormi andmed ka kolmandale osapoolele – viimastel juhtudel Venemaal asuvatesse serveritesse.
E-poed peaksid jälgima, et kõik vajalikud uuendused oleks paigaldatud ning paroolid oleksid turvalised. Samuti tuleks lasta teha ründetestid.
Millised on põhilised võimalused tagada veebipoe kaitset lisaks turvalise platvormi kasutamisele?
· Kasutada SSL sertifikaate, mis kaitsevad klientide andmete varastamise eest. Mitte salvestada tundlikke andmeid, nagu näiteks krediitkaardi kehtivusajad või CVV2 koodid. Piisab sellest, kui kaupmees säilitab vaid neid andmeid, mida läheb vaja kliendile raha tagastamiseks.
· Nõuda klientidelt keerulisemaid paroole, sundides neid kasutada paroolis nii numbreid kui tähti, nii suuri kui väikseid.
· Paigaldada häiresüsteemi, mis automaatselt annab märku, kui tuvastab kahtlast aktiivsust.
· Kaitsta erinevaid veebipoe sektsioone, nagu registreerimisvormid, otsingumootorid, sisselogimise kastid, täiendavate tulemüüridega.
· Regulaarselt kontrollida süsteemi turvalisus, mis aitab kiirelt märgata ebatavalist aktiivsust või viiruseid, ning nõuda sama ka platvormi pakkujalt.
· Kasutada kõikide programmide viimaseid versioone ning pidevalt neid uuendada.
· Kasutada pilvepõhist DDoS kaitset.
Kliendid aga peaksid olema teadlikud, et kaardiga tehtud kahtlased tehingud saab alati kaupmehe juures vaidlustada.
Üle maailma on kübervaraste saagiks langenud pea 6000 veebipoodi, nende seas ka mitmed Eestist. Läbi interneti makset sooritades varastavad kurjategijad maksekaardi andmed ja müüvad need hiljem mustal turul maha.


description: Eluaseme soetamise kõrval on auto ostmine üks kulukamaid väljaminekuid, mille tarbeks ei pruugi vajalikku ressurssi kohe käepärast leiduda. Sellisel juhul võib olla lahenduseks taskukohase hinnaga kasutatud auto.

title: Kasutatud autode ohu- ja kasuteguritest

maintext:
Tänavu aastal on Eesti suurima automüügiportaali auto24 keskmiseks tavakasutaja sõiduki hinnaks kujunenud 6374 eurot¹. Sarnases hinnaklassis domineerivad nii kasutatud Audi A4 kui ka A6 mudelid ning Volkswagen Passatid ja Golfid ühes Toyota Avensisega. Nende ning teiste automudelite turvalisust avariide korral saad kontrollida Euro NCAP kodulehelt.
Kindlustamaks kasutaja turvalisust ning vältimaks võimalikke remondikulusid, tuleb kasutatud auto soetamisel pöörata kindlasti tähelepanu sõiduki tehnilisele seisukorrale. Põhjalik tehniline ülevaatus, proovisõit ning läbisõidumõõdiku näidu kontrollimine on siinkohal vältimatud sammud. Soovitame Sul tehnoülevaatuspunkt aga ise valida, et välistada võimalikke kokkuleppeid ülevaataja ja müüja vahel. Uuri lisaks, kuidas autot varasemalt kasutati. Kasutatud auto ostmisel tuleks kindlasti välja selgitada, kas sõiduk on eelnevalt avariides osalenud. Maanteeameti sõiduki taustakontroll võimaldab tuvastada auto avariilisuse ning leida ka kinnitust, et tegemist ei ole varastatud autoga.
Lisaks palu müüjalt sõiduki VIN-koodi, mille abil saad auto ajalugu ka Google kaudu kontrollida. Müüja keeldumisel on Sul mõistlik tehingust loobuda. Enne ostu vormistamist tee kindlaks, kas müüja on eraisik või ettevõtte. Seda põhjusel, et eraisikust müüjaga on probleemide lahendamine tunduvalt keerulisem tema oluliselt väiksema vastutuse tõttu. Nimelt ei kehti eraisikule tarbijakaitsereeglid, kuna lepingut ei sõlmita kaupleja ja tarbija vahel.
Siiski on kasutatud auto ostmine igati mõistlik lahendus. Koos korrektselt koostatud üleandmis-vastuvõtmisakti ja kahes eksemplaris ostu-müügilepinguga on põhjaliku eeltöö tulemusena võimalik soetada endale korralik sõiduvahend. Sellise lahenduse pakkumiseks on Bigbank loonud erinevate kliendisegmentide huvisid ning võimalusi arvestades paindlikud võimalused. Bigbanki poolt pakutavate lahenduste puhul on võimalik sõiduk osta ning oma nimele vormistada tervelt kuu aja vältel. Seejuures ei kaasne kuni 15 000 eurose sõiduki soetamisel automaatset sissemaksu ja kaskokindlustuse kohustust, mis muudab auto ülalpidamiskulud märgatavalt taskukohasemaks. Huvi korral on võimalik Bigbanki poolt auto soetamiseks pakutavate võimalustega tutvuda SIIT.


description: Elektriautode tootja Tesla Motors avalikustas oma kolmanda kvartali majandustulemused. Analüütikutele ootamatult jõudis ettevõte 22 miljoni dollariga kasumisse, kirjutab Wall Street Journal.

title: Üllatus: Tesla jõudis kasumisse

maintext:
Tegu on Tesla ajaloo teise kvartalikasumiga, esimest korda jõuti plusspoolele kolm aastat ehk 12 kvartalit tagasi. Ettevõtte kolmanda kvartali käive kasvas aastaga 936,8 miljonilt dollarilt 2,3 miljardi dollarini. Kolme kuu jooksul tarniti kokku 24 821 Model X linnamaasturit ning Model S sedaani ehk kaks korda rohkem kui mullu samal ajal.
Ettevõttel oli septembri lõpu seisuga 3,1 miljardit dollarit vaba raha ehk 162 miljonit dollarit vähem kui sellele eelnenud kvartali lõpus. Samas maksti kolmandas kvartalis tagasi 600 miljoni dollari suurune võlg.
Järgmisel aastal turule jõudva rahvamudeli Model 3 abil loodab ettevõte suurendada 2018. aastaks oma tootmise 500 000 autoni. Võrdluseks: veel mullu oli see number kümme korda väiksem.


description: Viimastel nädalatel veelgi viiendiku oma aktsiate väärtustest kaotanud Twitter tahab lähiajal koondada kaheksa protsenti oma töötajatest, mis tähendab, et sarnaselt eelmisele aastale jääb tööta umbes 300 inimest.

title: Raskustes Twitter koondab sadu töökohti

maintext:
Twitter Inc. kavandab üsna laiaulatuslikku koondamislainet, mis peaks teatavaks saama selle nädala nädala jooksul, vahendab Bloomberg asjaga lähedalt seotud allikaid.
Ettevõte plaanib koondada umbes kaheksa protsenti oma töötajatest ehk ligi 300 inimest. Täpselt samas suurusjärgus töötajaid koondas Twitter juba ka eelmisel aastal, kui ettevõtte tegevjuhi koha võttis üle selle kaasasutaja Jack Dorsey.
Ametlik teade koondamiste kohta võib tulla enne ettevõtte kolmanda kvartali tulemuste avalikustamist, ütles üks asjaga seotud allikas Bloombergile. Twitteri pressiesindaja keeldus seda väidet kommenteerimast.
Raha kaotav Twitter on püüdnud müügitulu vähenedes oma kulutusi kontrolli alla saada. Ettevõte palkas hiljuti müügitehingu läbiviimiseks pankurid, kuid terve rida ettevõtteid, eks algselt ostuhuvi üles näitasid - teiste hulgas Salesforce.com, Walt Disney ja Alphabet - loobusid sellest plaanist.
Viimase 12 kuuga on Twitteri aktsia kaotanud 40 protsenti oma väärtusest ja see on muutnud ettevõtte jaoks keerukamaks ka inseneridele palga maksmise. See on andnud olulise löögi Twitteri konkurentsivõimele ja selliste ettevõtetega nagu Google ja Facebook konkurentsis püsimisele. Plaanitud koondamine võib mingil määral ettevõtte keerulist olukorda leevendada.


description: Juhib USA, seejärel on enim Nobeli preemiaid võitnud Saksamaal ja Suurbritannias sündinud teadlased.

title: Suur kaart: millistest riikidest on tulnud enim Nobeli preemia laureaate?

maintext: Esmaspäeval jagatakse selle aasta esimene Nobeli preemia. Postimehe kaart näitab aga, missugustes riikidest pärineb enim Nobeli laureaate. Kaardil on kujutatud teadlaste sünniriigid praeguse riigikorra järgi, ehk kui nobelist sündis endise Nõukogude Liidu territooriumil näitab kaart tema sünnikohana praegust, iseseisvunud vabariiki. Laureaatide nägemiseks liigu kaardil hiirega konkreetse riigi juurde.


description: Eesti idufirma Gleather võitis esikoha Tallinnas nädala lõpus peetud Euroopa suurima rohetehnoloogia võistluse ClimateLaunchpad finaalis.

title: Želatiinist kunstnaha leiutanud Eesti idufirma võitis Euroopa suurima võistluse

maintext:
Gleather plaanib asuda tootma nahalaadset materjali lihatööstuse väärtusetutest jääkidest valmistatavast želatiinist. Seega kunstnaha algmaterjaliks on jätkuvalt loomad, aga mitte ainult nahk vaid selle kõrval ka kondid ja kõõlused.
«Tegeleme teemaga, mis kõnetab kõiki, seega võrreldes mõne abstraktsema lahendusega on meie ideed väga lihtne mõista,» ütles idufirma asutaja Mari-Ann Meigo. Tema sõnul tundub želatiinist toodetud materjal nahana, kuid on palju odavam.
Ettevõtte esimeseks sihtturuks on Skandinaavia ökomoe brändid ning huvi eestlaste leiutatud materjali vastu on viimastel täiesti olemas. Selle nahalaadse toote kasutamine aitab arvutuste kohaselt neil materjalilt ja selle töötlemiselt kokku hoida kuni 50 protsenti.
Võistlus tõi Tallinnasse kokku 30 riigi 87 parimat iduettevõtet, Eestit esindasid lisaks Gleatherile veel iduettevõtted WildAr ja BugBox. Kusjuures võistluse Eesti programmi finaalis saavutas esikoha BugBox, mis plaanib asuda tootma söögikõlbulikku valku kilkidest ja rohitirtsudest.
Eilses finaalis saavutas teise koha idufirma Sponge Türgist, mis loodab oma spetsiaalse vetthülgava materjalitehnoloogia abil puhastada maailma ookeanid õlijääkidest.
Kolmas koht läks sel korral Suurbritannia idufirmale Chrysalis, mis tegeleb keskkonnasäästliku biokütuse tootmisprotsessi arendamisega.
Norrat esindas võistlusel näiteks nelja rattaga ilmastikukindla jalgratta leiutad Podbike.


description: Eestlased küsivad lastega rääkides vähem küsimusi kui venelased ja leedukad, nii sarnaneme pigem prantslastele ja austerlastele.

title: Doktoritöö: Eesti emad räägivad lastega pikemalt kui isad

maintext:
Täna tuleb Tallinna Ülikoolis kaitsmisele doktoritöö, mis uuris seda, kuidas Eesti täiskasvanu lapsega räägib, missuguseid keelelisi vahendeid ta vestluses kasutab ja kuidas ta seejuures lapse keelelist arengut toetab. Tähelepanu on pööratud peamiselt hoidjakeele pragmaatikale ja püütud selgitada, miks täiskasvanu kõneleb lapsega just nii, nagu ta seda teeb.
«Uurimistulemustest selgus, et eesti isad ja emad kasutavad lapsega kõneldes keskmiselt sama suurt hulka lausungeid, kuid emade lausungid on isade omadest pikemad. Kindlasti ei saa aga väita, et emad oleksid direktiivsemad kui isad või vastupidi,» selgitas Kõrgesaar. Ta lisas, et võrreldes vene ja leedu hoidjakeelega on eesti hoidjakeel võrdlemisi küsimustevaene ja eesti täiskasvanu kasutab oma kõnes pigem sagedasi korduseid. «Nende tulemuste taustal paigutub eesti hoidjakeel pigem prantsuse ja austria saksa hoidjakeele, mitte aga balti ja slaavi keelte kõrvale, mis on meile geograafiliselt lähemal.»
Helen Kõrgesaare hoidjakeele alane doktoritöö sündis vajadusest kaardistada täpsemalt eesti hoidjakeele uurimismaastikku. Töös antakse ülevaade hoidjakeelest eri kultuurides, kirjeldatakse eesti hoidjakeele olemust ja dünaamikat ning pakutakse välja uurimisvaldkonna jaoks kohandatud terminivara. Doktoritöö tulemused on Eestis esmased ja tööga on loodud tugev vundament valdkonna edasisele uurimisele.
Loe doktoritöö täisteksti siit.


description: Tallinna Tehnikaülikool ja Tartu Ülikool liitusid täna Ameerika ühendriikides tegutseva meditsiinitehnoloogia ettevõtete konsortsiumiga. Nii jõuavad Eesti kahe juhtiva ülikooli teadmised USA armeesse, kes konsortsiumi kaudu innovaatilisi tooteid ja teenuseid sisse ostab.

title: TTÜ ja TÜ hakkavad osalema USA armee meditsiinitehnoloogia miljoniprojektides

maintext:
«Senini on Eesti ülikoolid ja Eesti tervikuna edukalt osalenud Euroopa Liidu programmides, loodetavasti tugevneb konsortsiumiga liitumisel Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli globaalne haare,» ütles Tartu Ülikooli arendusprorektor Erik Puura. «Jällegi tuleb tunnustada Eesti aukonsuli Charlestonis, Harry Huge’i initsiatiivi, kelle töö tulemusena koostöösidemed tekkisid,» lisas Puura.
TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtlussuhete prorektor Tea Varraku sõnul ei ole teadaolevalt teisi Euroopa ülikoole konsortsiumi liikmeks kutsutud, mistõttu on kahel Eesti ülikoolil suurepärane võimalus leida uusi koostöö- ja tööstuspartnereid USAst, laiendada oma võrgustikku ja lüüa kaasa uutes tervisetehnoloogia projektides.
Ka on see heaks koostöökohaks Eesti-siseselt, sest kahe juhtiva ülikooli teadlased peavad veelgi enam koostööd tegema, et mahukatesse tervisetehnoloogia projektidesse panustada.
TTÜ infotehnoloogia teaduskonna professori Mart Mini sõnul on Eesti teadlastel pikaajalised traditsioonid tööks meditsiinitehnoloogia valdkonnas. «Paraku on rakenduslikud väljundid olnud piiratud, sest uue tehnoloogia kasutusele võtmine meditsiinis nõuab rohkelt testimist, eriti just kliinilisi inimkatseid silmas pidades,» nentis Min ja avaldas lootust, et vast avaneb koostööga lisakanal teadustulemuste praktikasse viimiseks ühes võimalusega teenida täiendavalt raha ka uuringute jätkamiseks.
Meditsiinitehnoloogia ettevõtete konsortsium (Medical Technology Enterprise Consortium – MTEC) on ülikoolide, (tööstus)ettevõtete, MTÜde ja riigiasutuste võrgustik, mis pakub lepingu alusel USA armeele uudseid tooteid ning teenuseid ja kommertsialiseerib neid eraturul. Hetkel kuulub konsortsiumisse 86 liiget.
Konsortsium tegeleb eelkõige haiguste ennetamise, diagnoosimise ja raviga, sõjaohvrite eest hoolekandega, kliinilise meditsiiniga, meditsiinilise ettevalmistusega ning terviseinfoga.
Teadusarenduskoostöö ja ülikoolide-ettevõtete vahelise tehnoloogiasiirde toetamiseks on MTEC loonud liikmetele innovaatiliste lahenduste välja töötamiseks toetuste taotlusvoorud kaks korda aastas, kus ühe pikaajalise projekti kohta jagatakse kuni kuus miljonit USA dollarit. Järgmine taotlusvoor uute projektide rahastamiseks avaldatakse 2017. aasta alguses.


description: Apple on taas uuendanud oma tarkvara ja lisanud palju lisavõimalusi oma seadmete paremaks kasutamiseks, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark. Jällegi püüeldakse turvalisuse ja operatsioonisüsteemi stabiilsuse suunas. Viskame kiire pilgu peale tähtsamatele uuendustele.

title: Apple iOS 10: parem stabiilsus ja efektiivsem ajakasutus nutiseadme abil

maintext:
iOS 10 (Whitetail) esimene tähelepanek on Steve Jobsi 2007. aastal lisatud „Slide to unlock“ kadumine. Selle asemel tuleb nüüdsest vajutada Home nupule, et ekraanilukk avada. Pärast esimest nupuvajutust tekib võimalus sisestada ekraanilukk või sõrmejälg, kirjutab Digitark.
Teine täiendus on võetud Apple Watch kelladelt nimega „Raise to wake“ ehk kättevõtmisega äratamine.
Nagu nimigi ütleb, tuleb iPhone võtta kätte tavaasendisse. Töötab väga lihtsalt kella või kuupäeva ja lukustusekraanidelt erinevate teavituste vaatamiseks. Funktsiooni sisse lülitamiseks tuleb liikuda : Settings – Display & brightness – Raise to Wake – Aktiveeri. Peale iPhone'i mobiilide muud seadmed seda võimalust ei saanud.
Endiselt saab oma teavitustele ligi, kui tõmmata ülevalt-alla ja kiired seaded alt-üles. Viipega vasakult saab lahti erinevad rakendused ja nende sisu ning paremalt viibe avab kaamera kiire jäädvustuse jaoks.
iOS 10 / Apple
iOS 10 sobivus:
Loe Digitargast, kuidas iOS 10 muutis teisi olulisi funktsioone nagu Siri, rakenduste haldamine häälkäsklustega ning QuickType, mis muudab sõnumite kirjutamise veelgi lihtsamaks.
Digitark tähistab oma 10. juubelit!
Telli Digitarga UUDISKIRI ja oled kord kuus kursis kõige olulisega, mis digimaailmas toimub, lisaks eripakkumised Digitarkade klubile!


description: Mitmed maailma suurimad tehnoloogiaettevõtted on asunud heitlusse selle nimel, kes loob targemaid tarkvarasid nutitelefonidele ja teistele internetiga ühendatud seadmetele ja muudab need seeläbi inimlähedaselt mõtlevateks.

title: Suur ülevaade: tehnoloogiagigandid heitlevad tehisintellekti loomise rallil

maintext:
Kogu vaeva eesmärgiks on eelkõige muuta suhtlemine arvutitega võimalikult sarnaseks loomulikule vestlusele ja anda neile seeläbi kõikvõimalikke korraldusi – alates toodete tellimisest ja liiklusolude jälgimisest kuni restoranis kohtade kinnipanemise ja infootsinguni.
Tehisintelligentne (AI) komponent neis programmides teenib eesmärki luua maailm, kus igaühel meist on virtuaalne abimees, kes suheldes meid iga päevaga paremini tundma õpiks.
Siin on mõned näited suurte tegijate viimase aja ponnistustest:
Google
Google on äsja valmis saanud esmalt tema enda loodud uusimatele Pixeli mobiilidele mõeldud tehisintelligentse abimehe Google Assistant. Suure konkurendi Apple’i sarnase toote Siri kõrvale loodud lahendus võimaldab kasutajail korraldada ja kasutada informatsiooni eri seadmetes ja pilveteenuses – kontrollida e-kirju, püsida kursis kalendrisündmustega, uudistega, küsida infot liiklus- ja ilmaolude kohta.
Google pakub lisaks AI-lahendusi oma Allo-nimelises mobiilivestluse rakenduses ning uusimas nutikoduseadmes Google Home, mis lubab inimestel anda koduseadmetele häälkäsklusi ja mis kogub infot kasutaja harjumuste kohta.
Samsung
Lõuna-Korea tehnoloogiagigant Samsung alustas oma AI-jõupingutusi sellega, et ostis ära USA startup-ettevõtte Viv Labs. Selle olid loonud, muide, samad inimesed, kes Apple’i Sirigi. Samsungi teatel omandamise taga on soov asuda pakkuma hääljuhitavaid seadmeid ja teenuseid – alates mobiiltelefonidest ja lõpetades pesumasinatega.
Samsung on maailma juhtiv nutitelefonide tootja ning kasutab ta neis Google’i tasuta Android- ning enda loodud Tizen-tarkvaraplatvormi.
Amazon
Amazon lasi 2014. aastal välja oma Echo-nimelise koduassistendi - hääle abil aktiveeritava kõlari, mis varustatud tehinintelligentse programmiga Alexa. Kasutajad saavad seadmelt küsida värskete uudiste ja info järele, tellida veebipoest toitu ning juhtida ka näiteks koduvalgustust ja teisi seadmeid.
Amaozon lõi Echo kõrvale ka lihtsama versiooni nimega Dot ja integreeris Alexa ka oma Fire TV seadmetesse.
Microsoft
Microsofti isikliku abistaja nimeks on Cortana ja see on kasutatav kõigis Windowsi seadmetes ja Xboxides. Alla laadida saavad selle rakenduse endale ka Apple’i iOS’i ja Androidi kasutajad.
Aastal 2014 ilmavalgust näinud Cortana (nimi tuleneb videomängu Halo tegelaskujult) reageerib kasutaja soovidele ja käsklustele seoses kalendri, kontaktide, veebiotsingute ja teiste seadmetes olevate infoallikatega.
Facebook
Facebook on kuuldavasti M.-nimelise AI loomisesse meeletult investeerinud. Facebooki juht Mark Zuckerberg on öelnud, et tahab tuua reaalsesse ellu koomiksisarja Iron Man tegelaskuju Jarvise. Seni on Facebook lubanud robotid oma Messengeri rakendusse vastama kasutajate küsimustele ja niisama vestlema.
Apple
Apple oli üldse esimene suurem tehnoloogiaettevõte, mis asus aastal 2011 oma seadmete kasutajatele pakkuma isiklikku abimeest. Nimeks oli sellel niisiis Siri ning tänaseks on see arendatud selliseks, on võimeline liidestuma ka mitte-Apple’i seadmetega – näiteks saab selle abil nüüd tellida sõidujagajaid Lyftist või teha Square Cashi abil mobiilimakseid.
Lisaks on Apple loomas oma nutikodu lahendust, mis omadustelt sarnane Amazon Echole ja Google Home’ile.
IBM
IBM suutis maailma raputada juba 20 aastat tagasi, kui selle loodud Deep Blue nimeline tarkvara võitis suurmeister Garry Kasparovit ennast – sealjuures tema enda mängitud mängu abil. Hiljem on IBM loonud Watsoni-nimelise tehisintelligendi, mis suudab hallata tohutul hulgal suurandmeid ja neist inimestele kasulikke järeldusi teha.


description: Ehkki Trump pole kampaaniat tehes teaduse olulisust maininud, on mees aastate jooksul siiski teaduse kohta sõna võtnud.

title: Vähki põhjustavad lambipirnid, külmuv planeet ja lapsi haigeks muutvad arstid

maintext:
USA ajakiri Scientific American reastas vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpi kõige murettekitavamad avaldused teaduse valdkonnas. Scientific American toob välja, et ehkki Trump pole kampaaniat tehes teaduse olulisust maininud, on mees aastate jooksul siiski teaduse kohta sõna võtnud.
Kliimamuutused
«Kliimamuutuse lõid hiinlased oma rahva jaoks, et USA tööstuse turueelist vähendada.» (2012)
«See ülikallis kliimamuutuste jama peab lõppema. Meie planeet on külmumas, näeme rekordiliselt madalaid õhutemperatuure ja kliimateadlased on jääs kinni» (2014)
«NBC Uudised teatasid just Suurest Külmast – ehk läbi aastate kõige külmemast ilmast. Kas meie riik kulutab ikka veel kliimasoojenemise lolluse peale?» (2014)
«Kliimasoojenemise petturid kasutavad mis tahes ilmanähtusi lihtsalt selleks, et meie planeedi päästmise tähe all makse tõsta! Nad ei usu seda! $$$$» (2014)
«Kliimasoojenemine põhineb vigu täis teadusel ning andmete võltsimisel, seda näitavad ka lekitatud e-kirjad» (2012)
«Texasest Tennesseeni möllab jäätorm – ma olen Los Angeleses ja siingi külmetab. Kliimasoojenemine on täielik aga ülikallis lollus!» (2013)
Autismi ja vaktsiinide seos
«Ma olen kohanud inimesi, kel on täiesti terve laps ja siis nad lähevad vaktsineerivad ta ära ning kuu hiljem see laps enam terve ei ole.» (2012)
«Autism muutub aina suuremaks probleemiks – miks Obama valitsus midagi arstide poolt esile kutsutud autismi suhtes ette ei võta? Proovides pole meil midagi kaotada.» (2012)
«Terve laps läheb arsti juurde, ta pumbatakse vaktsiine täis ning lapse enesetunne muutub ja halveneb – AUTISM. Neid juhtumeid on palju!» (2014)
Ebola
«USA ei tohiks Ebola viirusesse nakatunud inimesi tagasi riiki lasta. Kaugetesse maadesse appi tõttamine on küll suurepärane, aga nad peavad ka tagajärgedega leppima!» (2014)
«Ebola viiruse toob USAsse see sama Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus, kes aasta alguses Siberi katku proovid ära kaotas.» (2014)
Tervishoid
«ObamaCare kingib illegaalsetele immigrantidele tasuta tervisekindlustuse. Samal ajal kärbib ObamaCare aga meie vägede tervishoiukulusid» (2012)
«Obama võtab 90 miljonilt ameeriklaselt nende tervisekindlustuse ära, aga samal ajal lubab ta Iraanil tuumarelvad alles jätta. Mõelge selle peale.» (2013)
Muudel teemadel
«Oleks kena, kui meie juht muretseks meie veteranide tervise pärast sama palju kui illegaalsete immigrantide kodanikuks saamise pärast» (2014)
«Tuulepargid pole mitte üksnes rõveda väljanägemisega, vaid need ohustavad ka inimeste tervist. Tuulepargid tuleks keelustada ning neid võiks lubada vaid tööstuspiirkondadesse» (2012)
«Järgmised valimised peaksid keskenduma töökohtadele ja hindadele, mitte pereplaneerimismeetoditele.» (2012)
«Pidage meeles, et uued «keskkonnasõbralikud» lambipirnid võivad vähki põhjustada. Olge ettevaatlikud – lambipirnid loonud idioote see ei huvita» (2012).


description: Noorematelt liigikaaslastelt saadud munasarjad pikendasid hiirte eluiga ning pidurdasid nende kehas toimuvaid muutuseid.

title: Naiste munasarjades võib peituda ravi vananemise vastu

maintext:
Naiste igavese nooruse saladus võib peituda munasarjades. Nii näitas hiljuti hiirte peal tehtud eksperiment, kus vanade hiirte munasarjad vahetati nooremate liigikaaslaste omade vastu, vahendas New Scientist. Noored munasarjad mõjutasid hiirte immuunsüsteemi ja ainevahetust ja nii elasid eksperimendis osalenud hiired kauem. Iseküsimus on aga see, kas sama efekt toimiks ka inimeste puhul?
Immuunsüsteem mängib vananemisel olulist rolli, sest pika peale hakkab sel aur otsa saama. Nii põevad vanemad inimesed rohkem külmetushaigusi ja nende hulgas esineb sagedamini grippi. Põhjus peitub värskete immuunrakkude vähenemises.
Aeglasem ainevahetus tähendab omakorda, et pärast söömist püsib glükoos vereringes kauem. Pika aja peale võib kõrgem veresuhkru tase organeid kahjustada.
USAs asuva Utah Riikliku Ülikooli eksperiment näitas aga, et organisiirdamine võib neid muutuseid tagasi pöörata. Selleks korraldas sealse ülikooli professor Jeffrey Mason eksperimendi, kus kümne aastavanuse hiire munasarjad vahetati kahekuuste hiirte omade vastu. Võrdluses inimaastatega esindasid vanemad hiired keskealisi, hiljuti menopausi läbinud naisi ning nooremad hiired kahekümnendates eluaastates sookaaslasi.
Tulevikus naised enam ei vanane?
Uuringu tulemused näitasid, et neli kuud pärast munasarjade vahetamist hakkas hiirte immuunrakkude arv tõusma. Munasarjavahetusoperatsioonis mitteosalenud hiirte puhul vähenes aga rakkude arv hooga. Samamoodi kiirenes ka esimeste hiirte ainevahetus. Mason räägib tulemustest täpsemalt kuu lõpus toimuval Ameerika Reproduktiivmeditsiini Aastakonverentsil.
Varem on sama uurimisrühm leidnud, et keskeas uued munasarjad saanud hiired elavad teistest liigikaaslastest ligi 40 protsenti kauem. Samuti iseloomustab neid tervem süda. Masoni sõnul näitab see, et munasarjadel võib olla seninägematu roll. Ometigi ei suuda teadlased praegu veel selgitada, miks või kuidas munasarjad immuunsüsteemi ja ainevahetust mõjutavad. Ühe teooria kohaselt võib vastus peituda munarakkudes peituvates hormoonides. Samas räägib selle vastu tõsiasi, et osade hiirte peal katsetas Mason ka varianti, kus ta siirdas hiirtele munasarjad, kust olid munarakud eemaldatud, efekt jäi aga samaks. Nii usub Mason, et positiivsete mõjude taga seisab mõni teine munasarjas asuv rakk.
Igal juhul tekitab see küsimuse, kas sisuliselt võiks munasarjade siirdamine ka inimeste elu pikendada? Masoni sõnul oleks see küll fantastiline, ent praegu on sellest veel vara rääkida. Samal ajal on munasarjade siirdamine viljatusravis juba levinud praktika.


description: Maailmas ainulaadne e-maksuamet muutub aasta-pooleteise pärast pidevalt avatud veebiplatvormiks, kus saab teha lihtsamas vormis igapäevast arvepidamist. Kõige suurem uuendus ootab ees füüsilisi isikuid ja FIEsid.

title: Suur samm edasi: e-maksuamet muutub aastaringselt avatud arvepidamisplatvormiks


description: Loetud päevade pärast jõuab Eestisse Sony uhiuus Xperia XZ nutitelefon, millel on iga pildistamishuvilise taskus kindel koht. Telefoni eeltellimusi saab teha kuni 10 oktoobrini ja kõiki eeltellijaid ootab kingitus väärtusega 199€.

title: Sony uue tipptelefoni eeltellijaid ootab kallis üllatus

maintext:
12. oktoobril müüki tulev Sony Xperia XZ on käes hoidmiseks mugava 5,2-tollise ekraaniga nutitelefon. Sellel on lisaks silmatorkavale välimusele ka uudne kaameratehnoloogia ning loomulikult vastupidavus üle elada nii tugev vihmasabin kui ka kruusteedel tekkiv tolmupilv.
Telefonidest on teatavasti saanud meie tähtsaimad kaamerad ja just selles osas särab Xperia XZ. Selle tagaküljelt leiab 4K-video võimekusega 23-megapikslise põhikaamera, mille teeb eriliseks selle kolmekordne pilditunnetustehnoloogia ja ennustada oskav autofookus, mille abil suudab kaamera analüüsida ennast ümbritsevat keskkonda ning teha parima võimaliku pildi.
Ekstra tähelepanu on Sony insenerid pööranud sellele, et ükski ootamatu hetk ei jääks pildistamata: telefoni avamiseks ja pildi tegemiseks kulub vaid 0,6 sekundit.
Lisaks võimekale põhikaamerale on Xperia XZ-l ka 13-megapiksline lainurk selfie-kaamera, mis suudab silmatorkavaid pilte jäädvustada ka hämarates oludes.
Tipptasemel sisu
Kaameratehnoloogia kõrval pole aga unarusse jäänud ka telefoni sisekomponendid ning välimus. Xperia XZ seest leiab lipulaeva tasemel telefonile kohaselt võimeka neljatuumalise protsessori, 3 GB muutmälu ning kuni 32 GB salvestusruumi fotodele, failidele ning muule olulisele.
Xperia XZ-le annab jõudu suur 2900 milliampertunni suurune aku, mille najal töötab ka telefoni särav 5,2-tolline kõrge lahutusvõimega ekraan.
Kõik see on mahutatud kompaktse metallist tagaküljega korpuse sisse, mis on saadaval kolmes maitsekas värvitoonis. Valikus on klassikaline must, äriklassiseadmele omane metallikhall ja uus sinine, mis on teistest turul saada olevatest telefonidest nii erinev ja šikk, et seda lausa peab minema oma silmaga poodi vaatama. XZ-i ümarad servad, mis sulatavad seadme esi- ning taguosa üheks, teevad telefoni käes hoidmise väga mugavaks.
Targad tehnoloogiad
XZ-i sees on ka mitmed uued tehnoloogiad, mis telefoni kasutamist mugavamaks teevad ning telefoni eluiga pikendavad.
Näiteks Smart Cleaner jälgib, milliseid äppe sa kõige enam kasutad ning oskab seejärel vähemkasutatavad äpid ise sulgeda, et need mälus ruumi ei võtaks. See tähendab, et Xperia XZ tarkvara toimib igas olukorras kiiresti ning seal ei teki mõttepause. Samuti oskab Smart Cleaner kasutajale soovitada, milliseid vähekasutatud äppe telefonist eemaldada, kui mäluruum peaks otsa saama.
Xperia XZ-is on kasutusel ka innovaatiline Qnovo laadimistehnoloogia, mida teistes turul olevates telefonides pole. Qnovo algoritmid jälgivad laadimise ajal pidevalt aku täituvust ning optimeerivad seda, mille tulemusena on Sony telefoni aku eluiga konkurentidest kuni poole pikem.
Telefoni täpsemaid tehnilisi parameetreid saab lugeda siit.
Sony Xperia XZ jõuab poodidesse müügile oktoobri keskel, kuid eeltellimine on mobiilioperaatorite juures praegu juba avatud.
Lisaks võimekale nutitelefonile saavad esimesed telefoni tellijad endale Sony poolt kingitusena Sony MDR-XB950BT Extra Bass Bluetooth-kõrvaklapid, mille poehinnaks on koguni 199 eurot. Kõrvaklappide saamise täpseid tingumusi saab uurida Teliast, Elisast, Tele2-st või poest, kus telefon ostetakse.


description: Eesti ja näiteks ka Suurbritannia valitsus on asunud piirama nutiseadmete kasutamist valitsuse istungitel, et vältida tundliku info jõudmist võrrastesse kätesse – eelkõige ollakse mures Venemaa aktiivistunud häkkerite pärast.

title: Valitsus piirab nutiseadmete kasutamist istungitel

maintext:
Kui Suurbritannia endise peaministri David Cameroni ajal olid valitsuse istungitel keelatud üksnes töötavad mobiiltelefonid, siis Tehresa May läks The Telegraphi andmeil veelgi kaugemale ja nüüdseks on keelatud ka nutikellade – täpsemalt Apple Watchi - kandmine.
Brittide murel on kindlasti alust. Apple’i kellaga saab teatavasti iseseisvalt e-kirju saata, ning kombineeritult telefoniga ka kõnesid. Seega on kell on varustatud ka mikrofoniga – kombineeritult Wi-Fi võrguga saab sellega teha teadagi mida – pealt kuulata.
Uurisime selle uudise peale ka Eesti Riigikantseleilt, kas valitsuse istungitega seoses on kaalutud või plaanitakse kaaluda turvalisuse huvides sarnaseid keelde. Ning laekunud vastus on jaatav.
«Piirame mobiiltelefonide ja teiste seadmete kasutamist juba mitmeid aastaid ja seda vastava vajaduse tekkimisel,» ütles Riigikantselei esindaja Kristiina Tiimus Postimehele.
Analüütik: nutikellade turvalisus pole veel küps
Riigi Infosüsteemi Ameti analüütiku Anto Veldre sõnul ei üllata vast kedagi, et kui turvalistesse ruumidesse sisenemisel tuleb mobiiltelefonid jätta ukse taha, rauast kasti. Isegi ärimehed oma nõupidamistel võtavad mobiiltelefonidel akud tagant. Miks?
«Sest arvukaid turvaauke pruukides on potentsiaalsel vastasel võimalik nutitelefon üle võtta ning sundida näiteks nõupidamise otseülekannet edastama. Vahel piisab kalendriröövist (pannakse pihta VIP-isiku täpne päevakava) või postiröövist (käiakse isiku e-posti rehitsemas). Alati polegi vaja füüsiliselt ligi pääseda, üht-teist saab toime panna võlts-tugijaamade abil. Et hädasid endast kaugemale lükata, siis turvateadlikes kohtades hoitakse telefonid nõupidamisruumidest kaugemal,» selgitas Anto Veldre.
Tema sõnul sarnanevad vahepeal märkamatult ligi hiilinud nutikellade funktsionaalsus tõesti mobiiltelefonile - mikrofon, ligipääs kalendrile -, kuid ärahäkkimine on lihtsamgi - piisab Sinihamba kaudu mõne võõra seadmega paaritamisest.
«Asukohainfo, kalender, kehainfo (pulss, liigutused) ning kalender koostoimes moodustavad inforöövlitele küllaltki ihaldusväärse sihtmärgi. Kiirendusanduri andmed võimaldavad välja lugeda käe trajektoori ja seeläbi näiteks PIN-koode ja uksekoode,» märkis Veldre.
Aastal 2015 ei suutnud HP läbiviidud turvauuring tuvastada ühtainukestki ründamatut nutikella. Kuniks nutikellade turvalisus paraneb, on mõtet neid käsitleda raadiomikrofoni ja avaliku infoserveri hübriidina.
Nutikella tuleb Anto Veldre hinnangul täna pigem vaadelda kui eesrindlikku edevkasutusseadet, mis pole turvaseisukohast veel küps.


description: Vereproove 30 korda odavamalt ja kiiremini analüüsida võimaldav geenitehnoloogia meetod GlobinLock pälvis tänavusel Rootsi äriauhindade ettevõtluskonkursil tehnoloogilise innovatsiooni auhinna.

title: Tartu teadlaste vereproovileiutis pälvis Rootsi innovatsioonipreemia

maintext:
«Globiinilukk võimaldab analüüsida vereproove, mis on juba kogutud paljudesse geenipankadesse ja mida iga päev patsientidelt võetakse. Nii võib see meetod mõjutada miljonite inimeste heaolu,» selgitas TerviseTAK-i juhtivteadur ja globiiniluku üks arendaja Kaarel Krjutškov.
Vereproovide analüüsi raskendavad peamiselt punased verelibled ning globiini RNA. Praegused lahendused keskenduvad globiini RNA püüdmisele enne analüüse. Globiinilukk aga «vaigistab» punavereliblede globiini RNA vahetult enne analüüsi tegemist. Selleks kasutatakse kahte sünteetilist DNA ahelat, mis avab uue võimaluse globiinist tuleneva probleemi lahendamiseks laboratooriumis.
Ericsson Eesti juht Seth Lackman tõstis auhinda üle andes esile suurepärast teaduse ja ettevõtluse koostööd, kus valdkonna jaoks erakordselt lühikese aja ehk kahe aasta jooksul on jõutud valmis mitte ainult tehnilise lahenduse, vaid ka patendi ja kaubamärgi registreerimisega.
Konkureeriv globiini püüdmise meetod võtab aega 90 minutit, globiiniluku meetodiga aga vaid kümme minutit. Seniste meetoditega on ühe analüüsi hind 30 eurot, kuid globiinilukuga alla ühe euro.
GlobinLock-meetodi arendasid välja TerviseTAK-ist Kaarel Krjutškov ja TÜ reproduktiivmeditsiini professor Andres Salumets. Rootsi Karolinska Instituudist tehti koostööd professor Juha Kerega.
Tervisetehnoloogiate Arenduskeskus AS on teadusuuringutele ja tootearendusele keskendunud biotehnoloogiafirma, mille peamine tegevusvald on personaalmeditsiin, ravimiarendus ja reproduktiivmeditsiin nii humaan- kui ka veterinaarmeditsiini alal.


description: Avastus on nii suur, et see võib muuta senist arusaama füüsikast – seda muidugi siis, kui tegu pole statistilise veaga.

title: 20 aasta tagustest andmetest võidi leida uus elementaarosakene

maintext:
Euroopa Rahvusvahelise Tuumauuringute keskuse CERN teadlane Arno Heister analüüsis rohkem kui 20 aasta vanuseid andmeid, mis pärinesid 1989. aastal alustatud eksperimendist, kus tekitati miljoneid Z-bosoneid, mõistmaks missugusteks osakesteks nad lagunevad. Tulemustest kirjutab ta ajakirjas arXiv.
Mõnes mõttes oli tegu sarnase otsinguga, mille käigus hiljuti avastati kuulus Higgsi boson. Üllatuslikult avastas ta sealt «väikese muhu», mis näitas, et 30-gigaelektronvoldise energia juures tekkis rohkem Z-bosoneid kui arvata osati. Nii võib tegu olla seni avastamata elementaarosakestega. Erinevalt Higgsi bosonist, pole aga sellise osakese olemasolu ette ennustatud ja nii võib see füüsikasse tuua täiesti uusi tuuli ning anda vastuseid küsimustele, millele pole seni füüsikud vastata suutnud.
Teisalt jääb Heister leiu tõlgendamise suhtes ettevaatlikuks, sest tõenäosusega 1 740-st, võib tegu olla ka statistilise kõikumisega. Et asjas kindel olla, tahavad füüsikud tavaliselt tõenäosust 1 3,5 miljonist.


description: Samsung Electronics teatas neljapäeval, et prognoosib kasumi 30protsendilist vähenemist seoses nutitelefoni Galaxy Note 7 ebaõnnestumisega ja müüdud telefonide sunnitud tagasivõtmisega.

title: Samsung prognoosib kasumi 30protsendilist vähenemist

maintext:
Firma kolmanda kvartali tegevuskasum oli 5,2 triljonit woni ehk 4,6 miljardit dollarit, aasta tagasi oli see 7,3 triljoni woni.
Firma oli sunnitud akude ülekuumenemise veaga Galaxy Note 7 tootmise lõpetama. Kõige selle tagajärjel kahanes Samsungi mobiiliüksuse kasum ligi 98 protsenti. Eelmise aasta kvartalikasum oli 100 miljardit woni. Lisaks prognoosib firma, et kaotab selle tõttu järgmises kahes kvartalis kasumist umbes kolm miljardit dollarit.
Samsung lubas uute toodetega taastada tarbijate usalduse, kuid olukorda kasutas ära Samsungi konkurent Apple, mis asus kohe kiitma oma toodete kvaliteeti. Märtsis toob Samsung välja Galaxy 8.
Samsung, mille grupi firmad tegelevad finantsteenuste pakkumise, hotellimajanduse, bioravimite tootmise, moeloome ja muuga, annab 17 protsenti Lõuna-Korea sisemajanduse kogutoodangust.


description: 80-aastaseks elav inimene joob elu jooksul ligi 1050 vannitäit vett.

title: Puust ja punaseks: kui palju sa elu jooksul vett ära jood?

maintext:
Kui palju vett me elu ajal ära joome? Selelle küsimusele vastas BBC iWonder minutilises animatsioonis.
Keskmine täiskasvanu tarbib päeva jooksul umbes 3,2 liitrit vett. Seda on veidi rohkem kui kuus tavalist pooleliitrist veepudelit. Ometigi ei tähenda see, et päeva jooksul kuus veepudelit alla kulistame, sest pelgalt joodud veest moodustub vaid kolmandik päevas tarbitud veekogusest.
Suure osa veest - ehk umbes 48 protsenti - tarbime hoopis teiste jookide kaudu nagu näiteks tee, kohv või mahl. Ülejäänud vee saame aga toidu kaudu.
Nii saabki välja arvutada, et kui inimene elab vähemalt 80-aastaseks, tarbib ta umbes 84 000 liitrit vett. See tähendab näiteks 168 000 pooleliitrist õlleklaasi või siis 1050 vannitäit vett.


description: Interneti ja sotsiaalmeedia levik maailma kõige kinnisematesse ühiskondadesse on loonud täiesti uuel tasandil võitlustandri inimeste põhivabaduse ja tagakiusamise, diktaatorite ja inimõiguslaste, tõe ja võimude ideoloogia vahel.

title: Tehnoloogia on viinud diktaatorid ja inimõiguslased täiesti uuele võitlustandrile

maintext:
Inimesed kogu maailmas on saanud hääle, kuid sellega koos on sattunud suure riski osaliseks nende isiklik elu ja vabadus – nii võiks kokku võtta peamise sõnumi, mis kostus eile õhtul Oslos maailma aktivistide arutelul «Tech for Freedom».
Interneti ja nutitehnoloogia üleilmne levik on olnud tõesti meeletu. Debatil osalenud Norra tehnoloogiainvestor Silvija Seres tõi näitena Myanmari, kus telekomiettevõte Telenor saavutas ainuüksi esimese tegevusaasta jooksul 34-protsendilise turuosa mobiiliside levikul ja viis selle ka kõige ligipääsematutesse mägipiirkondadesse.
«Tegemist on riigiga, kus on äärmiselt kehvas seisus taristud, kus on tohutud probleemid inimeste ligipääsuga tervishoiule, haridusele, meediale ja üldisemalt demokraatiale. Nüüd ollakse aga olukorras, kus inimestel pole maanteid, kuid neil on nutitelefonid,» ütles Seres.
Üsna sama seis on Araabia riikidega – sotsiaalmeedia on seal saanud araabia kevade päevilt mainstream'iks.
«Araabia maailma inimesed ei ole kunagi varem olnud nii haritud ja ühtlasi nii ühendatud. Ainuüksi 11.09 järgse aasta jooksul liitus Facebookiga 44 miljonit araablast, Saudi Araabia elanikest 40 protsendil on nüüdseks Twitteri konto,» tõi näiteid araabia kevade üks omaaegseid häälekamaid sotsiaalmeedia-aktiviste ja ühtlasi repressoonide ohvriks langenud Lyad el-Baghdadi.
Pole raske arvata, et mõju, mida tehnoloogia omab sotsiaalsele ja ka inimõigustega seotud arengutele sellistes riikides, on tohtu. Näiteks ainult kahel protsendil Afganistani elanikest on püsiv ligipääs internetile ning seega on sisuliselt kogu ühiskond eemale jäetud nüüdisaegse tehnoloogia abil vahendatavast informatsioonist.
«Võib vaid ette kujutada, mis saab inimestest siis, kui nad sellesse infovälja pääsevad,» märkis Roya Mahboob, Afganistani tuntuim naisettevõtja, inimõiguste eest võitleja ja maailma 100 mõjukama inimese hulka valitud naine.
Kogu maailm nägi neid muutusi eelmainitud araabia kevade ajal – inimesed tulid online’i ja asusid suhtlema inimestega, keda nad polnud iial varem kohanud, asusid kuulma probleemidest ja ideedest, mille olemasolust neil oma suletud islamistlikus maailmapildis polnud aimugi. Ühtlasi polnud neil õrna aimugi, kuidas käib asjalik, rahulik, argumenteeritud diskussioon ning tagajärjeks oli plahvatus – veelgi suurem polariseerumine, trollimine, vihkamine ja ühtlasi võimude repressioonid.
Lyad el-Baghdadi kui araabia kevade üks aktiivsemaid sõnavõtjaid Twitteris, pandi mõneks ajaks lihtsalt vangi ja saadeti riigist välja, kuna tema kontol avaldatud mõtted ei järginud ametlikku liini.
«Mis juhtus, oli see, et inimesed nägid: kõige jälgitavama konto omanik sattus probleemidesse – mis saab meist, kui teeme sama. Paljud läksid täielikult offline’i, paljud muutsid oma avaldatud mõtted süütuteks. Ühe väga tuntud konto ründamisega võeti tegelikult maha kogu julge avalik arvamus,» tõdes el-Baghdadi.
Seega on uute tehnoloogiate leviku kõrval veelgi olulisem on aga see, kuidas avanenud võimalusi rakendatakse – kuidas «problemaatilised» valitsused uusi võimalusi ära kasutavad. On äärmiselt keeruline leida turvalist tasakaalu inimeste avatuse ja turvalisuse vahel olukorras, kus koguni 36 protsenti maailma elanikest, ehk 2,6 miljardit inimest elab praegu diktaatorite juhitud riikides.
«Internetist saanud ühelt poolt vahend oma õiguste eest võitlemiseks, kuid samal ajal töövahendiks võimude käes inimeste hirmutamiseks. Ainus võimalus sellisest olukorrast välja tulemiseks on luua nii suure ulatusega ja toetajatega sotsiaalmeedialiikumised, mis oleksid piisavalt tugevad olemaks kaitsekihiks võimude eest,» sõnas el-Baghdadi.
Nii tema kui Mahboob täheldasid, et üha suurem probleem on tänapäeval otsese tagakiusamise kõrval saamas ka trend, et mõjule ei pääse tõde, vaid sõnumi kuulutaja hääle tugevus.
Ilmekaks näiteks on Venemaa oma valitsuse palgal olevat sotsiaalmeediaaktivistidega, kelle ülesandeks on toota justkui võimudele avalikkuse survet, mida tegelikult ei eksisteeri. Samamoodi on lood Afganistanis: inimesi ei survestata ega kontrollita, küll aga uputatakse meediakanalid üle valitsuse propagandaga.
«Luuakse nii paksud suitsupilved, et keegi ei saa enam aru, milline on tegelik tõde. Ja kui on loodud selline olukord, saab võidu see, kelle käes on kõige valjem mikrofon. Pole kahtlust – see on valitsuse käes,» ütles el-Baghdadi.
Seega on üha suuremat rolli mängimas sotsiaalmeediakeskkondade enda roll ja vastutustundlikkus ning järjest kasvava trendina ka start-up-ettevõtete roll kohalike aktivistide abistamisel.
«Möödas peaksid olema ajad, mil start-up-ettevõtted ja sotsiaalmeediakeskkonnad mõtlesid vaid kasumi teenimisele. See ei tööta enam, aeg on hakata vastu andma, näidata üles oma vastutustunnet ja aidata lahendada ühiskonnas valitsevaid probleeme. Nende tarbijateks on inimesed ja kui nad ei mõtle oma inimestele, ei saa nad pikas perspektiivis kaua eksisteerida,» ütles Roya Mahboob.
Inimõiguste eest võitlejad ei saa endi sõnul loota näiteks lääneriikide valitsustele, kuna neid takistavad majanduslikud ja julgeolekualane sõltuvus sellistest riikidest. ÜRO inimõiguste nõukogu veavad aga sellised diktatuurid nagu Saudi Araabia, Hiina, Venemaa, Kuuba, Etioopia ja Venetsueela. Seetõttu on ise asutud looma suuri sotsiaalmeedialiikumisi nagu näiteks el-Baghdadi asutatud Civita või Mahboobi Digital Citizen Fund.


description: Mikroblogivõrgustiku Twitter aktsia kukkus eilse börsipäevaga 20 protsenti, kuna uudisteportaal Recode teatas oma allikatele toetudes, et Google ja Disney ei ole vastupidiselt varasemalt meedias levinud spekulatsioonidest ettevõtte ülesostmisest huvitatud.

title: Twitter kaotas eilse börsipäevaga viiendiku oma turuväärtusest

maintext:
Recode´i andmetel on Twitteril siiski müük plaanis, kuid ostuhuviliste seas on vaid üks ettevõte - pilveteenuste firma Salesforce.
Twitteri aktsia odavnes eile täpselt viie dollari võrra, börsipäeva lõpuks oli selle hinnaks 19,87 dollarit, mis teeb ettevõtte turuväärtuseks 14,87 miljardit dollarit. See tähendab, et vähemalt paberil kadus Twitteri väärtusest ühe päevaga peaaegu 2,5 miljardit dollarit.
Twitter ei ole börsil veedetud 11 kvartali jooksul veel kordagi kasumisse jõudnud. Ka käesoleva finantsaasta kahe esimese kvartali tulemused olid Wall Streetile selgeks pettumuseks. Kolmanda kvartali tulemused avalikustatakse 27.oktoobril. Reutersi andmetel peaks müügikõnelused jõudma lõpule enne seda kuupäeva.
Teise kvartali seisuga oli säutsuplatvormil üle maailma 313 miljonit kasutajat.