description: Töötan koristajana ja pean tualeti ja kraanikausside pesemiseks kasutama ühte kemikaali, mille pudelil on mingi oranž märk. Pudelil on ka silt, aga eestikeelne tekst on kulunud ja arusaamatu. Pärast koristamist […]

title: LUGEJA KÜSIMUS

maintext:
Töötan koristajana ja pean tualeti ja kraanikausside pesemiseks kasutama ühte kemikaali, mille pudelil on mingi oranž märk. Pudelil on ka silt, aga eestikeelne tekst on kulunud ja arusaamatu. Pärast koristamist tunnen ennast halvasti, silmad kipitavad ning käed on krobelised ja hästi kuivad. Kust ma peaksin saama infot, kas ma võin seda kemikaali edasi kasutada?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant:
Kui kemikaali pakendil on oranž ruudukujuline märk või uuem, punaste servadega rombikujuline märk, on tegemist ohtliku kemikaaliga. Ohtlik on selline kemikaal, mis kahjustab keskkonda, tervist või vara.
Kui te ei tea, millised on kemikaali omadused, võimalikud tervisemõjud või kuidas seda kasutada, pöörduge esmalt oma tööandja või vahetu juhi poole. Siis saate arutada, kuidas kemikaali kasutada või kas on võimalik võtta kasutusele vähemohtlik kemikaal.
Kui töötaja peab kasutama ohtlikke kemikaale või nendega kokku puutuma, tuleb tööandjal töötajat juhendada ja välja õpetada, kuidas teha tööd ohutult. Samuti tuleb töötajale tutvustada kemikaali ohutuskaarti. Ohutuskaardil on kemikaali valmistaja koostatud info kemikaali kohta, nt kemikaali omadused (söövitav, ärritav vms), võimalikud tervisemõjud (põhjustab tugevat silmade ja naha söövitust, ärritav sissehingamisel jne), aga ka meetmed, kuidas mõjudest hoiduda (nt kasutada ainult hästiventileeritavas kohas).
Samuti on seal info vajalike isikukaitsevahendite kohta, nt millisest materjalist kindaid kasutada ja millist tüüpi hingamisteede kaitsevahendeid kasutada. Nimetatud vahendid peab töötajale andma tööandja ning töötaja peab neid ka kasutama. Isegi siis, kui kemikaali kasutatakse lühiajaliselt.
Tööandja peab töötajale korraldama ka tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ühe kuu jooksul tööle asumisest. Töötervishoiuarst hindab töökeskkonna ja töökorralduse sobivust töötajale. Infot töökeskkonna, sealhulgas kasutatavate kemikaalide kohta saab töötervishoiuarst riskianalüüsist, kus peab olema ära hinnatud ka töötajate kokkupuude ohtlike kemikaalidega.
Lähtuvalt riskianalüüsi tulemustest ja töökeskkonnas nähtust määrab töötervishoiuarst uuringud, kaasab vajadusel eriarste ning annab hinnangu, kas antud töö, sh kokkupuude ohtlike kemikaalidega, sobib töötajale.


description: Astrid Lindgreni “Röövlitütar Ronja” raamatus avaldavad nimitegelane ja tema sõber Birk protesti sügise saabumise vastu. Algul nimetavad nad sügist jahedaks suveks, siis hallaseks suveks, siis juba lumiseks suveks. Me näime […]

title: SUUR MAA, SUURED ASJAD: Rutiini taasleidmine

maintext:
Astrid Lindgreni “Röövlitütar Ronja” raamatus avaldavad nimitegelane ja tema sõber Birk protesti sügise saabumise vastu. Algul nimetavad nad sügist jahedaks suveks, siis hallaseks suveks, siis juba lumiseks suveks. Me näime lootvat, et tuleb vananaistesuvi (miks küll mitte vanameestesuvi), ehk siis veel pisut päikest ja soojust. Kuigi on olemas sügiseinimesed (üks neist kirjutab siin), peituks meis justkui lõputu suveigatsus ning suve- ja puhkusetundest on raske lahti lasta.
Aga suvi saab vältimatult läbi siis, kui algab kool. Koolikohustus on kirjas seaduses ja ühel hetkel koolikell heliseb ning tunnid algavad. Taas tuleb hakata varem üles tõusma, hommikune rutiin muutub jälle selliseks nagu suuremas osas aastast.
Mulle meeldivad väga ploomid. Aga iga kord, kui ploomi söön, tuleb meelde, et sel oli lapsepõlves sügise maitse. Kohustuste maitse. Nagu teatav ängistus. Kord juba argielus sees, kaob see tunne üsna ruttu. Inimene harjub tegelikult kiiresti. Mul oli koolis (ikka selles Kingissepa-nimelises) käies kombeks hommikune aeg võimalikult lühikeseks teha. Ma olin selline minuti pealt mineja. Ühest küljest tahtsin kaua magada, teisalt ei meeldi mulle kohustustega seotud ootamine. Pigem siis punktipealt tegutsema hakata. Niiviisi tegutsemine aitas ka hästi rutiini taluda.
Tavalise positiivse rutiini kättesaamine tekitab probleeme siis, kui ümbritsevas keskkonnas on mingid olulised muutused. Meil näiteks oli selleks õhtuses vahetuses käimine paaris klassis ja laupäevane koolipäev – lühike, aga siiski kohustust sisaldav.
Enne kooliaasta algust puhkenud avaliku arutelu teema oli taas suvise koolivaheaja pikkus. Soome lapsed näiteks lähevad kooli varem, juba augustis. Kui mõelda sellisele muudatusele laiemalt, siis lapsevanemate elu teeks see kergemaks, laste elu tegelikult ka, sest võimaldaks leevendada õpilaste päevakoormust. Samas tooks süsteemi järsk muutus tohutu tagasilöögi, sest õpetajad on varjamatult öelnud, et pikk suvevaheaeg on nagu lisaboonus.
Palk tõuseb taas, nagu näitas ka äsja valitsusest tulnud eelarvekava, aga töötasust kui kompensatsioonimehhanismist pole antud juhul põhjust rääkida. Pikk suvevaheaeg on Eestis tava ja selle muutmise katse kukutaks ministri või koguni valitsuse. Samas on osa koole juba ise õppeaastat veidi varem alustanud ning ka koolivaheaegade osas on tekkinud kooliti eri lähenemised.
Kahel lapsel, keda kasvatan, on ühel neli, teisel viis koolivaheaega. Algul tundus viis vaheaega võõras, ent nüüd olen pigem selle pooldaja. Pigem olgu nagu pikal matkal: lühemad vahemaad ja lühemad puhkepausid – jõudu jätkub rohkem. Mida pikem on paus, seda enam elab inimene sellesse sisse ning taasalustamine pingutusega on raskem. Tartu Erakool, viie koolivaheaja pioneere Eestis, on vähendanud tervislikel põhjustel puudumiste arvu koguni 30 protsenti. See on mõtlemapanev.
Rutiin ja selle talumine mõjutab vahetult elukvaliteeti. On mõnus tunne, kui avastad, et oled sügiseses elus kenasti sees. Üks märke on see, kui reede õhtu ja päikesepaisteline vaba laupäev hakkavad jälle rõõmu valmistama.
Neeme Korv, Postimehe ajakirjanik

fasttext_language: et


description: Pühapäeval kell 18 annab Pihtlas Püha kirikus orelikontserdi Kuressaare muusikakooli vastne orkestri- ja klaveriõpetaja Edoardo Narbona. Narbona ütles Saarte Häälele, et on mänginud orelit paljudes Eesti kirikutes ja samuti mõnes […]

title: Itaalia muusikut vaimustab Püha kiriku orel

maintext:
Pühapäeval kell 18 annab Pihtlas Püha kirikus orelikontserdi Kuressaare muusikakooli vastne orkestri- ja klaveriõpetaja Edoardo Narbona.
Narbona ütles Saarte Häälele, et on mänginud orelit paljudes Eesti kirikutes ja samuti mõnes Saaremaa kirikus. “Aga see väike orel on väga hea renessanss- ja barokkmuusika jaoks. Sellel on eriline mõnus pehme heli,” kiitis ta, nentides, et tegemist on erakordse instrumendiga. Samuti on Narbona üllatunud, kui hästi soosib heli liikumist Püha kiriku arhitektuur. “Seal on suurepärane pikk puidust rõdu. Kui sinna panna veel koor, siis inimesed on justkui helist ümbritsetud,” rääkis ta.
Pühapäeval musitseerib Narbona siiski üksinda. Kontsert kestab tunnikese.
Kontserdi eesmärk on Narbona sõnul juhtida Saaremaa inimeste tähelepanu sellele, et Püha kirikus on peidus tõeline aare. Muusik märkis, et Itaalias on näiteks see probleem, et paljud huvitavad ja väärtuslikud asjad ja objektid on vajunud unustuse hõlma.


description: Laupäeval toimus Põlvas Rosma krossirajal Korvikunnide karikasarja viimane etapp. MC Saaremoto sõitjatest osales suvise hooaja viimasel võistlusel väga edukalt Siim Saat, kes, võites mõlemad võistlussõidud, kindlustas sellega endale nii etapi […]

title: Siim Saat võitis Korvikunnide karikasarja

maintext:
Laupäeval toimus Põlvas Rosma krossirajal Korvikunnide karikasarja viimane etapp.
MC Saaremoto sõitjatest osales suvise hooaja viimasel võistlusel väga edukalt Siim Saat, kes, võites mõlemad võistlussõidud, kindlustas sellega endale nii etapi kui ka karikasarja võidu Quad 200B masinaklassis. Võitnud enamiku võistlustest erinevates sarjades, on Siim Saadi hooaeg olnud väga edukas. Õnnitleme ja täname toetajaid!
MC Saaremoto


description: Üle mitme aasta peeti Saare ratsakeskuses Eesti ratsaspordi liidu kalenderplaani kuuluv takistussõiduvõistlus.   Kolme Saaremaal tegutseva edumeelse ja tulevikku suunatud mõttega talli juhtkonnal tekkis idee ja arusaam, et Saare ratsakeskuses […]

title: Saare Sügiskarikas rändas Hiiumaale

maintext:
Üle mitme aasta peeti Saare ratsakeskuses Eesti ratsaspordi liidu kalenderplaani kuuluv takistussõiduvõistlus.
Kolme Saaremaal tegutseva edumeelse ja tulevikku suunatud mõttega talli juhtkonnal tekkis idee ja arusaam, et Saare ratsakeskuses on vaja korraldada ratsavõistlus Saare Sügiskarikas 2016, mis on Saaremaa ratsaspordi välishooaega lõpetav takistussõiduvõistlus.
Hobuste aretuse, kasvatamise ja spordiga tegelev Seeder Horses OÜ, turismi ja ratsahobuste kasvatusega tegelev Teeääre tall ning ratsaspordi ja noorhobuste treenimisega tegelev Saare ratsakeskus leiavad üheskoos, et see, kus asub Saaremaa ratsasport praegu, ei ole kindlasti tase, kuhu võiksime jõuda.
Pühapäeval toimunud Saare Sügiskarikas 2016 kujunes väga menukaks ja kõrgetasemeliseks võistluseks. Päeva jooksul tehti 75 starti. Meie ratsanikel avanes suurepärane võimalus konkureerida professionaalsete ratsanikega kõrgetasemelisel võistlusel.
Kuna ratsutamisvõistluse ametnikke Saaremaal napib, telliti kogu kohtunikebrigaad Mandri-Eestist, mis lisas just noortele ratsutajatele lisapinget ja ärevust. Päev algas juba kell 10 hommikul, mil alustati esimese alaga, noortele hobustele ja ratsanikele mõeldud 70 cm parkuuriga.
Vigadeta sõidus osutus kiireimaks Emeli Pikner hobusel Mon Teri, teine oli Neleriin Viljus Patronsil ja kolmas Maria Anett Allikveer Roletel, kõik noored treenivad Saare ratsakeskuses. Eesti ratsaspordi liidu kalenderplaani kuuluvas 80 cm kõrguses parkuuris “Prix de Sikassaare Vanametall” osales 19 võistlejat üle Eesti. Esikolmiku moodustasid värske Saaremaa meister ponide takistussõidus Sandra Soomre Raketil (Tika talu), teine koht kuulus Maria Vanatoale hobusel Caprice (Märjamaa ratsaspordiklubi) ja kolmas Adeli Pitilimovile hobusel Intsara XX (Nõo ratsaklubi).
Keskmise tasemega sõidus “Prix de Taviko”, kus võistlejad said valida kõrguse kas 90 cm või 100 cm, oli võistlemas 31 paari. Siin olid stardis juba ka ratsutamisega leiba teenivad profisportlased oma noorte hobustega.
Parima aja ka selles klassis sõitis välja Sandra Soomre Raketil, teine koht kuulus Maris Suusterile hobusel Vilandro K Tondi ratsaklubist ja kolmandaks tuli Ivo Ots just selleks võistluseks laenatud hobusel Bandito B (Saare ratsakeskus). Neljas oli Laura Trull Rolexil (Tika talu) ja viienda auhinnalise koha võitis Kätlin Arge Gremil (Saare ratsakeskus).
Põhisõidu “Prix de Enn Meri” 115 cm parkuur oli rajameistri poolt väga kõrgetasemeliselt üles seatud ning eksimisruumi ratsanikele ei jäetud. Tegu oli kahevoorulise parkuuriga, kus võistlejad läbivad etteantud parkuuri kaks korda ning mõlema vooru karistuspunktid liidetakse.
Esikoha võitis Maris Suuster hobusel Vilandro K, teise koha sai Saare ratsakeskuse noorsportlane Luise Vevers Ruudil, kes on sel hooajal teinud läbi meeletu arenguhüppe. Kolmas oli taas Maris Suuser, seekord hobusega Quanzar Z.
Päeva lõpetas publikule ja sportlastele väga atraktiivne hobuste kõrgushüppevõistlus, kus eesmärgiks oli püstitada Saaremaa rekord. Lõpuprotokolli läkski võitja ja uue rekordi omanikuna kirja Siim Sinijärv hobusel Event, kes suutis ületada 1.77. Teist ja kolmandat kohta jäid jagama 1.70 hüpanud Jaagup Kallas hobusel Bruce de Berks Saare ratsakeskusest ja Ivo Ots hobusel Ferdinand A.
Loodame järgmistel kordadel näha Saare Sügiskarikal veel rohkem kohalikke ratsutajaid. Võistlus sai teoks tänu meie suurepärastele toetajatele ja vabatahtlikele abilistele.
Jaagup Kallas


description: Kuressaare linnavalitsuse sel nädalal toimunud istungil otsustati moodustada uus ajutine töökoht seni erinevatel ametipostidel figureerinud Geili Heinmaale. Linna pressiesindaja Kristiina Maripuu selgitas, et 3. oktoobril asuvad ametisse uus rahandusnõunik, ökonomist […]

title: Linnakantseleisse tehakse ajutine koht

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse sel nädalal toimunud istungil otsustati moodustada uus ajutine töökoht seni erinevatel ametipostidel figureerinud Geili Heinmaale.
Linna pressiesindaja Kristiina Maripuu selgitas, et 3. oktoobril asuvad ametisse uus rahandusnõunik, ökonomist ja Kuressaare Linnamajanduse juhataja ning lapsehoolduspuhkuselt naaseb linnapea abi. Kõik nad peavad oma igapäevatöös hakkama kasutama dokumendihaldussüsteemi Delta. Seega on täiendav vajadus nii Delta koolituse kui ka linnavalitsuses kohapeal oleva kasutajatoe järele.
Lisaks on Maripuu sõnutsi seoses Saaremaa omavalitsuste ühinemisega suurenenud linnakantselei töömaht. “Seetõttu otsustati nende ülesannete täitmiseks moodustada ajutine teenistuskoht tähtajaga 30. november 2016 ja seda tööd hakkab esmaspäevast tegema Geili Heinmaa,” ütles linna pressiesindaja.
Geili Heinmaa tuli Kuressaare linnavalitsusse tööle 2014. aastal, kui Liise Kallas, kes juhtis linna pressisuhtlust Kristiina Maripuu lapsehoolduspuhkusel viibimise ajal, pressiesindaja kohalt lahkus. Kui Maripuu tööle naasis, liikus Heinmaa üle koridori, linnapea abi asenduskohale.


description: Soomes Seinajoel toimunud veteranide maailmameistrivõistlustel kreeka-rooma maadluses võitis Olev Kiirend juba oma kaheksanda kuldmedali. Vanuserühmas G ehk 66–70-aastaste kehakaalus kuni 76 kg sai Olev Kiirend neli võitu ja kindla esikoha. […]

title: Olev Kiirend tuli taas veteranide maailmameistriks


title: GoPro esimene droon ja uus HERO5 kaamera tõusid täna õhku

maintext:
GoPro on oma drooniga vaikselt tööd teinud ja ka uusi seikluskaameraid pole viimasel ajal väga tihti välja tulnud, kuid täna on selle kuulsa tootja suurpäev: esitleti n ii uut, viienda põlvkonna HERO5 seikluskaamerat kui ka GoPro enda kõige esimest drooni, millest kirjutasime kevadel ja mille esimesed näidisvieod olid väga paljulubavad:
GoPro HERO5 Black - parim seikluskaamera ja odavam ka
Täna esitleti kahte uut HERO5 kaamerat: Black Editioni ja väiksemat Sessioni. Kui tootja ise reklaamib uut mudelit kui kõigi aegade parimat, siis poodidesse jõudis nüüd veider olukord: vana ja mitte nii hea maksab rohkem kui uus ja parem?
HERO5 Black maksab Ameerikas ca 400 dollarit, Eestis 430 eurot. Peamised omadused on järgmised:
2-tolline puuteekraan
Video kuni 4K @ 30 fps
Fotod kuni 12 MP
Videote ja fotode automaatne pilve laadimine laadimise ajal
Hääljuhtimine seitsmes keeles
Ühe nupuga juhtimine
Veekindel ilma spetskorpuseta (kuni 10 meetrit vee all)
Ühilduv seniste GoPro lisadega ja Karma drooniga
Stereoheli salvestamine koos müravähendusega
Professionaalne videostabilisaator (elektrooniline)
Moonutustevaba lainurk (lineaarkorrektsiooni seadega)
RAW ja WDR pildistamine
GPS
HERO5 Black on saadaval alates 2. oktoobrist. Vt lähemalt siit.
Väliselt on uus HERO5 tunduvalt ümaram, kaotatud on kandiline korpus:
Traadita võrgu ühendustest on esindatud WiFi ja Bluetooth, lisaks kuni 4K video salvestamisele toetab HERO5 ka High bitrate H.264 videot (60 Mb/s) ja teeb Timelapse´i. Ühendada saab stuudiokvaliteediga välise mikrofoni, heli dünaamika on ligi 2x laiem kui HERO3 kaameral. 3,5 mm mikrofonipesa käib külge eraldi müüdava mikrofoniadapteriga. Mälukaart on endiselt microSD, ühendus väliste seadmetega üle USB-C ja micro-HDMI, aku maht 1220 mAh.
GoPro HERO5 Session
Kui HERO4 Session tuli välja oma suuremast eellasest eraldi peaaegu aastase hilinemisega, siis HERO5 suur ja väike vend tulid välja korraga. Session tähendab väiksemat korpust, kuid pildiomadused peaksid olema samad. Hind on ka väiksem - USA-s 300 dolarit, Eestis 330 eurot. Põhiomadused kuulutati välja sellised:
Video kuni 4K @ 30 fps
Fotod kuni 10 MP
Laadimise ajal lähevad videod ja pildid pilve
Hääljuhtimine 7 keeles
Ühe nupuga juhtimine
Veekindel ilma lisakorpuseta (kuni 10 m)
Ühildub GoPro lisadega, sh Karma drooniga
elektrooniline professionaalne videostabilisaator
Moonutustevaba lainurk lineaarkorrektsiooni seadega
GoPro Karma - nende esimene seiklusdroon
Droon oli muidugi päeva suurim uudis. Seda oodati ammu, sest droonimaailmas on konkurents eriti tihedaks läinud ja GoPro oli ootused kõrgeks ajanud.
Karma on kokkupandav ja väike, seljakotti mahtuv multikopter, millel on väga hea stabilisaator. Põhiomadused on järgmised:
kokkupandav, mahub seljakotti.
konsoolilaadne juhtpult puuteekraaniga, puudb vajadus eraldi tahvli või nutitelefoni järele, et drooni juhtida.
Kolmeteljeline stabilisaator on drooni küljest eemaldatav ja seda saab kasutada kuskil mujal küljes kaamera stabilisaatorina (rattal, käes vm).
Karma maksab Eestis 870 eurot. Multikopter lendab kiirusega kuni 15 m/s, kuni 1000 meetri kaugusele, kuni 4500 meetri kõrgusele, kaalub 1006 grammi, pult näitab viietollisel ekraanil kuni HD kvaliteediga pilti. Drooni lennuaeg on 20 minutit, pult kestab akudelt 4 tundi.
Lisaks HERO5 mudelitele saab Karma külge ühendada ka HERO4.
Vaata, millise video filmib GoPro HERO5 koostöös Karmaga:


title: Virtsu koolist Läänemaal sai kiire interneti valmidusega näidiskool

maintext:
Kunagi olid näidiskalurikolhoosid ja näidissovhoostehnikumid, Nüüd on uued ajad ja uued kombed, kuid näidiseid on ikka vaja. Uueks õppeaastaks valmis Eesti esimene kiire interneti valmidusega näidiskool Läänemaal Virtsus. Eesti võrgulahendusi pakkuv ettevõte Santa Monica Networks paigaldas väikesesse Virtsu kooli heategevuslikus korras kaasaegsed WiFi- ja võrguseadmed, mis tagavad kiire ühenduse igapäevaseks õppetööks nii õpetajatele kui õpilastele.
“Soovime läbi selle projekti jagada oma kogemusi ja teadmisi, kuidas teha parima praktika kohaselt selline võrk, et kõik koolid saaksid seda tulevikus kasutada. Otsisime kooli, mis oleks pigem maapiirkonnas, kus sellise projekti kasu kogukonnale oleks suur.”, räägib ettevõtte Santa Monica Networks tegevjuht Margus Vaino.
Virtsu kooli direktor Stanislav Nemeržhitski lisab: “Kui me räägime hariduse ühest suurest eesmärgist, milleks on digipädevus ja mida tänapäeva kool peabki arendama, siis see ei tohi jääda selle taha, et ei ole piisavalt head internetiühendust.“
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium toetab aastatel 2016 kuni 2020 üldhariduskoolide internetivõrkude renoveerimist ja rajamist ligikaudu 13 miljoni euroga.


title: Lahendus: lihtne dokumendihaldus liigsete lisadeta

maintext:
? Dokumendihaldus on firmas paljude ühine asi. Kui igaühele osta kasutajakonto, nagu paljudes dokumendihaldustarkvarades on, siis läheb see kuumaks lõpuks üsna kalliks. Kas oleks võimalik tasuda lihtsalt fikseeritud kuumaksu ja kasutada nii palju, kui vaja? Kas on sellist asja ka eesti keeles, eestikeelse kasutajatoega?
! Selgub, et saab, sest on üks selline Eesti firma, Folderit - mitte just päris idufirma, vaid päris tavaline firma, mis sellist teenust pakub. Dokumendihaldust võivad PRO kontoga alt kasutada kõik firma töötajad või isegi partnerid, kui neile on antud ligipääs.
AM proovis seda lihtsat dokumendihaldust ja veebiliidese kaudu on see tõesti arusaadav kõigile. Lisaks dokumentidele juurde käivatele meta-väljadele, mida saab ise teha, saab salvestada ka piiramatu arvu versioone, lisada märksõnasid, lukustada fail teistele lokaalseks muutmiseks ning saata kinnitusringile. Elementaarne, lihtne, ei midagi üleliigset ja lihtsaks dokumendihalduseks piisav ka. Kasutaja saab e-mailiga dokumente otse dokumendihaldusse saata - selleks tehakse spetsiaalne e-posti aadress.
"Tegutseme Suurbritannia, USA, Saksa, Itaalia, Austraalia, Eesti, Läti ja Soome turgudel, samas on meist Eesti turul ehk niipalju veel ei teatagi," kommenteeris firma haaret selle üks asutajatest Kent Raju, kes on tuntud ka reklaamimaastikul.
Osanikust investori ja tuntud finantsärimehe Targo Rausi toetusel välisturgudele laienemine käib vaikselt, aga kindlalt. Ettevõtte kolmandaks partneriks on tunnustatud tarkvaraspetsialist Rene Saare.
"Me ei nimeta end tegelikult idufirmaks, see pole oma ideoloogialt päris tavaline startup, vaid pigem lihtsalt firma," lisab Raju, "Tegutseme väga globaalselt, kliente on peaaegu igalt mandrilt, sealhulgas ka näiteks Tšiilist. Fookuses on siiski praegu eeskätt Soome, Saksamaa, Suurpritannia, Prantsusmaa, Hispaania ja USA turud."
Serveritena kasutab Folderit Amazoni Iirimaal asuvaid pilveservereid, mida väikeettevõttel endal on kasutada keeruline. Folderit lisab failihoidlale dokumendihalduse lisad ja lisavarunduseks saab omale ühe nupuvajutusega lokaalse koopia alla laadida struktureeritud ZIP-failina.
Mis siis seda dokumendihaldust eristab teistest sarnastest? Lihtsam kasutatavus (küll vähemate võimalustega) ja üks kuutasu kogu firmale olenemata kasutajate arvust. Tavaliselt kiputakse ikka küsima kuutasu või aastatasu kasutaja kohta.
Tavaliselt on ka lihtsalt pilvsalvestus kallim (Nt Google Appsis, mis maksab 5 dollarit kasutaja), aga seal dokumendihaldust selle raha eest pole.


title: Nullindad on tagasi: Microsoft tuli välja uue 0,3-megapikslise mobiiliga

maintext:
Reede hommikul sätitakse Solarises ja Rocca al Mares sappa, et soetada endale uus iPhone 7. Samsung Galaxy Note 7 fännid peavad aga ootama plahvatava telefoni ümbervahetamist ja uus mudel hilineb. Samal ajal üllitab Microsoft maailmas uue telefoni - Nokia 216, mis saabub otsekui möödunud kümnendist. Kuid isegi Facebook on sellel nuputelefonil sees.
Nostalgiapisar pühitud, vataame selle uue nuputelefoni, mis saabub müügile siiski vaid Indiasse, tehnilisi näitajaid. Ja lõpuks muidugi hinda.
Nokia 216 sisaldab kunagi 2000. aastate keskpaigas meilgi hästi tuntud Series 30 operatsioonisüsteemi, millel, nagu tänapäevastel telefonidelgi, on oma "äppid". Neid saab jooksutada 2,4-tollisel QVGA ekraanil. Kes ei mäleta, siis see on 320 x 240 pikslit (167 ppi), omal ajal väga populaarne formaat. Sisseehitatud kaamerad teevad nii ees kui taga 0,3-megapiksliseid pilte, seega selfie on võimalik. Aku - 1020 mAh - aga kestab kaua- palju kauem, kui moodsad nutikad, koguni 24 päeva. Saadaval on kahe SIM-kaardiga versioon. Kontakte mahub aadressiraamatusse 2000.
Sisemist mälu on vähe, vaid 16 MB, kuid seda saab laiendada kuni 32 GB microSD mälukaardiga. Loomulikult on täitsa alles ka 3,5 mm kõrvaklapipesa, lisaks pakutakse ühendusteks micro-USB pesa (USB 1.1), FM raadiot, Bluetooth 3.0 ja EGPRS andmesidet üle 2,5G kiirusega kuni 236 kbit/s. Mäletate? Sellist kiirust võib praegugi mõnes maakohas isegi nutitelefoniga leida, kui kiiruse märgina lööb ülaribale täht E või G.
Rakendustest on olemas äratuskell, kalkulaator, kalender, kell, taskulamp, märkmed, diktofon, Facebook, Opera brauser, muusika- ja videopleier (kaamera salvestab ka videot).
Hind poes tuleb 37 dollarit. Oluliselt kallim, kui meie testitud Poola-Leedu vintage-telefon, aga eks näitajad on Nokial ka paremad.
Ajaloolist hõngu uue Nokia väljatulekule lisavad spekulatsioonid, et peale nn vähemnutikamate mobiilide äri mahamüümist Foxconnile võib see retronäitajatega telefon jääda Microsoftile üldse viimaseks Nokia nime all telefoni väljatoomiseks, mainib Engadget. Seega on tehnoloogia-ajaloos jälle üks lehekülg pööratud. Küll aga on Microsoftil plaanis mobiiliturgu järgmisel aastal üllatada oma väljatöötatud Surface´i telefoniga, mis peaks olema Windowsiga nutitelefonide tippude tipp, kirjutab Thenextweb.


title: HP muutis tarkvarauuendusega mitte-HP tindid kasutuks, kuid mõtles juba ümber

maintext:
Peaaegu alati on tootja enda originaalidest odavamad mõne teise firma toodetud printeritindid. Neil võivad olla HP originaalkiibid, kuid muidugi leidub ka otseseid võltsinguid. HP-l sai lõpuks hing täis ja viimase turvauuendusega pandi printeritarkvara sees kaasa nn DRM kontroll, mis muutis põhimõtteliselt kõik printerid ilma originaaltintideta kasutuks. Seda nimetatakse nn antifunktsiooniks (anti-feature), mis uuendusega mõne senise kasutusvõimaluse hoopis ära kaotab.
Seni töötanud printerite ootamatu seiskumine peale tarkvarauuendust pole hea praktika. Sellele juhtis tähelepanu EFF (Electronic Frontier Foundation) ja kutsus üles võitlema HP käitumise vastu, mis paneb kasutajad kõhklema, kas ikka tasub teha turva- ja versiooniuuendusi, kui nendega võib saabuda karistus. Selline tootja tegevus vähendab üleüldist turvalisust ja paneb kasutajad veel suuremasse ohtu.
Allkirjakogunemise edenedes (ligi 10 000 allkirja esimesel päeval) mõtles HP juba järgmisel päeval ümber ja otsustas lasta mõnede teiste tootjate tehtud tindikassette kasutavatel HP printeritel edasi töötada. Siiski lubas HP hambaid näidata nurjatutele kloonijatele, kes loata kopeerivad tindikassette ja turvakiipe. Nende blokeerimist kavatseb HP tulevikus jätkata.
HP OfficeJeti, OfficeJet Pro ja OfficeJet Pro X printerite mõnede mudelite omanikud pidid kahe nädala jooksul saama uuenduse, mis piraat- ja B-kategooria tindikassetid uuesti tööle lubavad. Seni aga - kui vihjest aru ei saanud, siis eks tuleb nüüd HP originaal-tinte minna ostma. HP printeriäri käib kahaneval turul kahjumis riistvaraga, mida turgutab kasumis tindikassettide müük. Selleks ka originaalkiibid ja muud kaitsemehhanismid. Ja sellepärast on tootjale eluliselt vajalik, et peale allahinnatud printeri ostu soetataks hiljem regulaarselt juurde ülehinnatud printerikassette.


title: Kehv seis veebimaastikul: Eestis on 43 Wordpressi lehte 50st haavatavad

maintext:
Peale juulis toimunud rünnakute lainet panime tähele, et suuremat osa veebilehtedest, mis rünnaku alla sattusid, ühendas üks kindel sarnasus. Kõik veebilehed kasutasid Wordpressi sisuhaldussüsteemi.
Otsustasime olukorra tõsisust ise testida ning panime augusti alguses käiku kampaania, mille käigus tegime 50 Eesti Wordpressi platvormil ehitatud kodulehele täiesti tasuta auditi.
Auditi eesmärgiks oli näidata veebilehtede omanikele infot nende kodulehe kohta, mida näeb potensiaalne ründaja ning seda ilma igasuguse ligipääsuta (ehk siis auditi läbiviimiseks piisas vaid avalikust veebilehest).
Mida me avastasime
43 veebilehel 50-st esinesid turvariskid, mida on võimalik avalike ründevektorite (public-exploitide) kasutamisel rünnata. 45 veebilehel oli võimalik kätte saada haldusliidese kasutaja nimed ning ID’d ning 22 veebilehel oli jäänud haldusliidesesse alles admin nimeline kasutaja. Antud infot on võimalik ära kasutada Brute-Force tüüpi rünnakute läbi viimiseks, kuna 45 veebilehel 50st puudus ka töötav tulemüür, mis takistaks logimiste arvu või üldse antud andmete lekkimist.
Keskmiselt oli igal veebilehel 3 aegunud lisamoodulit(pluginat) ning 2 erinevat haavatavust, mida on võimalik häkkeritel rünnakute läbi viimiseks ära kasutada.
Enim populaarsed aegunud moodulid olid järgmised:
Enim populaarsed haavatavused:
Mida me sellest järeldame?
Pea iga veebileht, mis on arendatud Wordpress platvormile, võib olla järgmine ohver näostamisele ning võib levitada nii pahavara, kui spämmi. Kuna rünnakud on poolautomaatsed ning haavatavused tekivad kodulehele praktiliselt iseenesest, siis on vaid aja küsimus, millal sinu veebilehel istuva aegunud tarkvara kord kätte jõuab.
Mis rünnaku tulemusel juhtub?
Oleme näinud olukordi, kus veebilehe omanik on pidanud varunduste puudumise pärast arendama peale rünnakut täiesti uue kodulehe. Kui rünnak avastatakse hiljem, (tihtipeale võib nii minna, kui esileht jäetakse puutumata) võib veebileht sattuda musta nimekirja ning rikutakse ka veebilehe SEO, nagu näha alloleval pildil.
Otsingumootorisse jääb ründaja märge maha ka peale rünnaku parandamist.
Kui veebilehele on lisatud pahavara ja spämmiroboteid, võid ühel hommikul avastada, et sinu veebileht on veebimajutuse poolt hoopis suletud ning lehe saad taasavada vaid juhul, kui veebilehel on haavatavused parandatud ning pahavara eemaldatud.
Miks on veebilehe tulemüür niivõrd tähtis?
Tarkvara aegub pea igapäevaselt. Uuendused Wordpressi platvormile tulevad välja üsna tihedalt ning Wordpress pakub enda uuendusi ka üsna agressiivselt. Kodulehte arendades aga kasutatakse pea alati ka erinevaid lisamooduleid (pluginaid), mis annavad veebilehele juurde mõne spetsiifilise funktsiooni. Antud lisamoodulid aga aeguvad märksa kiiremini ning mõnda neist edasi ei arendatagi ning isegi, kui plugin on haavatav, ei ole uuendusi tulemas. Teistpidi jällegi on mooduleid, mis väljastavad uuendusi iga nädal ning kogu selle uuenduste protsessiga tegelemiseks oleks vaja juba eraldi inimest.
Tulemüüri eesmärk on ära tunda pahatahtlikud külastajad ning isegi, kui veebilehel on aegunud mooduleid ning nendega seotud haavatavusi, hoiab tulemüür olukorda kontrolli all. Automaatseid rünnakuid proovitakse läbi viia kogu aeg ning Tulemüür teab, kus on veebilehe nõrgad kohad ning kuhu probleemi tekitajaid ligi ei lasta.
26.Juunist alates on ka meie veebilehel proovitud läbi viia üle 3000 rünnaku.
Pakume endiselt (piiratud aja jooksul) Wordpressi omanikele tasuta mini-auditeid ning kui tahad teada, mida potensiaalne ründaja sinu veebilehe tarkvara kohta leiab, siis kirjuta oma soovist.
OLIVER SILD
Tegevjuht, Eesti veebiturvalisuse agentuur ESEC


title: Ära seda kodus proovi: USB Killer 2.0 on nüüd poole võimsam!

maintext:
Venemaal välja mõeldud ning nüüd ka Hong Kongi ettevõtte poolt tooteks vormitud ja e-poes müüdav USB Killer on pealtnäha süütu USB mälupulk, mis tegelikult arvutisse pistes palju pahandust tekitab. Selle uus versioon, USB Killer 2.0 tekitab veelgi rohkem kahju. Igatahes ei maksaks seda oma tööarvutiga testida.
USB Killer on mälupulka meenutav seade, mille sisemuses on laadimiskontroller ja võimsad kondensaatorid. Tööpõhimõte on lihtne. USB pesasse pistes hakkab see arvutist saadava toitega laadima kondensaatoreid, kuni need saavutavad 220 V pinge. Siis laadimine lõpetatakse ja kogutud särts -220 volti suunatakse USB signaalikanalitesse. Kui plusspinge vastu on emaplaatidel tavaliselt mingi elementaarne kaitse, siis -220 volti paneb arvuti sisemuse läbi kärssama hoopis suuremas ulatuses.
USB Killer 1.0 töötas poole madalama pingega, USB Killer 2.0 aga tapab "nii toas kui aias".
Nüüd võiks karta ka küberterroriste, kes sokutavad käidavatesse kohtadesse USB Killereid, kuid suurema leviku takistuseks on USB Killer 2.0 krõbe hind: 50 dollarit. Aga suurema eesmärgi ja konkreetse sihtmärgi nimel pole see ilmselt takistus.
Kas ja kui kindlalt USB Killer 2.0 arvutist ka andmed hävitab, sõltub konkreetsest arvutimudelist, kuid see on siiski vähetõenäoline. Üsna kindlalt hävitatakse USB kontroller (mõnel juhul ka kiibistik, kus see asub ja I/O Controller Hub) ning rikutakse emaplaat, kuid elektrilöök protsessori ja kõvakettani ei jõua.
Kuidas USB Killer 2.0 töös välja näeb, saab vaadata allolevast videost (kuula kindlasti heliga):
Seega pole USB Killer 2.0 veel mingi uksele koputava julgeolekutöötaja hirmus arvuti hävitamise vahend, vaid lihtsalt korraliku sigaduse tekitaja, mis muudab töötava arvuti kallilt parandatavaks vrakiks.
Kuid on üks arvuti, millest USB Killer 2.0 jagu ei saa. Uuemad Macbookid isoleerivad USB-signaali optiliselt ja neis ei jõua kõrge pinge kuigi kaugele.


title: Tele2 statistika: neid telefone osteti koolilastele kõige rohkem

maintext:
Iga uue õppeaasta eel ostetakse koolilastele vahepeal kaotatud või vanast väljakasvanud telefonide asemele (või üldse esimeseks) koolilastele uued mobiilid. Tele2 võttis kokku, millised mudelid kujunesid tänavu kõike popimateks valikuteks koolijütsidele.
„Meie soovitus lapsevanematele oli otsida koolilapse telefoni valikul tasakaalu ratsionaalse ja lapse soovide vahel. Kooliminejatele sobib esimeseks telefoniks hästi 200 euro ringis maksev nutitelefon, kogenumatele ja kohusetundlikumatele noortele telefonikasutajatele võib vaadata juba veidi kallimaid ja võimekamaid mudeleid,“ rääkis Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Seema soovitas kooliteed alustavale lapsele tänavusest telefonisortimendist näiteks Samsung Galaxy J3 2016 ja Huawei Y5 II mudeleid, mida iseloomustavad taskukohane hind, piisavalt võimekas aku ja asjalik kaamera.
„Selle sügise kogemus näitas, et poes juhib telefoniostu laps ise, kellel on enamasti üsna selge arusaam, millist mudelit ta tahab. Üha enam näeme, et kodus on küll eelnevalt pandud paika hinnaraamid, millega ka laps arvestab, ent enamikel juhtudel koolilaps saab selle telefoni, mida ta soovinud on,“ rääkis Seema ja pidas harvemaks juhuseid, kus vanemal õnnestub suunata lapse valikut enda välja vaadatud mudeli suunas.
Tele2 augustikuu ja septembri esimese nädala müügistatistika kohaselt kujunesid selle sügise koolilaste hitt-telefonideks neli Samsungi ja Huawei mudelit. Müüduim neist oli Tele2-s Samsung Galaxy J5 2016, mida osteti viie nädalaga üle tuhande telefoni.
“Tegu on odavamast J3 mudelist veidi suurema ekraani ja mälumahu, vastupidavama aku ning parema kaameraga telefoniga, mille suur populaarsus näitab, et õpilastele telefoni soetamisel on vanemad valmis pigem 30-50 eurot rohkem maksma, et võimaldada lapsele võimekam telefon,” lausus Seema.
Huawei mudelivalikust osutusid koolilaste seas populaarseks valikuks ülisoodne Huawei Y5 II ning ning veidi kallim Huawei P9 Lite, mille edule aitas Seema sõnul kaasa koolieelne kampaaniapakkumine ja võimalus saada ostuga kingiks kaasa aktiivsusmonitor.
„Populaarseimaks osutunud telefonide ühisnimetajaks on 110-240 euro vahemikku jääv taskukohane hind, mis on heas kooskõlas telefoni kvaliteedi ja funktsionaalsusega. Nimetatud telefone võib koolilastele tõepoolest heaks valikuks lugeda, kuna need kõik võimaldavad ajada taga Pokemone, teha 8-13 megapikslise kaameraga kvaliteetseid pilte ja jagada neid hõlpsasti internetis,“ lausus Seema.
Augusti ja septembri top 10 müüduimad telefonid Tele2-s: Samsung Galaxy J5 2016 Huawei Y5 II Huawei P9 Lite Samsung Galaxy J3 2016 Huawei P8 Lite Tahvelarvutitest otsustati enim Samsung Galaxy Tab A 10.1, Lenovo Yoga3 X50L ja Huawei MediaPad T1 kauks.
“Kui Samsungi tänavune mudel oli müügiedetabeli tipus ka varasematel kuudel, siis koolilastele mõeldes kasvas sügise eel oluliselt Lenovo tahvli müük, mis on Samsungist ligi 100 euro võrra soodsam. Tahvli valikul on hind olulisim argument, kuna tahvelarvutite sortiment ei ole nii lai ning nende näitajad on küllaltki võrreldavad,” kommenteeris Seema.


title: Täna esitleti Apple´i uut nutitelefoni iPhone 7: veekindlat, kõrvaklapipesata ja topeltkaameraga*

maintext:
Täna oodati iPhone 7-t ja see tuligi. Kes ootas hingevärinal, kes skeptiliselt, kes rahulikult, kuid nagu alati, oli peale esitlust neid, kes ei suutnud uuendusi ära imestada kui neid, kes olid taas pettunud.
Nagu kuulujutud enne ennustasid, tuligi uus iPhone 7 ilma kõrvaklapipesata - nüüd jääb veel üle ära oodata, kui telefonid kaotavad oma viimase füüsilise rudimendi - USB pesa. Või tegelikult üks luuk on veel võimalik peagi ära kaotada - SIM kaardi pesa. Mobiil-IDga läheb küll raskeks, aga ilmselt maailm ikkagi varsti liigub selles suunas, et SIM-i pole.
iPhone 7 kasutajad saavad aga lisaks telefonile osta ka Apple´i uued kõrvaklapid - välja tulid uued AirPodid, kõrva pistetavad juhtmevabad kuularid, mis on Apple W1 kiibiga ja pakuvad kuni 5 tundi kuulamisaega.
Ametlikult välja kuulutatud iPhone 7 ja iPhone 7 Plus on pikima aku tööeaga kui mistahes eelmine iPhone, varustatud stereokõlaritega, vee- ja tolmukindel (varem pole ka ükski iPhone olnud veekindel). Esimesed 25 riiki saavad iPhone 7 juba järgmisel reedel, 16. septembril, Eesti nö teises laines nädalapäevad hiljem.
Topeltkaameraga telefone oleme me varemgi näinud, hiljuti sai just ühte testitud. Mida siis Apple kahe kaameraga tagaküljel paremaks soovib teha?
iPhone 7 Plus pakub uut kahe kaamera süsteemi. Kui iPhone 7-l on vaid üks 12-megapiksline kaamera pildistabilisaatori ja ƒ/1.8 avaga, kuue elemendiga läätse ja enamate värvidega sensoriga, siis iPhone 7 Plus pakub lisaks sellele lainurkobjektiiviga kaamerale kõrvale ka teist, 12-megapikslist kaamerat, kuid teleobjektiiviga, mis teeb kuni 10-kordset suurendust digitaalselt ja kuni kahekordset optilist suurendust.
Kahe kaameraga tehakse ka keerulist pilditöötlust, mis tagab peegelkaamerale omase kujutise suurema teravussügavusega. "Tehisintellekt" eraldab tausta eespool olevatest detailidest ja nii saab teha portreesid, mis seni olid võimalikud vaid peegelkaameraga.
Ees on 7-megapiksline nn FaceTime HD kaamera pildistabilisaatoriga, välk on aga lahendatud nelja True Tone LED-iga, mis kompenseerivad ka taustavalgustuse vilkumist.
Iphone 7 ekraan on 4,7-tolline ( 1334 x 750), iPhone 7 Plusil aga 5,5" (Full HD).
Apple A10 Fusion kiibiga on tagatud telefoni töökiirus ja ka aku pikk iga: nelja tuumaga protsessor töötab kaks korda kiiremini kui iPhone 6 ja tarbib vaid samas poole energiast kui eelkäija. Mõlemad iPhone´id toetavad kuni 25 LTE kanalit kiirusega kuni 450 Mbit/s.
Sõrmejäljelugeja on peidetud Apple´i nupu sisse, mis muuhulgas on ka survetundlik, reageerides erineva tugevusega vajutustele. Lisaks Ameerika GPS-ile toetab iPhone 7 ka GLONASS-i.
Kuigi juhtmega kõrvaklappe enam otse kasutada ei saa, annab Apple kaasa ka 3,5 mm adapteri, et saaks oma vanu häid klappe edasi kasutada USB väljundi kaudu. Uued juhtmeta klapid aga näevad välja sellised:
Välimuselt pole uus iPhone väga palju muutunud. iPhone 7 ja iPhone 7 Plus on saadaval hõbedase, kuldse ning roosakaskuldse korpusega ja kahe erineva musta tooniga mustaga. Üks must on juba tuttav anodeeritud mati pinnaga, teine aga veelgi sügavmustem ja kõrgläikega. Nn Jet Black saavutati üheksakordse anodeerimisega ja poleerimisega. Uued korpused on ka uuesti disainitud vee- ja tolmukindlaks, mis siis, et väline sarnasus on mitteveekindla eelkäijaga. Kes tahab kinnitust standardite näol, siis uus telefon vastab IP67 standardile.
Palju maksab?
iPhone 7 ja iPhone 7 Plus on saadaval lisaks eelpoolnimetatud värvidele 32 GB, 128 GB ja 256 GB mudelitena. Hind USA-s saab olema alates 649 dollarist. Jet Black aga on saadaval vaid 128 GB ja 256 GB mäluga.
Eeltellimine algab valitud riikides 9. septembrist ja Eesti nende hulka ei kuulu, küll aga näiteks Soome ja Rootsi. Neis riikides saab iPhone 7 mudelid kätte alates 16. septembrist.
Kuid Eesti kuulub see-eest nö teise lainesse, riikide hulka, kus saab iPhone 7 mudeleid 23. septembrist.
Juhtmevabad AirPodi kõrvaklapid hakkavad USA-s maksma 159 dollarit ja on müügil alates oktoobri lõpust. Kõik iPhone 7 ja iPhone 7 Plus mmudelid sisaldavad EarPod´e koos Lightning Connector´iga ja üleminekuga - Lightning to 3.5 mm Headphone Jack Adapter.
* - topeltkaamera on iPhone 7 Plus´il.


title: Kogu digielu ühele SD-kaardile: selle sügise uus rekord on 1 TB!

maintext:
Nüüd on tõesti paslik meenutada aegu, kui arvamusliidrid arvasid, et 640 kB on piisav mistahes arvuti jaoks. Western Digital, mis omandas mõni aeg tagasi SanDiski, teatas uue, esialgu veel prototüübina eksisteeriva SD mälukaardi valmissaamisest, selle mälumaht on 1 TB.
Seda on rohkem, kui enamikes arvutites. SSD-d, mis ka uutes sülerites kaasa tulevad, on 256, heal juhul 512 GB. 1 TB on küll tavaliste kõvaketaste (HDD) tavaline suurus, kuid SD kaart on sellise tohutu mahu jaoks siiski täiesti uus samm salvestustehnoloogias.
SanDiski 1 TB SDXC kaart toodi avalikkuse ette Berliinis mõned päevad tagasi toimunud Photokina fotomessil. Üks kasutusaladest hiiglasliku mälumahuga SD-kaardil on videotööstuses, kus 4K formaadis ja 360 kraadi videote salvestamiseks on vaja suurt mahtu ja suuri salvestuskiirusi. Samuti on mälukaart hea videovalvesüsteemides, kus ka mahud kasvavad kiiresti.
Kui palju see superkaart maksma hakkab ja millal müügile tuleb? Kuna Western Digital selle kohta pressiteates lubadusi ei jaganud, proovime leida mingeid analooge 512 GB SD kaardi väljatoomise põhjal. 512 GB SanDisk Extreme PRO SDXC tuli välja prototüübina 2014. aastal Photokina messil. Toode sai valmis 2016. aasta kevadel. Praegu müüakse näiteks Amazonis seda 345 dollariga. Seega tuleb meil veel paar aastat oodata ja siis on hind esialgu mitmetes sadades dollarites.


title: Huawei Color Band A1 - pettumusele võib järgneda vaimustus

maintext:
Kooli alguse puhul said paljud õpilased omale vanematelt kingituse – Huawei P9 Lite telefoni, millega tuli kaasa aktiivsusmonitor Huawei Color Band A1. Mis loom see on? Miks sel ekraani pole ja milleks see niimoodi üldse kõlbab? Uurisime järele. Juba augustist uurisime, aga kuna aku nii kaua kestis, siis saab testist kirjutada alles nüüd.
Huawei Color Band A1 on karbist välja võttes ilus ja kena, istub hästi käele, aga kui karp avati ootusega leida sealt stiilne nutikell, siis loomulikult kasutaja kohe pettub. Ja seda ühel lihtsal põhjusel – Color Band A1-l pole nimelt ekraani. On küll üks LED-tuluke, kuid see isegi ei vilguta morses kellaaega, rääkimata muudest märguannetest.
Kuid proovima hakates selgub, et selline randmevõru võib olla päris asjalik. Eriti arvestades Color Band A1 hästi istumist käele, mis lubab ka ööseks randmele jätta ning eriti muidugi arvestades aku pikka tööaega. Ametlikult peaks aku pidama kuni 28 päeva, aga tegelikult muidugi natuke vähem. AM-i testis kestis aku 24 päeva. Aga seegi on mõnus, peaaegu kuuks ajaks saab aktiivsusmonitori randmele „unustada“.
Ilma mobiiliäpita pole selle seadmega midagi teha – kogu infovahetus käib nutitelefoni kaudu. Selleks peab alla laadima Color Band A1 Androidirakenduse (saadaval ka Apple´i seadmetele).
Androidirakendus on lihtne, selge ja ilus. Seadetest saab üle Bluetooth 4.1 ühendatud randmevõru panna vibreerima saabuvate kõnede, SMS-ide ja alarmide puhul. Kõnede ja SMS-ide vibratsiooni saab ajaliselt filtreerida, et öösel randmel vibreeriv Color Band üles ei ajaks. Puuduseks on aga see, et äppe, mille alarme randmele saata, ei saa seadistada. Aktiivsusmonitor reageerib vaid sissetulevatele kõnedele ja SMS-idele, muid teavitusi pole võimalik lisada.
Alarme saab lisada kuni kolm, määrates nädalapäevad, millal need töötavad. Kolmest tavaliselt piisab. Ehkki – võiks ju olla ka tähtsad kalendriteated.
Lisaks on võimalik valida „leia mu randmeseade“, mis paneb seadme vibreerima ja LED-tulukest vilgutama, UV test versioon aga mõõdab ultraviolettkiirgust. See on kasulik lõunapoolsemates maades või puhkusel, praegusel septembripäikesega ajal näitab UV kiirguse mõõtja ka päikese käes peaaegu alati igasuguse kiirguse puudumist. Tuleb oodata järgmist suve, et paremaid näite saada.
Randmeseadme äpp´ist saab valida ka oma eesmärgi – mitu kilokalorit, sammu või kilomeetrit peab päevas läbima. Ja siis on veel kolm tulemuste sektsiooni – aktiivsus (sammud, kilomeetrid ja kilokalorid), uni (sügav uni, kerge uni, ärkvelolek) ning UV kiirguse tase.
Aktiivsus ja uni kuvatakse selgete ilusate graafikutena (vt ülalolevat pilti), ehkki und arvestab randmerihm mõnikord natuke pikemalt või lühemalt kui tegelikult. Randmel öösel hoida on seda seadet mugav, sest rihm on õhuke ja korpuse osa samuti – ei jää kuhugi taha kinni ega tekita randmele kandmisranti. Pingutus peab olema õige – mitte liiga lõtv ja mitte ka liiga pingul, mis on ebamugav.
Kõndimist arvestab seade üsna täpselt, ka kilomeetrite osas eksib Color Band A1 vähe. See, et aktiivsust mõõdetakse randmelt, tagabki täpsema tulemuse kui mobiili enda sensoritega, sest mobiil jääb päeva jooksul mõnikord lauale, mõnikord seljakotis aga ei loeta igat sammu täpselt jms.
Äpp arvestab ka iga päeva jooksul tehtud tukastust, kõndi või jooksu, kui see on pikem kui 5 minutit. Pikem kõnd tükeldatakse teinekord ära, sest foori taha seisma jäädes arvab aktiivsusmonitor vahest, et seekordne „ülesanne“ saigi läbi.
Huawei äpp pakub ka vahel kummalisena tunduvaid soovitusi, kuid enamasti vastavad need tüüpilistele aktiivsusnõuannetele: näiteks see, et 8,1 tundi magamist pole siiski piisav. „Magasid küll palju, aga sügavat und oli liiga vähe“, ütleb äpp kahe tunni sügava une kohta ja soovitab lahendusena kuulata enne magamaminekut rahustavat muusikat.
24 päeva jooksul juhtus 3-4 korda ehk umbes korra nädalas, et telefon ja randmeseade kaotasid Bluetooth-ühenduse. Ja seda muidugi ikka keset päeva, kui vaikseks keeratud telefonile saabunud kõnedest pidi Color Band vibreerimisega märku andma. Ühenduse puudumisel muidugi ei andnud.
Metallkorpusega ja väikesest dokist laaditav Color Band A1 on IP57 klassist vee- ja tolmukindluse osas, mis tähendab, et seade on igal juhul pritsmekindel ning kannatab olla kuni 30 minutit kuni ühe meetri sügavuses vees. See on ka oodatav, sest seadmel pole ühtki avaust, kust vedelik sisse pääseks. Tagaküljel on vainult doki klemmid, millel on ilmselt mingi sisemine lühisekaitse.
Telia müüb seadet 49 euroga, kuid suve hakul välja tulnud Huawei toote esialgne orienteeruv müügihind oli 15 dollarit ehk ligi 13 eurot. Praegu saab e-poodidest odavat aktiivsusmonitori keskmiselt 25 dollariga, seega Eesti müügihind on selgelt ülehinnatud. Samas on meil vedanud, sest Slovakkias küsitakse ekraanitu aktiivsusmonitori eest suisa jaburat hinda.
Huawei Color Band A1-l on veel nahast rihmaga mudel, see on poole kallim. Ja poole stiilsem.
Kas soovitada või mitte?
49 eurot on natuke liiga palju, selle eest võib osta omale Xiaomi odavama ja vingema pulsimõõturi ja ekraaniga nutivõru, kuid lubatud 13 euro (või isegi 25 euro) eest oleks see Huawei seade tõeliselt hea leid. Olgem ausad, randmelt kella vaadata me enam eriti ei taha, kuid vaigistatud mobiililt teateid diskreetse randmevibreerimisega võiks ikka saada ja eriti hea on AM-i testis selgunud omadus kasutada Color Bandi vaikse äratuskellana – näiteks kui pead varem ärkama, aga pereliige (või -liikmed) magavad edasi – randmevärin äratab vaid sinu ja plärisevat äratuskella pole vaja. Lisaks saab oma mobiili vaikseks keerata ükskõik mis olukorras – olgu see koosolek või muidu avalik hetk, sest pole ju vaja, et telefonihelin kõigi tähelepanu ärataks. Vaikse telefoniga jõuab vibreeriv märguanne ainult sinuni ja vastavalt olukorrale saad ise otsustada, kas võtta kõne vastu või mitte. See on odava seadme suurim pluss. Ja muidugi ka täpne sammu- ja kilomeetrimõõtmine on aktiivsusmonitoril väga vajalik.
TEHNILISED ANDMED
Aktiivsusmonitor Huawei Color bänd A1
Hind: 49 eurot (Telia)
Aku: USB laadijaga laetav aku, kestab kuni 28 päeva (AM.ee testis 24 päeva)
Veekindlus: IP57 (veekindel)
Funktsioonid: äratus, sammulugeja, läbitud vahemaa, kulutatud kalorid,uneaktiivsuse mõõtja
Andmeedastus: Bluetooth 4.1
Tarkvara mobiilile: Android ja IOS, rakendus Huawei Color Band A1
Teavitused: kõned ja SMS-id, alarmid (kuni 3)
Kaal: 20 g


title: Cat S60 ja põletav küsimus: mida pildistada termokaameraga telefoniga

maintext:
Cat S60 on vastupidavate, tugevate ja natuke uimasevõitu riistvaraga telefonide sarjast uus eriline mobiil, millel esimesena sisseehitatud termokaamera. Kui Huawei ja Apple panevad lisakaameraks telefoni tagaküljele kas lisaks põhikaamerale mustvalge sensoriga kaamera (Huawei P9 ja Honor 8) või teleobjektiivi (Apple iPhone 7 Plus), siis Cat S60 hoolitseb endiselt selle eest, et inseneride ja sinikraede maailmas midagi kasulikku pakkuda. Nimelt on sellel telefonil teiseks "silmaks" termokaamera.
Spetsialistid teavad, mida see tähendab. Tallinnas Lasnamäel on Flir-i tehas, kus toodetakse 80% maailma ühe suurima termokaameratootja kaameratest. Kas ka Cat-ile pakutav soojustundlikke elemente, seda me ei tea. Flir-i kaamerad eradi on kallid, kuid täpsed. Telefoni sisse paigutatuna on muidugi täpsust kõvasti vähendatud ja hinda samuti, kuid sellest hoolimata on Cat S60 tänu erilisele lisakaamerale kasulik paljudele harrastajatele ja proffidele.
Sel ajal, kui AM seda testis, tundsid "kasvõi korras" Cat S60 testimise vastu huvi ehitaja, teaduslabori töötaja, kinnisvaramaakler, päästja, elektrik, IT-spetsialist ning autoremontija. Kõigile neile võiks seda teefoni ka soovitada koos hoiatusega, et ootusi ei maksaks võimekuse osas liiga kõrgeks ajada.
Teatud näitajate poolest on muidugi Cat S60 võimekus väga hea, omas klassis parim. Asutame vastupidavusest - iPhone 7 Plus ja eriti Honor 8 on üsna õrnad telefonid, neid kõrgelt maha pillata ei tasu, sest see võib lõppeda ekraani purunemisega. Cat S60 on teisest puust, õigemini metallist (äärtega). Kuid tänu kindakindlusele ja tugevusele on ekraan vähem tundlikum, kui õrnadel tippklassi nutitelefonidel. Igal asjal on oma hind.
Korpus on tugevdatud plastmassist ja alumiiniumist. Kannatab 1,8 meetri kõrguselt kukkumist, kogemata võib sulpsata kuni kahe meetri sügavusele vette, kuid see pole võimete piir. Kõlariluuke mehaaniliste lülititega sulgedes võib ära käia ka kuni 5 meetri sügavusel. Veest välja tulles saab käivitada mobiiliäpi, mis kõlarit (ja mikrofoni?) vibreerima pannes need veest puhtaks raputavad. Mingit surinat on sealjuures kuulda ka. Korpus vastab militaarstandardile MIL-SPEC 810G, töötemperatuur on meie kliimale peaaegu alati sobilik, -25°C kuni 55°C. Viiemeetrisse vette küll ei õnnestunud telefoni uputada, aga umbes meetrisesse küll ja veest välja võttes oli esialgu kõne veidi kumeda häälega, aga peale tarkvaralist "kuivaksraputamist" sama, nagu enne. Kõlar pole kaugeltki teab mis audiofiili unistus, kuid piisavalt vali, et liiklusmüras (ja arvatavasti ka mootorsae lähedal) telefonikõnet kuuleks.
Ekraan on kaetud kriimustus- ja mõranemiskindlust suurendava Corning Gorilla Glass 4-ga. Luugi taga on peidus ka 3,5 mm kõrvaklapipesa, sellest pole Cat loobunud ning muidugi micro-USB. Omapärases kohas - tagaküljel on veel üks suurem veekindlate tihenditega luuk, mille alla saab peita mälukaardi ja kaks nano-SIM kaarti. Luugi kinnitus tundub õrn ja selle saab ootamatult kergesti lahti - tasub olla ettevaatlik, et märjas ja porises kohas küünt taha ei jätaks, võib-olla tuleks lausa kaaluda selle luugi kinni-teipimist, sest avada ju pole õues eriti vaja. Mõned testijad on vee all või kohal oma telefoni näppides kogemata tagaluugi avanud, mis muidugi rikub mobiili lõplikult.
Ekraani all asuvad Androidi-nupud on füüsilised, mis paksu ja ekstreemtingimustesse mõeldud telefoni jaoks on loomulik valik. Kontoris ehk ainult võib pehmete madalate klahvidega harjunud sülerilklõbistaja jaoks olla harjumatult raske neid vajutada, aga õues paksu kindaga on nii parem.
Küljel on veel üks luuk kirjaga SOS. Seal all asub pisike punane nupp, mida vajutada on küll ebamugav, aga kui olukord just väga ekstreemne pole, saab hakkama. Seda nuppu võib programmeerida nii hädaabi väljakutsumiseks kui ka näiteks ühe vajutusega oma asukoha SMS-imiseks teistele numbritele.
Väga paks ja raske telefon paljudele ei meeldi, kuid paljude jaoks on see just eeliseks. Eriti neile, kes oma õhukese telefoni tagataskus ära muljunud või madalalt diivanilaualt puruks kukutanud. Cat S60 pidada väidetavalt vastu pidama ka sõiduauto ülesõitmisele, ehkki seda ei soovitata ise proovida.
Karmi kesta all nõrgem sisu
Kui välimus on Cat S60-l tõeliselt musklis, siis sisu on juba tänapäeva muude tipp-nutitelefonidega võrreldes, eriti veel sellisest hinnaklassist, lahjavõitu. Ekraan pole Full HD, vaid 720p ehk lihtsalt HD. Pole väga paha, aga liiga heade ekraanidega harjunu jaoks liiga piksline. WiFi b/g/n on täiesti piisav, ehkki grammike jääb täielikust õnnest puudu - kiireima standardi ac tuge nimelt pole.
See-eest on Cat S60 varustatud uusima Android 6.0 Marshmallow´ga. Tavaliselt kippusid seda tüüpi kestvustelefonid ühe põlvkonna jagu operatsioonisüsteemiga ajast maha jääma, nüüd on õnneks tarkvara kohe piisavat moodne. Android asub telefonis kogu oma eheduses, tootja poolt pole peale äppide "tööriistakomplekti" suurt midagi juurde lisatud. Selles komplektis on palju kasulikke mobiilirakendusi inseneridele.
Kaheksatuumaline protsessor Qualcomm MSM8952-3 (4 x 1.5GHz + 4 x 1.2GHz tuuma) pole samuti mingi tippklassi protsessor. Täpselt aasta tagasi välja tulnud prose ei hiilga ka energiasäästlikkusega, jäädes keskmiste sekka, kuid mahuka 3800 mAh akuga pidas siiski vastu peaaegu kaks päeva ja vahest harva ka enamgi, kui termokaamerat väga tihti ei kasuta.
Jõudlustestides langes Cat S60 kuhugi AM-i edetabeli keskmisesse ossa koos mitmeid aastaid tagasi välja tulnud telefonimudelitega:
Quadrant - 22474 punkti
Linpack - 90,09 MFLOPS
Geekbench 4 - 2230 punkti
"Predatori" nägemisega kaamera
Ulmefilmis "Predator" nägi tulnukas meie maailma läbi termokaamera, nii et end poriga kokku mätsides õnnestus inimesel tema jaoks nähtamatuks jääda. Flir-i kaameraga Cat S60 ees see niisama lihtsalt ei õnnestu. Näiteks sööklasse astudes on läbi kaamera selgelt näha, millistel tühjadel toolidel kümme minutit tagasi oli istutud. Natuke vähem olid näha uksekoodi klaviatuuril need klahvid, mida viimati vajutati.
Temperatuuri mõõdab Flir´i kaamera enam-vähem viiekraadise täpsusega kuni 30 meetri kauguselt. Lasertermomeetriga üle mõõtes võis küll kohati olla erinevus ka 6-7 kraadi, näiteks kehatemperatuuri mõõtmisel. Seega meditsiinilist termomeetrit see mobiil ei asenda. Samuti ei mõõda kaamera kuumemat kui 150-kraadist temperatuuri (vaata ülalt ahjupilti). Kuid eraldi režiim on kaadrisse jääva kõige kuumema ja kõige külmema punkti leidmiseks, millest on mõnedel spetsialistidel samuti palju abi, näiteks soojalekete avastamisel. Arktiline režiim värvib külmemad kohad erksiniseks.
Küll aga on igapäevaste asjade juures kõige enam kasu kontrastsusrežiimist, mis näitab temperatuurierinevusi selgelt eristuvates vikerkaarevärvides. Siis võib mõõta näiteks kinniste anumate vedelikunivood (gaasiballoonid, veetsisternid), soojaleket majas, elektrikilbi ülekuumenenud kaitsmeid ilma neid ise läbi näppimata, serveriruumis saab leida mõne vigase elemendi või ülekuumenenud võrguseadme, pimedas metsas põõsasse peitunud looma, udus ja suitsus takistusi teel jne. Tuletõrjujad peavad termokaamerat vajalikuks suitsust tulekolde leidmisel (vaata siit Eesti tuletõrjujate ja "päris" Flir-i lugu), näha saab ka kottpimedas, leida seinast elektrijuhtmeid, avastada korstnas või ahjus pragusid ja palju muud.
Teine fotosilm - 13-megapiksline kaamera on pigem keskmine ja pigem aeglane kui üldiselt nutitelefonidel praegu, aga ajab asja ära. Midagi erilist ei maksa oodata, kuid pildid tulevad mõistlikult normaalsed heades valgusoludes, hämaras on palju müra, kuid siis ongi juba lahedam värvilisi soojuskaamerapilte klõpsida.
Osta või siiski mitte?
Selge see, et Cat S60 ei asenda tuhandeid eurosid maksvaid Flir´i "päris" soojuskaameraid, kuid tõsisele tööinimesele on selline tugev telefon kindlasti abiks. Kallis hind kitsendab tavaliste ostjate huvi, kuid see telefon polegi igaühele. Päästjad, elektrikud, torumehed, ehitajad, IT-spetsid ja majaomanikud võiks aga Cat S60 võtta, kui vajadus termokaamera järgi on keskmisest oluliselt suurem. Luurajatele sobib ka pimedas hiilimiseks.
TEHNILISED ANDMED
Nutitelefon Cat S60
Hind: 649 eurot (Kännukas)


title: Mitte ainult puhata ja mängida: kasulikud mobiilirakendused, mis teevad õppimise lihtsamaks

maintext:
? Mobiil pole ainult mängimiseks, paljud rakendused aitavad ka paremini kooliasju teha. Milliseid rakendusi siis kooliks ja õppimiseks võiks kasutada?
! Tehnoloogia areng mõjutab lisaks teistele valdkondadele ka haridust, mistõttu on hakatud üha enam õppeprotsessi kaasama nutiseadmeid ja nendele mõeldud rakendusi. Uue alanud kooliaasta alguse puhul pani Samsung kokku rea parimaid tasuta Androidi rakendusi, mis muudavad õppimise protsessi lihtsamaks, huvitavamaks ja lõbusamaks.
Kõrvalda õppimist segavad rakendused
Enne õppima asumist on oluline kõrvaldada need rakendused, mis võivad õppimist segada. Self Contol for Study on rakendus, mis blokeerib kõik õppimist mittesoodustavad rakendused nagu sotsiaalmeediaäpid ja mängud kindlaks ajaperioodiks, et õppimise ajal ei tekiks ahvatlust meelelahutusmaailma sukelduda. Süsteem blokeerib enamiku rakendusi installimisjärgselt, ent on võimalik valida ka teatud õppimiseks kasulikud rakendused, millest keeld mööda hiilib. Samal põhimõttel töötab ka Eesti arendajate loodud KidED, mis on mõeldud noorematele nutiseadme kasutajatele (5-7 aastat), kelle vanemad saavad välja pookida need äpid, mida nad ei soovita oma lastel kasutada. Sealjuures tuleb lapsel iga natukese aja tagant nutiseadme kasutamise jätkamiseks lahendada hariv ülesanne.
Keelte õppimine olgu lõbus
Üks paremaid rakendusi keeleõppeks on Duolingo, mille ühtlasi valis ka Google eelmisel aastal parimaks keeleõpperakenduseks. Kuna Duolingo ei toeta veel eesti keelt, peaks keeleõppijal selge olema näiteks kas inglise või vene keel, mille toel uut võõrkeelt juurde õppida. Duolingos saab inglise keele baasil õppida kokku üle 20 keele. Lisaks vene, saksa, itaalia, prantsuse, hispaania ja rootsi keelele annab rakendus võimaluse selgeks õppida isegi heebrea, vietnami ja esperanto keele. Õpe põhineb peamiselt meelde jätmisel ja meenutamisel ning monitoorides õpiprotsessi, muutuvad ülesanded lihtsamast järjest keerulisemaks.
Kui matemaatika paneb pead vangutama
Ikka ja jälle on õpilastel raskusi pigem reaalainetega ning igaüks meist mäletab vähemalt ühe võrrandi lahendamisega kimpus olemist. Photomath on nutikas rakendus, mis lahendab ka kõige keerulisemad matemaatilised ülesanded ning sealjuures näitab ka lahenduskäiku, mis on õppeprotsessi juures oluline. Nagu nimigi ütleb, et pea Photomathi jaoks isegi võrrandit sisse toksima – vastuse saamiseks piisab vaid pildi tegemisest.
Kogu uusi teadmisi virtuaalmaailmast
Virtuaalreaalsusprillid on avanud uue ukse teadmise saamiseks lähedase kogemuse kaudu. Samsung Gear VR või mõnede muude VR-prillide olemasolul on kindlasti soovitav tõmmata rakendus Sites in VR, mis viib su hetkega eri paikadesse maailmas, kuhu jõudmine nõuab tavapäraselt kulutusi ja aega. See rakendus võimaldab sul oma tugitoolis istudes uudistada näiteks Eiffeli tornis või Giza püramiidides. Kui sind aga kimbutab näiteks esinemishirm klassiruumi ees, tasub proovida Public Speaking VR-i, mis viib su otse hirmu keskmesse – auditooriumi ette ning aitab kogemuse kaudu õpetuste ja näpunäidetega hirmust üle saada, sealjuures süstides esinemisjulgust.
Planeeri oma aega virtuaalse päevikuga
Rakendus My Study Life muudab õppimise oluliselt lihtsamaks. See annab võimaluse sisestada oma tunniplaani, hoida silma peal eksamiaegadel, kontrolltöödel ja jooksvatel kodustel ülesannetel ning neid vastavalt ära märkida, kui ülesanded on tehtud. Ehkki info sisestamine võib omajagu aega võtta, võimaldab see rakendus mugavalt kogu õppetööga seonduva ühte kohta kokku koondada. Lisaks on olemas sama äpi arvutile mõeldud versioon, mida saab ka nutiseadmega hõlpsasti sünkroniseerida.


title: ERMi uude hoonesse projekteeriti maailma suurim kõrgtehnoloogiline heliinstallatsioon

maintext:
1. oktoobril avatakse Eesti Rahva Muuseumi uus hoone Raadil, kus lisaks vana aja eksponaatidele on üleval ühe keskse ekspositsioonina maailma suurim loodushelide aastaringi moodustav heliinstallatsioon. Helimaastike disaineri Taavi Tulevi loodud soome-ugri näituse heliinstallatsioon, mis laotub ligikaudu 1000 ruutmeetrile, kasutab 91-kanalilise heli edastamiseks 126 kõlarit. Suure tõenäosusega on tegemist maailma suurima ruumilist helikogemust pakkuva heliinstallatsiooniga.
Heliinstallatsiooni kavandanud kunstniku Taavi Tulevi sõnul pakub näitus külastajale ainulaadse ruumilise helikogemuse, millesarnast pole Eestis ega lähiriikides varem nähtud ega kuuldud. "Sellel näitusel on heli sümbioosis kogu ülejäänud nähtava ja kogetavaga - ruumiline heli muudab kogu staatilise elavaks. Tulemus viib külastaja meele võrdlemisi hästi kujutatavasse aega ja kohta. Naturaalne loodusfoon paneb külastaja unustama, et ta viibib muuseumis vanade asjade keskel," selgitas Tulev, kes kinnitab, et tähelepanu sai pööratud ka väikestele helidetailidele, mis pakub näitusekülastajatele kindlasti ka üllatusmomente.
Näituste helitaustu on Tulev kujundanud varemgi – hiljuti Eesti Ajaloomuuseumis ja Kumu kunstimuuseumis. ERMi uue hoone installatsioon on aga ainulaadne selle poolest, et näituse külastajat ümbritseva helimaastiku peale hakati mõtlema kohe projekti algstaadiumis. "Kui tihtilugu mõeldakse helile kujunduse juures alles siis, kui käega katsutav ja silmale nähtav juba valmis on, siis antud juhul sai helikujundust planeerima hakata juba enne sisearhitektuurse osa ehitamist. See andis võimaluse kasutada erilisemaid tehnoloogilisi lahendusi heli edastamiseks ning lõpptulemus tuli sellevõrra esteetilisem. Heli on, aga kõlareid näha polegi - tekkiv keskkond mõjub sellevõrra loomulikumana," ütleb Tulev, kes veetis projekti algstaadiumis pikki tunde, otsides oma hiiglaslikest arhiividest välja tundide kaupa loodussalvestusi, mis annaksid edasi soome-ugrilasi ümbritseva looduskeskkonna hääli. Kui arhiividest üht või teist ei leidnud, käis Tulev looduses helijahti pidamas.
Põnevaks teeb näituse see, et külastaja liigub soome-ugri hõimudega tutvudes ühtlasi ka mööda aastaringi: kevadest suvesse, suvest sügisesse, sügisest talve. Näitusel ümbritsevad teda lisaks silmaga nähtavale erinevate aastaaegadega seotud helid: rändlindude tiivavihin, talvised tuuleiilid, jõe vulin, aga ka kivide veeremine ja lõkke praksumine. Kui öeldakse, et filmist moodustab 50% heli, siis ERMiski annab see kindlasti emotsionaalsust juurde. Tulevi sõnul on teaduslikult tõestatud fakt, et tuttavad loodushelid mõjuvad inimesele hästi, aitavad teemasse sisse elada ja annavad märkamatult konteksti.
Loodus- ja etnograafilisi helisid üksteise otsa lükkides võttis helikunstnik arvesse ka seda, kuidas inimesed näituseruumis liiguvad ning kui kaua ühe või teise ekspositsiooni osa juures aega veedavad. Näituse tehnilise poole eest vastutanud RBG Baltic partneri Marko Erlachi sõnul kasutati niivõrd keerulise installatsiooni tehniliseks edastamiseks 256 sisendit ja väljundit omavat QSC Q-Sys helisüsteemi juhtseadet, 39 sissepahteldatud kõlarit, 15 miniatuurset sisseehitatud kõlarit, 45 lakke süvistatud kõlarit, 6 rippuvat 360 kraadi kõlarit, 9 suundkõlarit, 11 muud efektkõlarit ja ühte bassikõlarit. Kasutusel on veel üheksa sensoritega trigerdatavat heliefekti- ja kaheksa kontaktmikrofoni helinivoode tuvastamiseks.
Taavi Tulev on aastaid loodushelisid salvestanud, mida on kasutatud mitmete näituste ja installatsioonide helikujundustes, lisaks on ta üllitanud loodushelide plaate ja rohkelt originaalmuusikat. Täpsem info: www.taavitulev.com.


title: IBM hoiatab: küber-oht kolme Eesti panga kohal

maintext:
IBM postitas turvahoiatuse, mis puudutab ka kolme Eestis tegutsevat panka: IBM X-Force Research´i andmetel on Dridex´i pahavara lisaks tuntud suurtele riikidele sihitud spetsiaalselt ka mõnedele kindlatele sihtmärkidele. Viimase kahe kuu jooksul on suunatult rünnatud Leedu, Läti, Eesti, Liibanoni ja Ukraina sihtmärke.
Dridexi ründetarkvara konfifailide andmete põhjal on sihtmärkideks 20 Läti, 3 Eesti ja 3 Leedu panka.
Mis on Dridex? Dridexon panganduse sihikule võtnud pahavara (sest neil on ju raha), mis jätab Microsoft Office´i dokumentidesse makrod (käivitatavad skriptid), mis nakatavad dokumente avava arvuti ja sellega seotud seadmed. Kui arvuti on nakatunud, näppab Dridex panga-andmeid ja isiklikku infot ning püüab ligi saada kasutaja rahalistele andmetele. Dridex saabub tavaliselt spämmikirjadega e-posti teel, lisandis troojalasena Microsoft Wordi dokument. Kui kasutaja avab dokumendi, käivitub klassikaline, juba paar aastakümmet kasutusel olnud trikk - Wordi dokumenti peidetud makro nakatab arvuti. Makro laeb masinasse Dridexi panganduse pahavara, mis esmalt üritab leida ja salvestada pankadesse sisselogi mise infot ja hiljem, kui vajalik hulk andmeid kogutud, proovib teha kahtlasi rahaülekandeid kasutaja kontolt.
Miks üritatakse rünnata just Baltimaid? Põhjus on ebaselge, kuid rünnaku objektide järgi (1% Eestist) pole siinseid kasutajaid (ikkagi ID-kaardi või mobiil-ID-ga sisselogimine?) õnnestunud väga palju ära kasutada. Läti on näiteks 20% "turuosaga".
Kuidas kahtlane kiri välja näeb, saab vaadata siit. Viirus üritab ka näidata, nagu oleks kasutajal mõni arve maksmata ja pakub võimalust see ära maksta. Kui makroga arvefail avada, laaditaksegi alla troojalane, mis hakkab nuhkima järgneva pangasessiooni järele. Kergeusklikumad kasutajad võivad ka ise raha kuhugi valesse kohta üle kandma hakata.
Wordi makrodega levisid viirused massiliselt viimati kümme aastat tagasi, kuni 2007. aastal välja tulnud Microsofti uues Office´is oli see vaikimisi ära keelatud. Nüüd kasutavad makrod ära seda, et Word küsib, kas lubada makrosid, et dokumenti näha. Uudishimulik kasutaja peab need ise käsitsi sisse lülitama (ja väga paljud teevadki seda).


title: Uus aken kübermaailma: 5 soovitust uue monitori ostmiseks

maintext:
? Kui arvutiekraan on jõudnud oma eluea lõppu, mida ikka juhtub kasvõi moraalse vananemise tõttu, tuleb ette võtta uue soetamine. Mida võtta, mida jätta? Kas võtta lame või nõgus, matt või läikiv, suur või väiksem?
! Valiku tegemisel tuleb silmas pidada mitmeid näitajaid, millest viie kõige olulisema kohta annab ülevaate Samsung Eesti juht Toomas Tiits.
Samsung Eesti juht Toomas Tiits soovitab uue kuvari valimisel silmas pidada esialgu vähemalt viit tehnilist parameetrit: ekraani suurus, resolutsioon, paneelitehnoloogiad, sobilikkus silmadele ning reguleerimisvõimalused.
Milleks uus kuvar?
Esimesena on vaja läbi mõelda kuvari soetamise eesmärk. Kuldne reegel igasuguste tehnikaseadmete soetamise planeerimisel on selle funktsiooniga arvestamine. Seepärast on ka uue arvutiekraani hankimisel põhjust mõelda, millise tegevuse – töö või meelelahutuse jaoks seda tarvis oleks.
Monitori suurus
Kui esimene valik on tehtud, võib hakata mõtlema ekraani suurusele. Monitoride ekraani suurused on vahemikus 15–46 tolli. Suurema ekraaniga kuvariga (alates 20 tolli) on töö tegemine mõnusam, kuna ekraanil saab korraga töötada mitme rakendusega. Keskmine töökohtadel kasutatavate monitoride suurus on vahemikus 22-23 tolli. Suuremate kui 25-tolliste ekraanidega monitoride puhul võib olla raskusi kuvaril oleva hoomamisega ja detailide märkamisega, mistõttu selliseid monitore eelistatakse peaasjalikult mängude mängimiseks ja filmide vaatamiseks. Kui mõtled monitorile, mille tollimõõt on suurem kui 23, võiksid juba otsida seadet, mille resolutsioon oleks suurem.
Ekraani resolutsioon
Järgmine samm kuvari valimisel, millega tuleb kindlasti arvestada, on ekraani resolutsioon ehk pildikvaliteet. Ekraani resolutsioon tähendab ekraanipildi pikslite arvu ning reeglina mida suurem on arv, seda väiksemaid detaile ning teravamat ja kvaliteetsemat pilti monitor kuvab. Seega tuleks kõrva taha panna tarkus – mida suurem ekraan, seda suurem peaks ka olema ekraani resolutsioon. Tänapäeva tehnoloogia arengute juures on töötamiseks vajaminev ekraan soovitatavalt vähemalt Full HD (1920x1080) resolutsioonis. Hetkel kõige parema resolutsiooniga monitorid on juba Ultra HD ehk 4K (3840x2160) resolutsioonis, mille pikslite arv erineb eelmisega võrreldes neljakordselt ning mida soovitatakse eelkõige mänguritele ja neile, kes töötavad kõrgkvaliteetse video- või pildimaterjali kallal (disainerid, monteerijad, fotograafid).
Paneelitehnoloogiad
Monitoride puhul on kasulik teada ka paneelitehnoloogiat, mis võib olla kas IPS, TN, VA või PLS. Arvutimänguritel, kellele on oluline parim reageerimisaeg ja kaadrisagedus, tasub kaaluda TN-paneeliga monitori; disaineritel või fotograafidel, kelle jaoks on oluline ekraanil kuvatavate värvide vastavus tegelikkusele, võiksid valida kas IPS- või PLS-monitor. Viimased ekraanitüübid on oma hea vaatenurga poolest sobilikud ka kontoritööks.
Nõgus ekraan
Arvestades silma kujuga, sobitub nõgus ekraan võrreldes lameekraaniga silmadele oluliselt paremini. Nõgusa ekraani kasuks räägib eelkõige selle uudne tehnoloogia, mis arvestab kasutajate silma kujuga – väsitab vähem silmi ja võimaldab mugavamat töötamist. Üks sellistest on näiteks Full HD resolutsiooniga ja nõgusa ekraaniga 27-tolline Samsungi mudel CF591, mis sel aastal turule toodi. Hiljuti tutvustas Samsung IFA tehnoloogiamessil 4K resolutsioonis nõgusat kuvarit, mis põhineb sarnaselt SUHD teleriga Quantum Dot´i pilditehnoloogial.
Reguleerimisvõimalused
Viimasena esmapilgul teisejärguline, ent üks teatud mõttes ka äärmiselt oluline kriteerium, mida monitoride ostul arvesse võtta, on selle reguleerimisvõimalused. Mugavaks kasutamiseks on vajalik, et monitori kaldenurka ja kõrgust saaks muuta ja kohandada vastavalt silmade kõrgusele. Ühtlasi võiks olla ka võimalus horisontaalvaadet vertikaalvaateks pöörata.
Kuna ekraanide valimisel tuleb arvestada mitmeid erinevaid tegureid sõltuvalt kasutaja personaalsest soovist, siis võib vastavalt iga kasutaja vajadustele olla soovituste rida oluliselt pikem. Esimese valiku tegemisel peaks aga ülaltoodud soovitustest piisama, aga kui tegemist on detailsemate kriteeriumitega ja erisoovidega, tasub selles vallas kindlasti tootjatelt ja spetsialistidelt lisa uurida.


title: VIDEO: Hollandi politsei võitleb droonide vastu treenitud kotkastega

maintext:
Enrique Iglesiast tabas kontserdi ajal droon, mis filmides liiga lähedale sõitis. Turvamehed on poliitikuid autosse tõmmanud kahtlase võõra drooni lähenedes. Massikogunemistel vaatab politsei jõuetult pealt, kuidas oskamatu piloot surmarelva rahva kohal lennutab. Mida teha? Appi tuleb loodus ise. Treenitud kotkad, kes on mitu tuhat aastat aidanud jahimehi, tulevad nüüd oma kotkapilgu ja ülitäpse navigatsiooniga multirootoreid taevast alla tooma.
Väiksemate droonide puhul ei tekita kokkupõrge kotkastele mingeid vigastusi, küll aga lennumasinale, näitas Hollandi politsei test. Suuremate lennuseadeldistega võitlemiseks kavatseb Hollandi politsei varustada linnud kiivrite ja seadmetega, mida lähenedes tiivikutesse lennutada.
Muidugi on ka leebemaid relvi: näiteks see BATTELLE Drone Defender toob lennumasine sujuvalt maa peale, nii et see katki ei lähe. Relvaga tuleb vaid täpselt sihtida.
Kotkaste eeliseks on aga see, et nad napsavad drooni kinni ja toimetavad selle eemale, ohutusse kohta, näiteks inimeste peade kohalt või lähedusest ära politseinike juurde. Loodetavasti nad siis "saaki" enne maha ei pilla.


title: Spetsialist soovitab: mida teha telefoni kadumise või varguse korral?

maintext:
? Poole aastaga on Tele2 võrgus telefoni kadumise või varguse tõttu suletud 2442 numbrit ja musta nimekirja kantud 104 mobiili. Mida teha, kui mobiil on kadunud ja kuidas seda tagasi saada või üles leida?
! Tele2 klienditeenindusdirektor annab nõu, mida nutiseadme kadumise korral teha tuleks.
„Mõistagi tekitab telefoni kadumine rahalist kahju, ent tänapäeval, mil praktiliselt kõik igapäevategevused on telefonis, kaotame oluliselt rohkem emotsionaalselt – jääme ilma enda andmetest ning juhul, kui võõras pääseb ligi meie fotodele, kontodele või märkmetele, oleme kaotanud ka enda privaatsuse,“ sõnas Tele2 klienditeenindusdirektor Sirli Seliov.
„Sestap on seadme kaotamisel oluline tegutseda kiiresti ning anda endast maksimum, et isiklikud andmed saaksid kaitstud ning emotsionaalne kahju, mis telefoni kaotamisega kaasneks, oleks võimalikult väike,“ lisas ta.
Positsioneeri Google’is või iCloudis
Esmalt tuleks teha kõik võimalik, et telefon üles leida. „Kui telefon on sisse lülitatud, aku peab vastu ja andmeside või GPS on sees, ei tohiks telefoni leidmine probleeme valmistada, sest seda saab positsioneerida,“ ütles Seliov ning lisas, et Android-telefonide kasutajad saavad seda teha Google’i veebikeskkonnas, iOS-i kasutajad aga iCloudis.
Kui telefoni ka positsioneerides ei õnnestu leida, võiks Seliovi sõnul mõelda telefoni lukustamisele, et võõras selle sisule ligi ei pääseks – Google’is ja iCloud’is saab lukustuskuva asendada vabalt valitud parooliga, millele võib juurde lisada sõnumi ja näiteks mõne lähedase telefoninumbri, et leidja teaks, kellega ühendust võtta.
Kartuse korral, et leidjal on seadmega kurjad plaanid, saab sealsamas kustutada kogu telefoni sisu ehk lähtestada selle tehaseseadetele. „Seda sammu tuleks juba pikemalt kaaluda, sest pärast algseadete taastamist pole telefoni võimalik positsioneerida ega eemalt juhtida,“ tõdes Seliov.
Võta ühendust mobiilioperaatoriga
Kui telefoni pole paari tunni jooksul leitud, oleks mõistlik kontakteeruda enda mobiilioperaatoriga ning väljaminevad kõned ja SMS-id keelata. „See aitab vältida olukorda, kus telefoni kuritarvitatakse ja kliendile üüratult suur arve tekitatakse. Samas ei kohusta see millekski ja keelust on igal ajahetkel võimalik loobuda,“ toonitas Seliov.
Kui keegi telefonile ka pärast mitmekordset helistamist ei vasta või on teada, et telefon on varastatud, tuleks operaatori juures sulgeda enda SIM-kaart. „Soovitan see samm koheselt astuda siis, kui telefon läheb kaotsi välismaal, kuna seal tuleb tasuda ka vastuvõetavate kõnede eest,“ soovitas ta ja lisas, et võõrastesse kätesse sattumise tõttu suletakse Tele2 võrgus igal kuul keskmiselt 407 numbrit.
Viimase abinõuna võib lisada telefoni nn musta nimekirja, mille tulemusena suletakse seade IMEI koodi alusel kõigi Eesti mobiilsideoperaatorite võrkudes. „Seadme sulgemiseks ja avamiseks tuleb tõestada omandisuhet. Kõige olulisem on aga silmas pidada, et kui seade on kord blacklist’i lisatud, ei saa politsei enam seadme leidmisel abiks olla,“ tõdes Seliov.
Seadme positsioneerimine, tehaseseadete taastamine, SIM-kaardi või IMEI-koodi sulgemine on Seliovi hinnangul kokkuvõttes siiski niiöelda tulekustutusmeetodid, ent tulekahju ennetamiseks võiksid kõik telefoniomanikud alustada kohe kõigi seadme turvameetmete, eeskätt ekraaniluku ja omanikul telefoni asukohta tuvastada võimaldava funktsiooni sisselülitamisest.
Vaata ka:
Lihtne lahendus: telefon on kadunud - kuidas see kiiresti üles leida?


title: VIDEO: kuidas paigaldada HP printeriga prinditud tapeete?

maintext:
Mis võiks olla printeritintidega kasumit teeniva HP järgmiseks suureks tegevusalaks, kuhu kuluks väärtuslikku kraami ämbrite kaupa? Muidugi tapeet. Seinatäite trükkimiseks kasutatav lõhnatu ja PVC-vaba rullmaterjal on samuti HP toodang.
Aasta tagasi tutvustatud küürimis- ja niiskuskindel, hallitust tõrjuv tapeet on saadaval ka Eestis. Seina käib, nagu ikka tapeediliimiga. Otsese päikesevalguse eest kaitstuna peaks muster püsima kuni 20 aastat. Selleks tuleb kasutada HP Latex tinte.
Seina pannakse tapeeti, kastes rulli liimivanni. Nii, nagu näha allolevast videost:
Siiski ei maksa oma kodusel A3 printeril hakata tapeeti välja trükkima - selleks on olemas HP laiformaatprintimise teenust pakkuvad firmad. Eestis näiteks Overall. Tapeet vastab vastupidavuse Ameerika standardile Type II, mis lubab seda kasutada avalikes ruumides, tagades ettenähtud kulumiskindluse, pestavuse ja värvide püsivuse.
Tapeedil on ka mõned tehnilised andmed:
Kaal 290 g/m²
Paksus 431 mikronit
Pind matt
"Töötemperatuur" 15-35 kraadi
Kasutusaeg kuni 20 aastat ilma otsese UV-kiirguseta
Kasutusaeg päikese käes, nt vaateakendel 3+ aastat
Veekindlus: jah
Säilitusaeg rullis: kuni 2 aastat
Ühilduvad printerid: HP Latex 210, HP Latex 260, HP Latex 280, HP Latex 310, Latex 330, Scitex LX600, Scitex LX800, Latex 820, Latex 850, DesignJet H35100, DesignJet H35500, DesignJet H45100, DesignJet H45500, Scitex FB5003, Scitex FB7003, Scitex FB9103, Scitex FB9503.
Palju see ilu maksab? 30,5-meetrine rull (1372 millimeetrit lai) on mõnes veebipoes näiteks hinnaga 273 dollarit. Lisandub printimise hind ja üles peab ka ise panema (või tellima fototapeedi panijad). Saadaval on veel rulle mõõtmetega 1067 mm x 30,5 m ja 1372 mm x 91,4 m.


title: Just5 ieradās Igaunijā! Läti mobiilimark kinnitab alates septembrist kanda Eesti turul

maintext:
Täna teatas Läti telefonitootja JUST5, et tuleb jõuliselt Eesti turule. AM on Just5 Freedom X telefoni juba testinud. Oma hinna kohta on see väga hea telefon (seni müüdi Euronicsis, nüüd on oodatud rohkematesse kohtadesse müügile), ehkki välimuselt üsna tavaline (nagu kõik uuemad nutitelefonid) ja mõnede sensorite puudumisega, millega uhkeldavad maailmakuulsad nutitelefonitootjate lipulaevad, kuid sellest pole tavainimese jaoks suurt häda, kui just kompassiga metsa ei lähe.
„Laiendades ettevõtte tegevust otsustasime pakkuda JUST5 telefone ka oma lähimatele naabritele – teistele Balti riikidele. Kui juba Läti kliendid tunnustavad kodumaist marki, siis loodetavasti suudame oma toodetega rõõmustada ka Eesti kliente,” rääkis Just5 juhatuse liige Dmitrijs Maceraļiks eksportturu laienemise tagamaadest.
Läti turul on Just5 olnud enim ostetud telefonide nimekirjas juba 3 aastat järjest, lisaks oli turu- ja sotsiaaluuringute ettevõtte GfK andmetel Just5 Spacer Lätis enim ostetud telefon 2015. aastal.
JUST5 mobiilid paistavad välja oma heade tehniliste omaduste, kvaliteedi, eredate värvide, kvaliteetsete materjalide ning väga taskukohaste hindade poolest.
FREEDOM´i tootesarja nutitelefonid on saadaval mitmetes värvides: FREEDOM PINK, FREEDOM MENTHOL, FREEDOM YELLOW, FREEDOM DEEP.
JUST5 võimsaim telefon FREEDOM X1 3GB RAM-i ja 32GB-i sisseehitatud mäluga, on saadaval kahes versioonis - STONE ja BRICK. Eri värvi mudelitel on erineva materjalistruktuuriga korpused. STONE’i ebatavaline värv ammutab inspiratsiooni mererannas leiduvatest kividest ning BRICK on nahalaadse pruuni värvi korpusestruktuuriga, arvestades moetrende ja kasutajate soove.
Just5 on Lätis loodud mobiiltelefonimark. Esimest Just5 telefoni hakati välja töötama 2008. aastal ja juba 2009. aastal olid esimesed mudelid turul. Praegu eksporditakse telefone mitmesse riiki. Ettevõte on võitnud ka mitmeid prestiižseid disainiauhindu, näiteks iF Product Design Award ja Red Dot Award. 2016. aastast on Just5 nutitelefonid saadaval ka Leedus ja Eestis.


title: Linkimise pärast kinni? Siin on juhendid seaduslikult veebis linkimiseks

maintext:
Meil pole küll 1984, kuid linkimise eest võib ikkagi karistada saada. Euroopa Kohtu hiljutisele lahendile tuginedes võib internetis lingi jagamine kaasa tuua autoriõiguste rikkumise. Varasem kohtupraktika lubas viidata veebilehtedele, kui neis sisalduvad autoriõigustega kaitstud teosed olid juba Internetis kättesaadavad. Nüüd aga tuleks hüperlinkijal esmalt veenduda, kas need teosed on viidataval veebisaidil ikka seaduslikult või mitte. Ja kui ei ole, siis on nüüd kuri karjas. Advokaadibüroo GLIMSTEDT intellektuaalse omandi teemadele spetsialiseerunud advokaat Pirjo Jha soovitab, mida teha. Facebookil, Google´il ja teistel sotsvõrkudel on rasked ajad.
Pirja Jha leiab, et kõik hüperlinkijad peaksid olema väga teadlikud, millistele veebilehtedele ja sisule nad viitavad. „Hiljutine kohtulahend loob selgemad juhised ka Eesti õiguspraktikale. Eriti tähelepanelikud peaksid olema ettevõtjad, kes soovivad just ärilistel eesmärkidel viidata veebilehtedele, kus on jagatud teoseid, mis võivad olla autoriõigusega kaitstud“.
Hüperlinkimine ärilisel eesmärgil
Kui ettevõtja jagab linki ärilistel eesmärkidel, siis tuleb kontrollida, kas viidataval veebilehel oleva teose avaldamiseks on saadud autori nõusolek. Selleks tasuks ühendust võtta viidatava veebilehe haldajaga ja ebapiisava vastuse korral autori endaga. Juhul, kui kontrollkohustust ei täideta ning hüperlink viitab ebaseaduslikult avaldatud teosele, siis loetakse ka lingi jagaja autoriõiguste rikkujaks.
Hüperlinkimine mitteärilisel eesmärgil
Kui isik jagab linki vaid erahuvidest, näiteks oma blogikeskkonnas ja sellega ei kaasne rahalist kasu, siis on see lubatud. Autoriõigusi rikutakse juhtudel, kui hüperlink võimaldab ligipääsu teosele, mis senini oli kättesaadav vaid piiratud isikutele (nt kaitstud sisu on kättesaadav vaid ajakirja registreeritud kasutajatele) või isik on teadlik viidataval veebilehel oleva teose ebaseaduslikust üleslaadimisest. Soovituslik on veenduda viidatava veebislehe sisu seaduslikkuses.
Euroopa Kohtu 8. septembri 2016 otsus käsitles ajakirjade väljaandja Sanoma Media Netherlands BV poolt tellitud ja internetis ebaseaduslikult üleslaetud fotofailidele hüperlinkimist, mida tegi korduvalt uudisteväljaanne GS Media BV. Kohtulahendiga saab lähemalt tutvuda siin.


title: Ajaloo suurim andmeleke: jalutama läksid 500 miljoni Yahoo teenuste kasutaja andmed

maintext:
Yahoo! püstitas omamoodi uue maailmarekordi - neljapäeval teatati paar aastat tagasi toimunud andmelekkest, millega läksid jalutama 500 miljoni kasutaja andmed. Nii suurt leket pole varem kunagi olnud - 2008. aastal lekkisid 368 miljoni MySpace´i kasutaja andmed, mis oli senine rekord.
Sellesama Myspace´i lekke müügiga tegeles sama häkker nimega Peace, kes nüüdki, küsides Yahoo! paarisaja miljoni kasutajakonto eest 1900 dollarit. Kontode andmed on pärit 2014. aasta lõpust ning Yahoo! kahtlustab, et tegemist on mõne riigi sponsoreeritud sissemurdmisega.
Lekkinud andmebaasis on kasutajate nimed, e-posti aadressid, telefoninumbrid, sünniajad, hashitud paroolid, turvaküsimused ja nende vastused. Krediitkaardiandmed siiski ei lekkinud.
Enamus Eesti kasutajad Yahoo! enda saidist ja e-posti teenusest suurt midagi ei tea, kuid lekkinud kontode hulgas olid ka Yahoo!-le kuuluva populaarse fotosaidi Flickri ning blogikeskkonna Tumblri andmed (viimaste kohta küll lisas Yahoo!, et nende kontode info seekord ei lekkinud, küll on aga Tumblri info lekkinud mõni aeg tagasi). Sealsed paroolid tuleks igaks juhuks ära muuta, eriti siis, kui need on samad alates 2014. aastast. Muuta tuleks ka turvaküsimusi ja nende vastuseid, samuti sama salasõna teistel saitidel, mida kasutad sama parooliga.
Nii nagu Google´is, saab ka Yahoo´s teha kaheastmelise autentimise, juhend asub siin.
Kasuks tuleb ka oma e-posti aadressiga siin kontrollida, kas mõni konto on veel kuskil häkitud


title: Ülikiire 1 Gbit/s internet jõuab esimeste Eesti kasutajateni uuel aastal

maintext:
Eesti pole Interneti kiiruse poolest kaugeltki mitte riikide esirinnas, maapiirkondades on tihti ainsaks võimaluseks levi piiril mobiilne andmeside. Kuid seal, kus on asfalt ja kaablid maas, saavutatakse aina uusi kiirusi. Nüüd ollakse siis jõudmas gigabitini.
Eestist saab üks esimesi Euroopa riike, kus esimeste kasutajateni jõuab Starmani testvõrgu näol võimalus kasutada ülikiiret, enam kui 1 Gbit/s internetiühendust.
Euroopa Komisjon tutvustas kolmapäeval algatust, mille eesmärk on tõsta kõikjal ühenduse liikmesmaades märgatavalt internetiühenduse kiirust - avalikes asutustes ja avalikus ruumis vähemalt 1 gigabitt sekundis (Gbps, Gbit/s) ja eratarbijatele vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust, mida on perspektiivis võimalik tõsta kuni kiiruseni 1 Gbit/s.
"Tervitame igati Komisjoni algatust viia internetikasutamise võimalused Euroopas uuele tasemele," ütles Starmani juhatuse esimees Aivo Adamson. "Usun, et Eesti saab siinkohal ka teistele Euroopa riikidele suunanäitajaks olla, kuna Starmani võrgus liituvad esimesed tarbijad kuni 1Gbps internetiühendusega eeldatavalt juba 2017. aasta alguses."
Adamson märkis, et lisaks järgmise põlvkonna võrgu rajamistöödele on juba täna kõikjal Starmani kaabelvõrgus tagatud klientidele Euroopa Komisjoni poolt eratarbijatele sätestatud soovituslik vähemalt 100 Mbps allalaadimiskiirusega ühendus.
Euroopa Komisjoni algatus on suunatud kiire internetiühenduse rajamise toetamisele nii tihe- kui hajaasustusega piirkondades, pöörates sh tähelepanu ka konkurentsialastele regulatsioonidele ja investeeringute soodustamisele.
"Selge on aga, et kiire internetiühendus tuleb viia kõikide tarbijateni. Selle eelduseks, et ühtmoodi kiiret ühendust saaks tarbida nii suure rahvaarvuga linnade elanikud kui ka inimesed suurematest keskustest kaugemal, on regulatiivselt sobivad tingimused vajalike investeerimisotsuste langetamiseks," märkis Adamson. "Igapäevaselt lisanduvad uued tehnoloogilised lahendused on juba tänaseks muutnud kõikjale ulatuva kiire internetiühenduse samasuguseks igapäevaelu osaks, nagu on koduses majapidamises soe vesi."
Starman ja Nokia alustasid suvel Euroopas unikaalse 10 G EPON tehnoloogia laborikatsetusi, sügisel viiakse läbi kliendikatsetused ning esimeste võrguehitustöödega alustab Starman eeldatavalt novembris-detsembris. Uue võrgu ehitustööde detailsema plaani sätestab Starman lähikuudel.


title: Õpilasest ettevõtjaks ehk kuidas teha ise mobiiliäppi?

maintext:
? Kutsehariduse omandamisel mõtleb noor pidevalt oma tulevikule. Ees seisavad mitmed küsimused - kus saaksin läbida parima praktika? Kuhu pärast kooli tööle minna? Kas omandatud teadmistega saab hakkama vaid Eestis või ka kaugemal? Kas minust saab ettevõtja või erasektori töötaja?
! Alustada võib oma õpilasfirmaga. Oma hobi, ettevõtte või muu algatuse reklaamimiseks kasutatakse tihti sotsiaalmeediat - luuakse veebileht, blogi vms. Samas teavad vähesed, et siit on lihtne astuda veel üks samm edasi ehk teha mobiilirakendus, mis teeb head reklaami ka alles tööd alustavale ettevõtjale.
Kuidas alustada?
Mobiilirakenduste loomiseks ei ole tarvis isegi programmeerimisoskust! Tegemist on mingil platvormil ehitatud online-rakendusega. Suurem osa neist on küll tasulised, kuid leidub ka täiesti või osaliselt tasuta variante. Üks on kindel - kindlasti tasub proovida!
See võib olla sinu elus esimene samm, mis tekitab huvi IT-maailma ja selle võimaluste vastu. Tulevikus saad juba õpitut ära kasutada, et luua vajalik äpp oma ettevõtte jaoks või igapäevatöö mugavamaks muutmiseks. Õppetöös olen koos õpilastega proovinud mitmeid keskkondi ning leidsime mõned, mis sobivad imehästi oma esimese äpi loomiseks. Need kõik kasutavad kolme põhitegevust:
Pilt: www.createmyfreeapp.com
Rakenduse aluseks on alati link kodulehele või sotsiaalmeediasse. Järgmine samm on võimalus muuta, lisada sisu, seejärel avaldamise ja allalaadimise võimalused (nt adk fail, Google Play, Appstore, qr-kood, link vms).
Digioskused on kutsehariduses vajalikud
Igal kutseõppuril tulevad kahtlemata kasuks mõningased digioskused, kuna maailm meie ümber areneb pidevalt ning digioskused on edu alus igal erialal. Kutsekoolis saab äpi loomist harjutada edukalt ka õppetöö käigus. Rakendusi saab teha oma kooli õpperestoranile, autotöökojale või muule teenusele, mida kutsekool pakub. Toitlustuse, teeninduse ja turismi valdkonna õpilased võiksid saavad teha rakendusi oma restoranile või hotelli tarbeks. Äpp võib anda nt ülevaate teenustest või menüüst, lisada võib pilte tubadest või toidust, näidata hotelli asukohta kaardil. Samuti saab äpi abil asutusse helistada, küsida tagasisidet ning online tellimusi või broneeringuid teha.
Katsetamine viib sihile
Selliste mobiilirakenduste loomiseks sobivad keskkonnad: http://www.como.com/, http://www.appypie.com/, http://www.appsbar.com/ http://www.createmyfreeapp.com
Kõik need keskkonnad on sarnased. Erinevus on ainult välimuses, kasutajasõbralikkuses või võimalustes valmis äppi alla laadida. Küll aga on murekoht see, et vahepeal tasuta üles laaditut ei saa muuta. Proovi kindlasti, sest just katsetamine on parim võimalus end sel alal arendada ja aru saada, milline äpp vastab kõige paremini sinu soovidele.
See, kui kasulik sinu esimene äpp tuleb, ei ole isegi oluline. Oluline on proovida ja saada kinnitust, et see ei ole raske. Nii tekib huvi ka oma teadmisi äppide vallas laiendada. Abiks tulevad ka YouTube's asuvad õppevideod.
Oma digioskusi saad arendada tasuta koolitusprogrammis Samsung Digi Pass, mis on mõeldud kõikidele kutseõppuritele vanuses 14-19. Noori ootavad kord kuus ees põnevad seminarid oma digilahenduse elluviimisel Tallinna Ülikooli õppejõudude ja teiste oma ala ekspertide käe all. Kandideerima oodatakse kolmeliikmelisi võistkondi, kellest kolm parimat võidavad oma koolile Samsung Gear VR virtuaalreaalsuse prillid.
Programmi jooksul arendavad noored digioskusi, koostavad oma digimapi, arendavad äppe ja veebilahendusi, saavad esimese Samsungi digipassi ning võimaluse saada esimene töökogemus - osaleda praktikal mõnes Eesti juhtivas ettevõttes ja Samsungis. Lisaks ootavad ees uued sõbrad, lõbusad väljakutsed ja unustamatud kogemused! Loe programmist lähemalt siit.
Artikli autor Eva Tšepurko on Valgamaa Kutseõppekeskuse IT-juht/haridustehnoloog


description: Teisipäeval jõustunud otsusega mõistis Pärnu maakohus kokkuleppemenetluses eri kuritegude eest liitkaristuseks kahe aasta, kuu ja 25 päeva pikkuse reaalse vangistuse alles tänavu suvel täisealiseks saanud Ahtole*. Mitme kuriteo toime panemisel temaga mestis olnud 15aastasele Mihklile* määras kohus liitkaristuseks kolmeaastase vangistuse.

title: Alaealised poisid murdsid poodidesse ja ärandasid järjepanu autosid

maintext:
Noorema süüdimõistetu vabastas kohus karistusest ja asendas selle kasvatusega eritingimustega õpilaste koolis. Nii peab alaealine kurjategija õppima Tapal Maarjamaa hariduskolleegiumi Valgejõe õppekeskuses kaks aastat või kuni põhihariduse omandamiseni.
Kuna vangla ei pruugi olla noorte, ammugi alaealiste, seadusrikkujate mõjutamiseks tõhusaim koht, määras kohus mullu augustis selleks ajaks kriminaalse minevikuga Ahtole varguste eest tingimisi vangistuse. Tänavu veebruaris, kui noormees oli taas kohtu all, suurendas kohus tema karistuse aasta, kolme kuu ja 29 päeva pikkuseks vangistuseks, kuid asendas selle 479 tunni üldkasuliku tööga.
Selleks ajaks, kui Ahto 3. mail jälle kahtlustatavana kinni peeti, oli nooruke kurjategija jõudnud sooritada neli üldkasuliku töö tundi. Pärnu maakohtu lahendist tema värskeimate kuritegude nimistut vaadates pole sugugi üllatav, et noormees kuigipalju tunde kirja ei saanud. Tema käed-jalad olid niigi “tööd” täis.
Tänavu 24. aprillist kuni 1. maini sooritas Ahto mitme täis- ja alaealise kaasosalisega järjepanu eri kuritegusid. Samal ajal, kui noormehed murdsid materiaalse kasu saamise eesmärgil poodidesse - näiteks Raba kauplusesse 24. aprilli öösel -, panid nad nii mõnegi kuriteo toime justkui ajaviiteks. Näiteks 29. aprillil ärandas Ahto kolme täis- ja kahe alaealise kaasosalisega Pärnus sõiduauto Volkswagen Golf III, et lükata see Rohu ja Kirsi tänava kortermajade vahele muruplatsile. Ligemale nädala jooksul ärandas Ahto kokku neli autot.
Muu hulgas eksis Ahto avaliku korra raske rikkumise paragrahvi vastu. 27. aprillil lõi ta Tallinna maanteel asuvas Noortepargis teist inimest õllepudeliga pähe. Tema kaasolsaline, kes on tänaseni alaealine, viskas seejärel katkise pudeliga sama ohvrit, tekitades talle lõikehaavad kuklale ja põsenukile.
Veel samal päeval istus Ahto Pärnus võõra Ford Sierra rooli ja sõitis ühes kolme kamraadiga - neist kaks olid alaealised - Võrumaale Sõmerpalu valda, kus nad auto lõhkusid ja maha jätsid. Võru vallas tungisid nad akna kaudu Navi poodi, kust nad varastasid umbes 360 euro väärtuses sigarette ja ligi 650 euro väärtuses alkohoolseid jooke, samuti maiustusi ja väiksemas koguses teisigi toiduaineid. Kauplusest suundusid pahategijad ehitusjärgus aita, kuhu nad sisenesid, lõhkudes hoone seina ja aknaklaasi. Sealt virutasid vargad kokku 930 euro väärtuses tööriistu ja ehitusmaterjali.
Erikooli tarkust taga nõudma saadetud 15aastane Mihkel oli Ahtoga mestis kõigi nelja sõiduauto ärandamisel. Samuti lõi ta kaasa Pärnus Raba kaupluses ja Võrumaal toime pandud vargustes.
Ahtost eraldi tungis ta Pärnus Savi tänaval asuva võrkaiaga piiratud autolammutuskoja territooriumile ja ärandas sealt sõiduauto Peugeot 406. Peale selle lõi nooruk 29. aprillil Pärnus Rohu tänaval muruplatsil istunud inimest näkku, astus selili kukkunud ohvrile kõhule ja tiris tema kaelast õlakoti sularaha ja isiklike esemetega.
Kohus ei suunanud Mihklit erikooli sugugi kergekäeliselt. Tänavu 25. veebruaril talle määratud kaheksa kuu pikkuse vangistuse asemel allutas kohus nooruki aastaks käitumiskontrollile. See mõjutusviis tema puhul tõhusaks ei osutunud.
Ahtol tuleb peale türmis istumise maksta riigituludesse sunniraha ja riigi õigusabi eest kokku 933 eurot. Mihklil või tema seaduslikul esindajal tuleb menetluskulude eest kukrut kergendada 1387 euro võrra.
"Ametivennad" peavad ühiselt korvama kannatanutele kokku 5208 euro ja 53 sendi väärtuses kahjusid. Noorem pahategija või tema eestkostja peab muu hulgas hüvitama veel 224 euro ja 45 sendi eest kahjusid.
*Artiklis nimetatud noorte, kes olid kuritegusid toime pannes alaealised, nimed on muudetud.
Pille Juhkov, Lääne ringkonnaprokurör:
Noorte kuritegevus on suuresti sotsiaalne probleem. Inimese sirgumisel on toetaval ja õigeid väärtushinnanguid pakkuval kodul äärmiselt suur roll.
Sageli on seadusega pahuksisse läinud noored jäänud erinevatel põhjustel ilma vanemlikust hoolest ja järelevalvest, vahel on see puudulik. Nii on näiteks üks kõnealustest noormeestest lastekodu kasvandik.
Tihti on sarnaste noorukite vanemad tööga väga hõivatud või töötavad välismaal. Vastupidisel juhul võivad vanemad olla töötud, kellel on alkoholisõltuvus või muu tõsine probleem, mistõttu lastele ei jagu piisavalt aega ja tähelepanu, samuti vanemlikke oskusi nende kasvatamisel.
Sealt saavad alguse koolist puudumised. Tihti ei ole sellistel noortel huvi või võimalust huvitegevuseks, edasi leitakse sarnased sõbrad, misjärel kambavaimust tehakse mõtlematuid tegusid. Paremal juhul on need süütud ulakused, millest välja kasvatakse, halvemal juhul aga kuriteod.
Prokuröril, samuti kohtul või alaealiste komisjonil, tuleb iga seadusrikkuja puhul teha keeruline otsus, milline võimalikest mõjutusviisidest võiks anda parima tulemuse. Eesmärk pole ju lihtsalt karistada, vaid suunata inimest oma käitumist muutma.
Valitud mõjutusvahend lähtub alati teo iseloomust, raskusest, korduvusest ja süüdistatava taustast. Esmakordse rikkumise ja kergema teo eest on karistus kergem. Kui sellest järeldusi ei tehta, läheb karistus rangemaks.
Noorte ja eriti alaealiste puhul arvestatakse kindlasti vanust ja sedagi, et võimalusel peaks ta siiski jätkama haridusteed. Noorte mõjutamiseks on seaduses ette nähtud hulk erinevaid viise, millest reaalne vangistus on viimane abinõu ja kasutatav vaid äärmuslikel juhtudel.
Praktika näitab, et vangla ei ole parim koht, kus noored õigele teele satuksid, häid suhteid looksid ja normaalset elu elama õpiksid, kuna seal ümbritsevad neid teised kuritegusid toimepannud inimesed. Niisamuti pole erikooli saatmine esimene valik.
Samal ajal on oluline kaitsta eelkõige kannatanute ja kogukonna huve, mistõttu kuritegevuse jätkamine viib lõpuks noore seadusrikkuja paratamatult erikooli või vanglasse.
Kõnealustele noortelegi anti võimalus end parandada, kuid nad ei kasutanud seda. Nii tuleb neil nüüd väga tõsiste tagajärgedega silmitsi seista.


description: Pärnumaa kaugeimates maakohtades müüakse kortereid mõnesaja euroga. Tõsi, korteritega tuleb kaasa võlakoorem või hüpoteek ning elamispindade seisukord tekitab judinaid.

title: Odavaima korteri võib Pärnumaal saada 100 euroga

maintext:
Odavaim korter Pärnumaal asub KV.EE kinnisvaraportaali andmetel Koonga vallas Irta külas (ligi 40 kilomeetrit Pärnust), mille eest küsib Pindi kinnisvara 100 eurot. Nii, nagu paljud sama hinnaklassi maakorterid, on tegu pankrotivaraga ja 100 eurot on tegelikult oksjoni alghind.
Odavaim Pärnumaa korter väljast vaadatuna. / Kinnisvaraportaal KV.EE
100eurose korteri müügikuulutuse pildid midagi ilustama ei hakka. / Kinnisvaraportaal KV.EE
Sama seis on pea kõikide korteritega, mis maksavad alla tuhande euro. Näiteks, kui soetada 900eurose alghinnaga kolmetoaline korter Tootsi valda, saab kauba peale kaasa 1721 eurot võlga korteriühistu ees. Samuti on korterile märgitud kolm hüpoteeki, mis müügiga ei kustu. See tähendab seda, et võib juhtuda olukord, kus elamispind tuleb eelmise omaniku võla tõttu hiljem pangale loovutada.
Pärnu linna odavaim korter asub Riia maanteel, Kaubamajaka vastas. Elamispinda, mille eest soovitakse 9500 eurot, reklaamitakse sõnadega “kommunaalkulusid ei ole”. Seda muidugi seetõttu, et ostja peab arvestama puuduva vee ja elektriga.
Müüdav korter Riia maanteel / Kinnisvaraportaal KV.EE
Müüdav korter Riia maanteel. / Kinnisvaraportaal KV.EE
Pärnumaa odavaim maja asub Saarde vallas Sigaste külas. 3000ruutmeetrise krundiga onni eest tuleb välja käia 700 eurot. Tegu on RMK enampakkumisega, seega on siingi tegu alghinnaga.
Vana uberik Saarde vallas, mida müüakse 700 eurose alghinnaga. / Kinnisvaraportaal KV.EE
Vana uberik Saarde vallas, mida müüakse 700 eurose alghinnaga. / Kinnisvaraportaal KV.EE
Kalleimad Pärnumaa korterid ja majad asuvad mõistagi Pärnu linnas. Kõige suurema hinnasildiga korteri leiab Eha tänavalt. 395 000eurone “avangardistlik” viietoaline rannarajooni korterit täiustab hiigelsuur terrass ja rõdu.
Kalleim maja on 600ruutmeetrine luksusvilla Supeluse tänaval, mille eest tuleks välja käia 1 590 000 eurot.
Kalleima Pärnumaa luksusvilla välisilme. / Kinnisvaraportaal KV.EE/LVM kinnisvara


description: Õnnetuse põhjustanud auk Pärnu Munamäe rulapargi rambis on nüüdseks parandatud ja kukkunud lapse õmmeldud lõuahaavast niididki välja võetud, kuid siiani on vastuseta küsimus, kes ja kui sageli peaks noorte hulgas armastatud sportimiskoha korrasolekut kontrollima.

title: Laps kukkus lagunenud rularambilt

maintext:
Ema Helen Ozolsi jutu järgi kukkus tema kaheksa-aastane poeg Munamäe rulapargis tõukerattaga sõites näoli asfaldile ülemöödunud esmaspäeval. Pargis olnud suuremad poisid kutsusid väikemehele kiirabi ja samaealine sõber teatas juhtunust emale, kes töö sinnapaika jättis ja otsejoones haiglasse kiirustas.
Kukkumise tagajärjel murdus noorsandil ülemine esihammas, lõuahaav vajas õmblemist ja lõualuu sai põrutada. Laps kandis kiivrit, kuid nägu ja jäävhammast purunemise eest see ei hoidnud. Pärast haavade tohterdamist lubati laps kodusele ravile.
Kuna emal oli järgmisel päeval ees välisreis, ei jõudnud ta ise lagunenud rampi vaatama, kuid poja sõbra ema oli kohal käinud ja kinnitas, et ratas jääb auku kinni, kui sinna sisse sõita.
Reisilt naasnud, tegi ema laupäeval sotsiaalmeediasse postituse, et kaaslinlasi hoiatada. Pühapäeval vastaski teine ema, et teavitas ohtlikust kohast rulapargi valmistajat.
Pärnu linnavalitsuse avalike suhete nõuniku Gerli Kõivu teatel on linnaga sõlmitud lepingu alusel kohustatud rulaparki korrastama või eemaldama kahjustuse saanud inventari MTÜ Eesti Tänavaspordi Liit.
Kristel Orasmäe tänavaspordi liidust ütles, et ohtlik auk parandati esmaspäeva, 26. septembri hommikul. “Meie saime info kohaliku kogukonna esindajalt ja reageerisime võimalikult kiiresti,” märkis ta.
Pärast õnnetusest teadasaamist parandati purunenud ramp küll kärmelt, kuid ohtlik auk laiutas kaldteel, kust noored rulade ja tõukeratastega suurel kiirusel alla sõidavad, vähemalt nädala.
Orasmäe ei vastanud otsesõnu küsimusele, kui tihti Munamäe rulapargi rampe kontrollitakse. “Praegu on skatepark kasutuskõlblik ja kohti, mis vajaksid kohe parandamist, seal rohkem ei ole. Kulunud kohad otseselt ohtlikud ei ole, kuid hoiame nendel silma peal.”
Linna avalike suhete nõuniku andmetel ei sätesta leping kontrolli sagedust, kuid tänavaspordi liit on kohustatud rambid korda tegema 72 tunni jooksul kahjustuse tekkimisest.
Orasmäe pani südamele, et kui mõni rularamp katki läheb või midagi ohtlikku rulapargis toimub, tuleks sellest meilitsi, Facebookis või telefonitsi tänavaspordi liitu teavitada. Andmed selleks leiab organisatsiooni veebilehelt, kuid kohapeal infotahvlil neid kirjas pole. Rulapargi kasutajadki on enamasti alaealised, kellelt täiskasvanuga võrdset vastutusvõimet eeldada ei saa.
Tõika, et rulatamine ja tõukerattaga sõitmine on ohtlik, tõendab suur õnnetuste arv. Pärnu haigla andmetel on alates 5. septembrist erakorralist meditsiiniabi saanud kaheksa last, kes oma sõnutsi kukkusid kas skatepark’is või pump-track’il. Ent kõik kiirabisse pöördunud ei pruugi olla maininud, kus õnnetus juhtus.
Helen Ozolsi sõnutsi hakkab hambaarst lapse purunenud esihammast üles ehitama novembris. Tohter soovitas teistki esihammast jälgida, sest seegi põrus kukkudes lahti.
Rulapargi kasutuseeskiri
Kuni 16aastastel noortel on pargis sõites kiivri kandmine kohustuslik.
Alla kaheksa-aastastel lastel on keelatud rampi kasutada täiskasvanud järelevaatajata.
Andmed: MTÜ Eesti Tänavaspordi Liit