title: Vaimulik: presidendi kiriku vältimine sunnib teda üha uuesti usuteemade juurde tulema

maintext:
"Nii nagu presidendipoolne kiriku vältimine sunnib teda ja paljusid teisi agnostikuid ja ateiste üha uuesti usuteemade juurde pöörduma, nii annab ka eitus võimaluse imetleda Jumalat," leiab Harkujärve kogukonnakiriku vaimulik Avo Üprus, kommenteerides president Kersti Kaljulaidi öeldut, et jõulude ajal ei pea tingimata kirikusse minema.
President Kersti Kaljulaid on öelnud ajalehele Meie Maa, et jõulude ajal ei pea tingimata kirikusse minema, jõul on üks vana sõna, mis seostub pööripäevaga. "Ma austan soovi ja traditsiooni kaasata kirikut oma igapäevastesse tegemistesse, nii nagu on mulle arusaadav ka soov seda mitte teha. Nii jõulu- kui ka muul ajal," kirjutas Kaljulaid oma Facebooki lehel 24. detsembril, kui osales koos sidepataljoni ja vahipataljoni ajateenijatega kaitseväe kalmistu kabelis jõulumõtisklusel.
Kirikuõpetaja Avo Üpruse sõnul ei keskendu kirik jõulude ega ka mingil muul ajal edu- ega omandikultusele, ei vali välja üht ja ainust "õiget" sihtgruppi, vaid on koos rahvaga, mis koosneb erinevatest inimestest, kellest keegi ei peaks tundma end hüljatu, tõrjutu, ebaisikustatuna. Kirik on oma olemuselt avatud ja kaasav organisatsioon ning see, mida pakume, kasvab välja tänulikkusest ja usaldusest, ütleb ta. "Minu usk ei sega mul pärast jaanipäevast jumalateenistust naisega jalga keerutamast ega üle lõkke hüppamast, pigem vastupidi. Ka jõulude ajal on mul kirikuskäimise kõrval muidki rõõme. Tahame jaatada elu ning usume, et elujaatav kirik on elulähedane ja vajalik paljudele. Seetõttu tuleb hoida kirikute uksed avali," räägib Üprus. "Pole mõtet eitada midagi, mis on tegelikult olemas, olgu siis nähtaval või nähtamatul kombel, materiaalsel või ideaalsel moel. Põhjendamatu on eitada nii hiit kui ka kirikut, rääkimata vaimust, millest üks või teine nähtus kantud, ja kultuurist, mis nende nähtavate märkide – või väravate, nagu sai enne öeldud – ümber moodustub," ütleb Üprus. "Mis puutub Jumalasse, siis Tema sedavõrd teistmoodi olemine kannatab ka eituse välja. Kas keegi sellest eitusest paremaks saab, õnnelikumaks, seda on raske ütelda. Aga kui mõelda siinkohal ristilöömise dialektikale, milles ülim eitus pöördub korraga ülimaks jaatuseks ning tänagi miljoneid inimesi kõnetab ja õnnestab, siis mine tea. Nii nagu presidendipoolne kiriku vältimine sunnib teda ja paljusid teisi agnostikuid ja ateiste üha uuesti ja uuesti usuteemade juurde pöörduma, nii annab ka eitus võimaluse imetleda Jumalat."


authors:
Ekre Otsib Odavat Populaarsust
Tubli Ekre
Jätkate Oma Moto Järgi

description: Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ettepanekul arutas riigikogu täna olulise tähtsusega riikliku küsimusena Rail Balticu tulevikku.

title: GALERII | EKRE soovil arutati riigikogus küsimust Rail Balticust

maintext:
Mees läheb arsti juurde ja kurdab, et ta ei saa lapsi. Arst soovitab tal endale dublant võtta. Poole aasta pärast kohtab arst sama meest ja küsib, kuidas tal dublandiga läinud on.
"Oi, see oli suurepärane nõuanne!" kiidab mees. "Dublant on kuuendat kuud rase ja naine kolmandat kuud."

fasttext_language: et


authors: Reuters Scanpix

title: Navalnõi teatas, et kandideerib Venemaa presidendiks

maintext:
Vene opositsioonipoliitik Aleksei Navalnõi teatas, et kavatseb osaleda Venemaa presidendi valimistel 2018. aastal.
"Lähen valimistele programmiga, kuidas teha Venemaad õiglaseks ja kaasaegseks. Kuidas ohjeldada korruptsiooni. Kuidas muuta Venemaa rikkus iga pere jõukuseks (…),“ teatas Navalnõi.
Navalnõi on veendunud, et kõik tema vastu algatatud kriminaalasjad kvalifitseerib Euroopa kohus inimõiguste järgi poliitilisteks ning need tühistatakse, vahendas Interfax. Seoses sellega on tal "täielik juriidiline ja moraalne õigus kandideerida Venemaa presidendiks“.
Presidendivalimised toimuvad Venemaal 11. märtsil 2018.


title: Seisukoht | Ajateenistus päriselt kohustuslikuks

maintext:
Mõni päev tagasi rääkisin põgusalt ühe noore Eesti mehega, kes teenib aega Kuperjanovi jalaväepataljonis. Teoreetiliselt on meil kohustuslik sõjaväeteenistus, kuid reaalselt läbib selle vaid iga kolmas-neljas noormees. Näiteks 1984. aastal sündinud ligemale kümnest tuhandest poisist käis lipu all ära vaid 26 protsenti ehk iga neljas. Tervise tõttu kustutati pärast arstlikke komisjone kutsealuste nimekirjast 44,5 protsenti.
Eestlaste tervis võib küll olla põdur, kuid pool rahvast nüüd ka surmatõbe ei põe. Elukogemus näitab, et teenistusest kõrvale jäetud mehepoegadel on piisavalt jaksu ja oidu, et mägedes ekstreemsporti teha, Austraalias töötada ja kõrgkoolides haridust omandada.
Olgu suhe ajateenistuse läbinute ja mitteläbinute vahel kas või pooleks, ebaõiglust see ei kaota. Kui inimene on tõesti nõnda haige, et armeesse ei sobi, siis tuleks tal oma kohus riigi ja rahva ees täita asendusteenistuses. Täiesti mõistusevastane on aga, miks õeks või arstiks õppivad tudengid on pandud samasse gruppi põhikooli teist kooliastet omandada mitte suutnud noortega, kes samuti teenistust läbima ei pea.
Norrakad kehtestasid sarnaselt Iisraeliga kohustusliku sõjaväeteenistuse ka naistele. Meie rahvaarvu ja välisohtude suurust võrreldes tulnuks seda juba ammu teha.


description: Esimene välkõppus "Okas" on nüüdseks ajalugu – ööpäevaga kutsuti kokku üle 300 reservväelase, kes pidid jätma nädalavahetuse plaanid pere ja sõpradega kus seda ja teist, et meenutada metsas sõduriks olemist.

title: Välkõppusel osaleja: sama, mis ajateenistus, aga märksa vabam

maintext:
On reede õhtu ja kutse saanud mehed sammuvad Tallinna bussijaama taha Filtri teele, kus on staabi- ja sidepataljon ning ühtlasi üks õppuse kogunemispunkte. Meeste näod on kahte laadi: ühtedel on sära silmis – "Pääsesin tüdruksõbra sõprade sünnipäevadest!" ütleb Joosep Tallinnast –, teistel aga viha: kõike vaadatakse altkulmu ja palutakse jumalakeeli, et pühapäev juba kätte jõuaks.
Tal polnud raske Tallinna tulla, sest sõidab niigi oma autoga korrapäraselt Kagu- ja Põhja-Eesti vahet. Tallinnast pärit Anryo (39) sai kutse kätte neljapäeval kell kuus. Temagi esimesed emotsioonid polnud just rõõmsad, kuid ta tuli sellele vaatamata kohale. "Saan aru, et see on see, mida on tarvis teha. Kuna on nädalavahetus, siis on tööga lihtne. Kuid eraelus oli plaan veeta aega oma väikeste lastega, mitte siin külmetada."
Anryo lootis, et õppusel ei pea molutama, vaid et see läheb asja ette. Staabi- ja sidepataljoni ülem René Innos lubas, et kellelgi ei hakka õppusel igav, sest seal on erialased harjutused, relvadest laskmine ja tuletatakse meelde sõduritarkusi. Pataljonist viidi mehed salastatud kohta, kus veedeti ka öö. Hommikutundidel liiguti Männikule, kus pandi püsti laager ja olid sõduritunnid. Laupäevahommikune pilt on tüüpiline kaitseväe metsalaagritele: osa valmistub lasketiiru minema, teised teevad katelokis süüa, kolmandad tossutavad suitsunurgas, neljandad on tundides, kus tuletatakse meelde esmaabi andmist. "Väike ajateenistuse nostalgia on ikka, aga kõik on märksa vabam," ütleb reservväelane Enet.
Esimeste asjadena taaselustub tal ajateenistuse magamatus ja relvavendadega muljetamine.


authors:
Jörgen Norkroos
Borat Teeb Ajaloolise Visiidi..
Kõva Ketas

description: Peaminister Jüri Ratas teeb homme oma esimese välisvisiidi Soome ja kohtub Soome peaministri Juha Sipiläga, teatas valitsuse pressibüroo.

title: Peaminister Jüri Ratas läheb töövisiidile Soome


description: Eesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides oli 2016. aasta III kvartalis ligi 11 000 vaba ametikohta, teatab Statistikaamet. Vabade ametikohtade arv oli viimase seitsme aasta suurim, suurenedes eelmise kvartaliga võrreldes 16% ja 2015. aasta III kvartaliga võrreldes 25%.

title: Kolmandas kvartalis oli rekordiliselt ligi 11 000 vaba ametikohta


title: Pärnu vanalinnas algab eksklusiivse Malmö Maja ehitus

maintext:
Malmö Maja OÜ ja Eventus Ehitus OÜ sõlmisid lepingu eksklusiivse Malmö Maja ehitamiseks.
Aastaid Pärnu vanalinnas tühjana seisnud kinnistuga on läbitud tänaseks kõik vajalikud menetlused, valminud on ehitusprojekt ning väljastatud on ehitusluba. Järgmise aasta lõpuks valmiva viiekorruselise 40 korteri ja 3 esindus- ja büroopinnaga ligi 3700 m² suletud netopinnaga maja kogumaksumuseks kujuneb ligi viis miljonit eurot.
Malmö Maja saab olema Pärnu vanalinna silmapaistvam täiuslike funktsionaalsete proportsioonidega näide. Asudes väljaspool Pärnu keskaegse linna piiri, praeguse Rüütli-Hommiku-Malmö-Ringi tänavatega piirneva vaikse kvartali loodenurgal, lähtub arhitektuurne lahendus ajaloolisest- ja naaberhoonestusest.
Uue põlvkonna kinnisvaraarenduse hea näitena on hoone lahendatud logistiliselt terviklikult, kus parkimine on viidud hoone null- ja osaliselt esimesele korrusele, olles tänavalt nähtamatu ja sisehoovist eraldatud. Kõiki korruseid ühendav lift võimaldab mugavalt parkimiskorrustelt jõuda elukorrustel paiknevatesse korteritesse ning avarad rõdud ja katsueterrassid võimaldavad rajada katuseaiad otse linna südamesse.
Maja tehnilised lahendused lähtuvad uuest tasemest korterelamute kvaliteedis ja energiakasutuses. Energiatõhus korterelamu on varustatud kaasaegsete tehniliste lahendustega nagu vesipõrandakütte süsteem, soojustagastusega ventilatsoonisüsteem ja targa maja tehnoloogia.
„Ostuhuvi korterite vastu on olnud märkimisväärne. Majast on enne ehituse algust broneeritud ligi kolmandik korteritest. Ühest küljest on seda toetanud üldine kindlustunde kasv, teisalt kahtlemata ka antud maja unikaalse asukoha ja miljöö kombinatsioon,“ ütles LVM Kinnisvara maakler Malle Tomingas.
Malmö Maja arendajaks on Malmö Maja OÜ, ehitajaks Eventus Ehitus OÜ. Malmö Maja on projekteerinud Arcus Projekt. Arhitekt on Tiit Raev. Müügiga tegeleb LVM Kinnisvara.


title: Valitsus otsustas Eesti Energiale eraldada Tootsi tuulepargi kinnistu

maintext:
Valitsus otustas neljapäevasel istungil kinnitada Eesti Energia aktsiakapitali suurendamise ja ettevõttele Pärnu maakonnas Vändra vallas Metsaküla külas asuva Tootsi Suursoo kinnistu üleandmise; kinnistule kavandab ettevõte Tootsi tuulepargi rajamist.
Suursoo kinnistu eraldamine avati aruteluks, sest valitsuse liikmetel tekkis küsimus, kas sellise eraldamise puhul võiks olla tegemist lubamatu riigiabiga, kuid arutelude käigus sai kõigile selgeks, et seda ei ole, ütles valitsuse meedianõunik Kateriin Pajumägi BNS-ile.
Eesti Energia AS-i aktsiakapitali suurendamiseks antakse riigiettevõttele üle Pärnumaal Vändra vallas Metsaküla külas asuv 40 katastriüksusest koosnev kinnistu, mille väärtus on ligi 4,1 miljonit eurot.
"Riik teeb oma varaga tehinguid kooskõlas riigivaraseaduse ja teiste seadustega. Riigile kuuluvate kinnistute mitterahalise sissemaksena riigi äriühingule võõrandamine on õiguspärane ja varem korduvalt kasutatud aktsiakapitali suurendamise viis, mida on kasutatud mitte ainult Eesti Energia, vaid ka mitmete teiste riigi äriühingute puhul. Tuulepargi rajamiseks tarvilike kinnistute mitterahalise sissemaksena kasutamine riigi poolt ei ole seega ei ootamatu ega erakordne," ütles rahandusministeeriumi pressiesindaja Kristina Haavala BNS-ile.
"Eesti Energia AS on Tootsi tuulepargi rajamist ette valmistanud alates 2011. aastast. 2016. aasta 5. juulil kehtestati Tootsi tuulepargi teemaplaneering kuni 46 tuuliku ehitamiseks. Praeguseks on Eesti Energia AS läbi viinud vajalikud ehituseelsed uuringud ja tuulepargi rajamiseks on väljastatud ehitusluba. Valitsusliidu lepingu kohaselt on kavas Eesti Energia taastuvenergia üksuse vähemusosalus viia börsile ning kaasatavat erakapitali kasutataks ka Tootsi tuulepargi rajamise rahastamiseks," lisas ta.
Eesti Energia plaanib Tootsi tuulepargi rajamist ning maa on vajalik selle esimese etapi elluviimiseks 2020. aastaks.
Tootsi tuulepargi alale on kokku planeeritud rajada kuni 52 tuulikut, sealhulgas esimese etapina 38 elektrituulikut. Tänavu juulis kehtestati Tootsi tuulepargi teemaplaneering osaliselt 46 tuulikule. Planeeritud tuulikute alune maa on praegu keskkonnaministeeriumi valitsemisel.
Eesti Energiale Tootsi Suursoo endise turbamaardla eraldamist on kritiseerinud Eesti tuuleenergeetika ettevõtteid koondav Eesti Tuuletehnoloogia Liit.
Allikas: BNS
Foto: Scanpix


description: Kirjanik Kaur Kender, kelle kohtu nõudel tehtud psühhiaatriline ekspertiis tunnistas vaimselt terveks, ütles ETV „Ringvaates“, et ta seisab selle eest, et sõnavabadus ilukirjanduses on absoluutne. Kender ei loo tuleviku suhtes illusioone ning valmistub vangi minema.

title: Kaur Kender: seisan selle eest, et sõnavabadus ilukirjanduses on absoluutne

maintext:
„Ekspertiisi ajal psühholoog küsis mult seda, et te kirjutasite selle teksti. Ma ütlesin jah. Avaldasite? – Jah. Politsei käskis maha võtta, võtsite? Ma ütlesin jah. Siis avaldasite uuesti? Ma ütlesin, et mina ei ole seda Eestis avaldanud. 47 kultuuritegelast avaldas ja mina avaldasin seda vaid Ameerikas. Psühholoog küsis mult: aga miks teie ainsana kohtu all olete?“ jutustas Kender ja jätkas: „Ma küsisin täpselt sama prokurörilt. Selle peale prokurör ütles, et mul on vandenõumaania või vandenõuteooria ja palus psühhiaatrilist ekspertiisi.“ Kender lisas: „Ma julgesin küsida, miks on valikuline kohtumõistmine.“
„Mu sõbrad ütlevad, et inimene, kes tegeleb kirjandusega ja kes võitleb sõnavabaduse eest, see peab olema dostojevskilik idioot,“ kommenteeris Kender enda tunnistamist vaimselt terveks psühhiaatrite poolt. Ta rääkis, et psühhiaatriline ekspertiis oli prokuröri nõudmine, millega kohtunik kaasa läks.
Kirjanik Kaur Kender , kelle kohtu nõudel tehtud psühhiaatriline ekspertiis tunnistas vaimselt terveks, ütles ETV „Ringvaates“, et ta seisab selle eest, et sõnavabadus ilukirjanduses on absoluutne. Kender ei loo tuleviku suhtes illusioone ning valmistub vangi minema.
Oma äkkvihahoogudest rääkis Kender, et ta oli prokurörile öelnud, et meeleolud on väga kõikuvad ja kui tal tuleb jälle raevuhoog, siis ta kirjutab. „Raevuhoog on täiesti elementaarne asi, mis peaks inimesel peal käima, kui ta on ebaõiglaselt kohtu all. Kui ei käi, siis ma arvan, et on tegu psühhopaadiga,“ rääkis Kender. „Tundub, et psühhiaater ja psühholoog olid sellega nõus.“
Kender selgitas, mis on raevuhood: „Kui sa oled ikka täiesti vihane, sul tuleb sihuke jõuetu viha ja kus sa saad aru, nagu praegu, ma olen kaks aastat oma elust raisanud selle peale. Ma saan aru, et on veel mitu aastat ees, ei ole lootust ka, et see ära lõpeb.“
Kender ütles, et käib kohut selle nimel, et eesti keeles saaks julgelt ükskõik mida kirjutada. „Selles keeles, kus nagunii on kõige nõmedam kirjutada, kogu aeg on lugejaid üha vähem,“ rääkis Kender ja lisas, et nüüd on siis lugejateks politsei, prokurör ja kohus, mis teda meeletult vihastab.
Psühhiaatriline ekspertiis viidi läbi kohtusaalis. „See oli ainus kord sellest kohtusaalis, kus mind ei koheldud nagu nõrgamõistuslikku idiooti,“ ütles Kender. „Mind koheldi nagu normaalset inimest.“ Kender kiitis, et psühhiaater ja psühholoog olid inimlikud.
Kender rääkis, et talle pandi diagnoos nõukogude ajal, panijaks psühhiaater, isa sõber, ning tänu sellele pääses ta sõjaväest.
Saates loeti ette ka katke ekspertiisi tulemusest: „Kaur Kenderil ei esine isiksusehäireid. Kaur Kenderil ei esine kognitiivseid defitsiite.“ See aga tähendab, et kui kirjanik Kender süüdi mõistetakse, siis läheb ta vangi.
Kender valmistub juba vanglaeluks ette ja kaalub, kas seal õppida aednikuks, keevitajaks või õpib mingi muu ameti. Ta on kindel, et ta mõistetakse süüdi, öeldes, et justiitsministeeriumi statistika järgi saavad 99 protsenti kohtusse jõudnud asjadest süüdimõistva otsuse. „Mul on üks protsent, et mind ei mõisteta süüdi.“
Kender ütles, et ta ei tea, millal kohtupidamine tema üle jätkub. „Kohus ei ole seda öelnud, millal järgmine istung on.“
Ta avaldas kahetsust, et nii palju aega läheb praegu kohtu peale, selle asemel, et arendada nihilist.fm-i.
Kenderi soovitus noortele on, et kirjutagu inglise keeles. „Minu prokurör ja minu kohtunik ei saa sõnagi inglise keelest aru,“ ütles Kender ja lisas: „Ingliskeeles te olete kaitstud.“
„Eesti vabariik ei suuda ühegi teise riigi kirjandust hävitada, aga Eesti oma suudab. Siin sa oled kaitsetu,“ ütles Kender.
Hulluksminemise tunnet oma raske elu pärast Kenderil ei ole. Ta ütles, et tal on sõpru, kellel on palju raskem ning keda on ilma asjata hullumajas hoitud. „Nii palju on mul mõistust peas, et saab palju-palju hullemaks minna.“
„Ma ei saa mitte midagi kokku leppida, sest ma ei ole rikkunud ühtegi seadust, ma ei ole teinud mingisugust pornot, ma teen oma kirjandust,“ arvas Kender kokkuleppemenetluse võimalusest. „Kui sa vaatad seda prokuröri avakõnet, siis ta ütles, et sõnavabadus ilukirjanduses ei ole absoluutne. Ma seisan selle eest, et on absoluutne, sest kui nad mõistavad mind süüdi, siis järgmisena mõistavad nad süüdi, kelle kohta nad ütlevad, et see tegelane siin õhutab rahvusvahelist viha, see tegelane õhutab vägivalda. Sa ei saa seda ühelegi kirjanikule öelda – tegelased võivad teha ilukirjanduses kõike. Ja see on nii.“


title: Uus "Naistesaate" juht Helen Adamson: "Meik tegelikult ei tee kedagi kaunimaks!"

maintext:
"Kui olin 13, andis õde mulle heleda beebiroosa huulepulga, millest olin juba ammu unistanud," räägib oma esimestest jumestusvahenditest lauljatar Helen Adamson, kes hakkab uuest aastast "Naistesaadet" juhtima. Aastatega on aga tema meigituhin vaibunud, sest ta on hakanud loomulikkust hindama.
HINDAB LOOMULIKKUST: Kunagi maalis Helen Adamson endale iga päev näo pähe, kuid nüüd võtab ta meigikoti välja vaid enne tähtsat üritust. (Mati Hiis)
Lauljatar tunnistab, et kunagi tegi ta iga päev endale kerge meigi, kuid nüüd enam mitte. "Eks seegi aitab kaasa, kui keegi kodus kogu aeg ütleb, et sa oled alati ilus – ka ilma meigita," naerab Helen.
Nüüd maalibki tulevane saatejuht endale näo pähe ainult enne kohtumist, esinemist või muud tähtsat sündmust. "Lihtsalt kontorisse minekuks ma end hommikuti ei meigi. Pigem kulutan selle 15 minutit näiteks hommikusöögi tegemisele või räägin söögilaua taga elukaaslasega juttu," sõnab ta.
Heleni meelest on suurepärane, kui naised enda eest hoolitsevad, ent see ei pea tähendama tugevat meiki. "Naised on ilusad ka loomulikult, meik ei tee tegelikult kedagi kaunimaks. Jumestus vaid rõhutab naise ilu," ütleb ta.


description: "Tähesõdade" sarja kaheksas film, mis ilmub 2017. aasta detsembris, ei ole mõjutatud printsess Leiat kehastanud Carrie Fisheri traagilisest surmast, kuna naine sai enne surma kogu materjali filmi jaoks linti antud.

title: Printsess Leia ehk Carrie Fisher jõudis enne surma filmitud kõik stseenid "Tähesõdade" sarja kaheksanda filmi jaoks

maintext:
"Tähesõdade" kaheksas episood on järjeosa eelmise aasta filmile "Star Wars: Jõud tärkab" ning toob tagasi Carrie Fisheri ehk Printsess Leia ja Mark Hamilli ehk Luke Skywalkeri.
Kurvad uudised Fisheri lahkumise kohta panid kahtluse alla kaheksanda filmi ilmumise, kuid filmi tootja kinnitas, et Fisher jõudis enne surma kõik enda stseenid filmi jaoks tehtud.
Siiski jääb lahtiseks, kuidas mõjutab Fisheri surm olemasolevaid stsenaariumiliine tähesõdade järgmistes filmides.
Filmide tootja Lucasfilm liitus ülejäänud maailma järelhüüetega Fisheri jaoks, keda jäädakse mäletama kui enim tuntud nägu ulmefilmide ajaloos.
(Lucasfilm)
"Carrie’l on väga eriline koht kõigi Lucasfilmi inimeste südametes ja on raske ette kujutada maailma ilma temata," sõnas Lucasfilmi president Kathleen Kennedy. "Ta oli maailma jaoks Printsess Leia, kuid meie jaoks väga eriline sõber. Tal oli alistamatu hing, uskumatu vaimukus ja armastav süda. Tema murranguline roll Printsess Leiana oli jõu ja enesekindluse inspiratsiooniks kõigi väikeste tüdrukute jaoks. Me jääme teda tõsiselt igatsema," sõnas ta.


authors:
Teet Malsroos
Mtü Noored Rohelised Lendoravad

title: Kuidas mõjutab soe talv metsloomi?

maintext:
Lumehangede asemel laiutavad tänavatel porilombid ja taevast sajad vahetpidamata vihma. Kuidas säärane ilmastik mõjutab aga metsloomi ja nende elukorraldust? Eesti zooloog ja looduskaitsja Uudo Timm (57) tõdeb, et vaatamata sellele, kas ilm on veidi heitlikum, või kas lumi on hetkel maas või mitte, üldisel toimub looduses ikka kindel aastaring. "Need loomad, kes talveund magavad, magavad ka vaatamata null kraadi lähedasele temperatuurile ja lume puudumisele ikka talveund," ütles Timm. "Teine lugu on taliuinakut pidavate loomadega. Nemad on kohastunud sellele, et kui tuleb soojem periood, siis liiguvad nad ringi. Karmimate külmadega ja paksu lumega suiguvad unne. Nii käivad kährikud ja ka mägrad praegu üsna aktiivselt ringi. Karude liikumise kohta pole viimasel ajal kuulda olnud, kuid emakarud on kindlasti oma pesades ja kui neid (karupoegi – L.V) juba pole sündinud, siis lähipäevadel nad sünnivad ja kellega nad kevadeni pessa jäävad. Ka isakarud ei tatsa vaatamata mõnele soojakraadile ringi. Kui neid just metsatööde, jahi või mõne muu tegevuse käigus pole üles aetud."
Mis puudutab väiksemaid imetajaid nagu siile, siis nende puhul viitab Timm, et siilid peaks samuti rahulikult magama, kuid ka nende puhul tuleb aeg-ajalt ette juhtumeid, mis neid unest ärkama sunnib. "Kui lund pole, on häirimise võimalus suurem. Ja nii on mõnd siili kohatud ringi uitamas. Ja kui märkajaid on, siis tehakse sellest reeglina sensatsioon, kuid see on siiski pigem erand kui reegel."
Mis puudutab aga putukaid ja ämblikulaadsete (sh puuke), siis siinkohal tõdeb Timm, et nende aktiivsus sõltub otseselt välistemperatuurist. "Paar kraadi sooja paneb nii mõnegi putuka juba ringi liikuma. Puukide aktiivsemaks muutumiseks on siiski vaja veidi soojemat ilma, päevasel ajal nii kuskil 10 pluss kraadi kanti."


title: "Klassikokkutuleku" teise osa võtted algavad suvel

maintext:
Lõppeva aasta fenomen Eesti filmimaastikul oli kahtlemata "Klassikokkutulek" ning näitleja Ago Anderson kinnitas, et linateose teist osa hakatakse filmima juba tuleval suvel, kirjutab Menu.
"Ma vihjeks võin öelda, et on toredaid üritusi nagu pulmad ja matused, kus võib igasuguseid olukordi ette tulla," rääkis Anderson.
Filmi esimest osa saatis Eestis tohutu menu. "Klassikokkutulek" tegi vaatajarekordi, edestades nii "Titanicut" kui ka "Avatari". "Me keegi ei osanud oodata, et selline menu hakkab saatma seda. On enne ka komöödiaid tehtud ja et just selline žanr läks naelapea pihta, kui seda oleks keegi teadnud, oleks see ammu ära tehtud, aga keegi ei teadnud ja väga tore, et niimoodi läks," tunnistas Anderson.


authors:
Afp
Reuters Scanpix

title: FOTOD | Liibüa reisilennuki kaaperdajad andsid alla, kõik pantvangid vabastati

maintext:
Täna maandus Maltal kaaperdatud Liibüa reisilennuk, mille pardal oli 118 inimest.
Peaminister Joseph Muscat teatas pärastlõunal Twitteris, et kaaperdajad asusid pantvange vabastama. Kui algul lubasid nad pardalt lahkuda 44 inimesel, siis praeguseks on teada, et kõik pantvangid on vabastatud ning kaaberajad ise andsid alla ja politsei pidas nad kinni, kirjutab CNN.
(AFP, Reuters/Scanpix)
Lennuk Airbus A320 kuulub Liibüa lennufirmale Afriqiyaj Airways ja teadaolevalt oli algselt tegemist siseriikliku lennuga, mis suundus Sebhast Tripolisse. Liibüa siseriiklik lend suunati aga Maltale ümber ning see maandus Vallettas. Lennuki pardal oli kaks kaaperdajat, kes ähvardavad lennukit õhku lasta.
Kuigi kaaperdajate täpsed motiivid pole veel teada, siis on meedias hakanud ringlema fotod, kus on näha lennukist välja astuvat kaaperdajat, kellel on käes roheline lipp, mis sarnaneb Gaddafi toetajate omale. Gaddafi kukutati võimult ja tapeti 2011. aastal ülestõusu ajal.


title: Ilutulestikumürgel - lummav vaatemäng või lõputu piinamine?

maintext:
Aastavahetus on alles ees, ent ilutulestikuhooaeg särab ja paugub juba täie hooga. Nii kirjeldabki noor ema, kuidas tema laps selle mürgli peale ehmunult ärkab ja nutma puhkeb. Loomasõbrad on aga sotsiaalmeedias loonud lausa eraldi grupi "Pauku ei tee". Kas olukord on tõesti nii hull?
Tallinna kesklinna lähedal elav naine kirjeldab, et tema maja juures on detsembris peaaegu iga õhtu paugutatud: "Mu väiksem laps kardab ilutulestikku meeletult! Ta iga kord nutab, kui kuskil paugutatakse.
Ehk siis nutab detsembris igal õhtul, sest alati leidub keegi, kes otsustab oma õhtusse ilutulestikuga väheke vaheldust tuua ja selle kuskil parkimisplatsil või maja ees süüdata."
Hädas on koeraomanikudki. Koplis elav Triinu ütleb, et tema kutsa on keeldunud õhtul välja minemast, kartes pauku. See tähendab, et ta ajab perenaise öösel üles, et jalutama minna.


authors: Kremlimeelsed Ja Küüditamise Heakskiitjad

title: Jakko Väli | Ma kordan: Keskerakonda rünnatakse! ehk Jüri Ratas ilma erakonnata

maintext:
Jüri Ratasel on hea võimalus minna Eesti poliitika ajalukku peaministrina, kes lõplikult marginaliseeris oma erakonna. Savisaare kukutajate tuumiku moodustasid umbes kümme inimest. Kolmandik neist oli tüdinud olemast igaveses opositsioonis; kolmandik tahtis tegeliku võimu ja raha juurde pääseda; viimane kolmandik lõi mänguga kaasa, sest endine esimees oli nende au haavanud või neid lugupidamatult kohelnud.
Savisaar oli ja on poliitgeenius. Tema suurim häda oli tema egotsentrilisus ja paranoia reetmise suhtes. See viimane on ilmselt peamine põhjus, miks ta uurimise all on ning miks ei saavutanud Keskerakond võimu riigi tasandil enne kui omad Savisaare elimineerisid. Paranoiad rookisid tema ümbert võimekaid ja tarku inimesi ning sellesse ringi lisandus järjest rohkem rumalaid ja magedaid pugejaid.
Savisaare kirstunaelaks sai Oudekki Loone, sest nimetada suure erakonna peasekretäriks inimene, kellest piirkondadel mingitki aimu pole: see samm vihastas välja ka need, kes oleksid Edgarile tavaolukorras veel nii mõndagi andestanud.
Kuid jätkem Edgar! Tema figureerib edaspidi vaid kohtukroonikas koos Villu Reiljani ja paari Eesti rikkama ärimehega.
Rääkigem sellest, kas Jüri tahab, suudab ja oskab Edgari pärandiga ümber käia, seda uueks muuta ja ühtse rusikana enda taha suunata? Praegu on mul tunne, et kolmik Ratas-Reps-Simson said oma ametikohad koos autojuhtide ja teenijatega kätte ning on unustanud erakonna kui sellise.
Halloo, Kadri, Mailis ja Jüri: Keskerakonda rünnatakse! Ma kordan: Keskerakonda rünnatakse! Kus te olete?
Kevadeks on meil praeguse meediaplaani jätkudes peaministriks Kristen Michal ja vana-uus koalitsioon ning Keskerakond kaob igaveseks ajaloo prügikasti.
Ratase ettevalmistus peaministri kohale asumiseks on olnud selgelt mitterahuldav. Sest sa pole peaminister mitte seepärast, et oled Jüri. Sa oled peaminister seetõttu, et oled Keskerakonna esimees.
Jättes hooletusse (loe: prokuratuuri ja jõustruktuuride meelevalda) oma erakonna, jätad sa hooletusse ka enda ja oma saatuse peaministrina!
Miks ei kuule ma peaministrit esitamas küsimusi näiteks selle kohta, kuidas saab varustada kriminaalasja materjalidega valitud ajakirjanikke ja miks on rahvusringhäälingu jaoks normaalne kiskuda kate ühe alaealise ammu kustunud karistuselt?
Kas sa oled peaminister või kellegi pantvang?


authors:
Reuters
Scanpix
Krat Pärnust
Kuulge Nüüd

description: Ameerika Ühendriikide välisministeerium hoiatas USA kodanikke Euroopas suurenenud terroriohu eest juba 21. novembril. USA teatastoona, et eriti suur oht ähvardab inimesi, kes reisivad Euroopasse pühadeperioodil.

title: USA hoiatas juba novembris, et Euroopa jõuluturgudel on oht sattuda terrorirünnaku ohvriks


title: Rahu pole ka kalmistul: röövel virutas vanema naise pikali ja kadus koos käekotiga!

maintext:
Teisel jõulupühal rööviti Tartus Raadi surnuaial vanemat naist. "Mingi liputaja käis siin kalmistul ringi, aga kotijooksudest pole ammu midagi kuulda olnud. Palju siis vanale inimesele vaja on – lükkavad pikali ja jäädki kalmistule," tõdeb naine, kes nagu nii mõnigi eakam tartlane on nüüd mures ega usalda kalmistul käia.
26. detsembril tormas seni leidmata mees Raadi kalmistul 84aastase naise selja taha ja rebis tal jõuga õlalt käekoti. Naine kukkus. Vigastused ei olnud küll tõsised, aga kotijooksja teeb vanematele inimestele tublisti hirmu.
VANAINIMESED HIRMUL: Esmaspäevase kotiröövi tõttu ei julge eakamad inimesed Raadi kalmistul käia. (Aldo Luud)
Seda enam, et otse surnuaia juurde on Tartu kodutud endale telgi üles löönud. Ei viitsi või ei saa nad ametlikku varjupaika minna, mis on samas üle tänava.
Lisaks kodutuile käivad kalmistul aega parajaks tegemas ka lähedalasuvast kauplusest õlle kätte saanud mehed – hea rahulik rüübata.


title: Seisukoht | Muudkui õiendaks

maintext:
Mõnus on õiendada, kui ilmselges madalseisus Eesti murdmaasuusatajad jumal teab mitmendat korda punktikohast minuti(te) kaugusele jäävad: „Turistid. Mis rahva raha eest viga reisida! Mingu parem tööle!“
Eriti mõnus on õiendada, kui jalgpallikoondis liialt ulja taktikavaliku tõttu staaridest kubiseva Belgia käest 1:8 tappa saab. „Naljamehed! See koondis tuleks laiali saata. Ja Pohlak takkapihta vabariigist minema kupatada.“
Hüva, kehv tulemus ajab närvi mustaks ja halva emotsiooni pealt võib sülg igasugu jama suhu tuua. Aga näikse, et eestlasele ei sobi ka meie sportlaste tubli tulemus. Oma anonüümse koosa sai näiteks 20aastane kahevõistleja Kristjan Ilves pärast neljandat järjestikust MK-sarja punktikohta. Võrreldes mullusega silmanähtav edasiminek. Ometi arvab mõni tark, et vaja on medaleid, 30 sekka jõuaks ta isegi.
Tõtt-öelda, ega medalidki meie rahvast päästa. Freestyle-suusataja Kelly Sildaru kaitses nädalavahetusel USAs oma Dew Touri pargisõidu tiitlit. Sel alal on ta 14aastasena maailma parim, kes püsinud kolm ja pool aastat võitmatuna, ent: „Lumememmede tegemine on ka asjalikum tegevus. Laps peaks hüppamise asemel koolis käima.“
Aga vähemalt saab varsti šampanjaklaase kokku lüüa lootuses, et ehk uus aasta tuleb parem.


description: Aastaringselt avatud Eesti kaasaegseimasse kardikeskusesse Triobeti on oodatud kõik, kes naudivad kiirust, lõbujanu ja adrenaliini!

title: KUHU MINNA, MIDA TEHA | Kus veeta laste sünnipäeva? Selle vinge peo eest oleksid nad tänulikud!

maintext:
Mees külastab jõulude ajal oma pruudi perekonda. Kui seltskond lauda istub, pannakse ta istuma nii, et ühel pool on võluv pereema, teisel pool aga priske jõuluhani.
"Ei tea, miks mind hane kõrvale istuma on pandud?" viskab mees nalja, mõtleb siis aga, et äkki perenaine solvub ja täpsustab: "Vabandage proua, ma mõtlesin praetud hane..."


description: Riigikogu võtab täna vastu hambaravihüvitist suurendava seaduse, millega saab alates tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis olema täiskasvanutele kuni 30 eurot aastas ning eakatele, rasedatele ja alla üheaastaste laste emadele suureneb hüvitis 85 euroni aastas.Parlamendisaadik Aivar Kokk kommenteeris, et seaduse rakendumisel saavad inimesed senisest suuremat hambaravihüvitist. „Kõrgendatud hambaravivajadusega inimesed, kelleks on rasedad naised, alla 1-aastaste laste emad ja pensionärid. Nemad saavad haigekassa poolt hüvitist 85 eurot aastas ja 15 eurot tuleks juurde maksta patsiendil ise. See sihtrühm moodustab Eestis täna umbes 400 000 inimest,“ kommenteeris Kokk.„Samuti oleme planeerinud ülejäänud täiskasvanute hüvitise piirmääraks 30 eurot aastas. Mõlemad hüvitised jõustuks 1. juulist 2017. Selle rahaliseks katteks on arvestatud järgmisel aastal 6 miljonit eurot riigieelarvest ning edaspidi 12 miljonit eurot aastas,“ selgitas ta. Kokk selgitas, et Eestis jääb rahal

title: Aivar Kokk: hambaravihüvitist hakkavad saama kõik inimesed

maintext:
Riigikogu võtab täna vastu hambaravihüvitist suurendava seaduse, millega saab alates tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis olema täiskasvanutele kuni 30 eurot aastas ning eakatele, rasedatele ja alla üheaastaste laste emadele suureneb hüvitis 85 euroni aastas.
Parlamendisaadik Aivar Kokk kommenteeris, et seaduse rakendumisel saavad inimesed senisest suuremat hambaravihüvitist. „Kõrgendatud hambaravivajadusega inimesed, kelleks on rasedad naised, alla 1-aastaste laste emad ja pensionärid. Nemad saavad haigekassa poolt hüvitist 85 eurot aastas ja 15 eurot tuleks juurde maksta patsiendil ise. See sihtrühm moodustab Eestis täna umbes 400 000 inimest,“ kommenteeris Kokk.
„Samuti oleme planeerinud ülejäänud täiskasvanute hüvitise piirmääraks 30 eurot aastas. Mõlemad hüvitised jõustuks 1. juulist 2017. Selle rahaliseks katteks on arvestatud järgmisel aastal 6 miljonit eurot riigieelarvest ning edaspidi 12 miljonit eurot aastas,“ selgitas ta.
Kokk selgitas, et Eestis jääb rahalistel põhjustel hambaravi saamata keskmiselt 7,6% Eesti inimestest ning see lõhe suurima ja madalaima sissetulekuga inimeste vahel on märkimisväärne. „Kõrgeimas sissetulekurühmas jääb hambaravita 1,8% elanikkonnast, vaesemast osast suisa 15%. Arvestades kui olulist rolli mängib suuhügieen inimese tervise juures, siis see on tõsine mure koht,“ ütles ta.
Senised hüved lastele ja vältimatule hambaravi abile ei kao. Haigekassa tasub kõigi alla 19-aastaste kindlustatud inimeste hambaravi eest ning ravikindlustatud täiskasvanute vältimatu abi eest.
„Seadusandlikud raamid on loodud ja riigieelarvest täiendavad vahendid planeeritud, kuid kvaliteetse hambaraviteenuse pakkumiseks patsientidele on oluline, et Hambaarstide Liit ja Haigekassa suudaksid kokku leppida mõistlikes hindades,“ ütles Kokk lõpetuseks.


description: Jõulu teise püha tormiilm tõi Viimsisse päikese, paisutas üles võimsad lained ning meelitas kohalikud mere äärde sooja ilma nautima.

title: GALERII: esmaspäevane läänetorm tõi päikese


description: 1. Portugal

title: Trendid: kuhu 2017. aastal kindlasti puhkama tasub sõita


authors:
Liis Treimann
Postimees
Ääretult Silmakirjalik

description: Tänasel valitsuse pressikonverentsil tuli ministritele küsimus ka haldusreformi kohta. Nii peaminister Jüri Ratas, kaitseminister Margus Tsahkna kui ka tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski kinnitasid, et kui omavalitsused liitumisläbirääkimistega ummuksisse jäävad, siis rakendab valitsus sundliitmist.

title: Tsahkna: "Ma ütlen väga selgelt - kui vaja, siis valitsus sundliidab."

maintext:
Peaminister lisas, et neid omavalitsusi, kes ühineda ei soovi, tema andmetel väga palju ei ole. "On tõesti mõningad erandid, kus olen käinud ka viimastel nädalatel ise kohal. Näiteks on palju juttu olnud sellest nn Setomaa vallast või selle valla mitte tekkimisest. Aga mis ma ütlen, kui suur Saaremaa soovib liituda ja seal on kolm omavalitsust, kes seda ei soovi, – Ruhnu, Muhu ja Pöide – siis Ruhnu ja Muhu puhul on arusaadav, see võimalus neil jääb."
"Sundliitmise alguseni on veel aega tugevasti, üle nädala ja ma usun, et väga paljud omavalitsused on täna tegelikult oma liitumisotsuseid täiesti lõppfaasis tegemas," ütles Ratas.
Ratase sõnul tuleb Pöidega sel juhul läbirääkimis pidada. "Ma kindlasti arvan, et isegi kui hakkab puht juriidiliselt see sundliitmise periood pihta, siis võiks nii vastava valdkonna minister kui ka peaminister mõningatel juhtudel kohale minna ja heas mõttes seda küünarnukki pakkuda, et leida parim tulemus."
Margus Tsahkna toetas Ratase seisukohti. "Ma ütlen võib-olla otse välja, et tulevad küll sundliitmised, kui vaja on. Sundliites. Eesmärk ei ole mitte ju meeldida, vaid teha ära haldusreform niimoodi, et meil on tugevad omavalitsused. Ma väga hindan neid omavalitsusi, kes on täiesti siiralt pidanud läbirääkimisi ja teinud ühinemisotsuseid," rääkis kaitseminister.
Tsahkna lisas, et valitsus ühegi omavalitsuse puhul erandeid ei tee. "Me kindlasti ei anna ühes või teises suunas mingisuguseid n-ö silmapilgutusi, et teate, ärge siin täna ühinege, ega me niikuinii teid sund ei liida. Ma ütlen väga selgelt – kui vaja, valitsus sundliidab," jätkas Tsahkna otsekoheselt.
"Me mitte ei tegele lihtsalt sellega, et kus need piirid jooksevad, kas me sund-liidame ühte või teist, vaid me tegelikult tagame ka rahastuse ja ülesanded. Ja see on ülimalt tähtis. 30 miljonit eurot on see raha, mis läheb lisaks omavalitsuste tulubaasi, mis on seni kokku lepitud. See on väga suur summa, pluss siis ülesanded koos rahaga ja olemasolevad n-ö liitumispreemiad, mis on ette nähtud."


title: "Andesta, kallis Siuts! Ei suuda enam!"

maintext:
Mis tõukas luuletajat, tohtrit ja esimest Eesti NSV ülemnõukogu presiidiumi esimeest Johannes Var es-Barbarust 70 aasta eest endalt vannitoas püstolilasuga elu võtma?
"Ei suuda enam!" olid viimased sõnad, mille poeedist riigimees Johannes Vares-Barbarus kirja pani, enne kui ta endale 29. novembril 1946 Kadrioru presidendilossi vannitoas kuuli südamesse lasi. Kuigi ta veeretas hüvastijätukirjas süü tervisemurede kaela, mis ähvardanud talt mõistuse viia, oskas tema abikaasa Siuts sest viimsest lausest ilmselt välja lugeda hoopis muud – mehe lõplikku pettumist nõukogude korras, mille abitu tööriist ta oli.
SAATUSLIK LOSS: 1940. aasta augustist kuni surmani 1946. aasta novembris oli Johannes Vares (pildil 1941) Eesti NSV ülemnõukogu presiidiumi esimehe ametis. Tema ametikorter asus 1938. aastal valminud Kadrioru administratiivhoones, kus oli varem elanud riigipea Konstantin Päts. Just sealses vannitoas otsustas Vares oma eluküünla kustutada. (Eesti ajaloomuuseum)
"Haiguselaviin, mis minust üle käis, on minu organismi sedavõrd laostanud ja ruineerinud, et vaevalt (minu eas!) see veel toibuda ja töövõimeliseks muutuda võiks," alustas 56aastane Johannes Vares, kirjanikunimega Barbarus, oma ametikorteri vannitoa aknalauale jäetud kirja.
Ta kurtis südamehaiguse, kõrge vererõhu ja kurnatud närvikava üle. "See on masendav ja ränk tunne. [---] Praegu kipub haigus võtma kuju ja pöörde, millest on vaja enesel ette jõuda. Kardan kõige pahemat – segaseks jäämist, vaimset invaliidsust."


authors: Afp Scanpix

title: Saksamaal on kohtu all naine, kes viskas oma kolm väikest last aknast välja

maintext:
Saksamaal on kohtu all 34aastane naine, kes viskas oma kolm last teise korruse aknast alla. Lapsed jäid ellu, kuid neil on rasked vigastused.
Kolmapäeval Põhja-Rein-Vestfaalis Krefeldis alanud kohus kuulas ära, kuidas naine tänavu juunis oma kolm magavat last – kuue-, nelja- ja kolmeaastase – aknast alla viskas, kirjutas The Local. Lapsed said eluohtlikke vigastusi. Naist süüdistatakse kolmes mõrvakatses.
Süüdistatavale tehti ka psühhiaatriline ekspertiis ning kohtunik otsustab naise käekäigu üle pärast ekspertiisi tulemustega tutvumist. Kohtuistung oli kinnine, et kaitsta ema ja tema laste, kes elavad praegu isaga, õigusi.
Tänavu novembris mõistis Saksa kohus 15 aastaks vangi mehe, kes oli samuti oma kolm last aknast välja visanud. Kaks last said raskelt vigastada. Süüria pagulasest isa ründas lapsi sellepärast, et tema naine kaldus nautima läänelikke vabadusi.


title: Toomas Leppa ähvardab nõue

maintext:
Kriminaaluurimise lõppedes esitab Tallinna Televisioon paarisaja tuhande euro omastamises kahtlustatavale endisele juhatuse esimehele Toomas Lepale ilmselt tsiviilnõude.
Keskkriminaalpolitsei pidas kinni Tallinna Televisiooni juhi Toomas Lepa ja toimetaja Mart Ummelase, kes on kahtlustuse kohaselt tekitanud TTV-le vara omastamise teel kahju paarisaja tuhande euro ulatuses.
Lisaks Lepale ja Ummelasele pidasid politseinikud samas kuriteos kahtlustatavatena kinni veel kolm inimest ning kahtlustus on esitatud ka ühele juriidilisele isikule.
"Mina Tallinna Televisiooni vara mitte kuidagi omastanud ei ole. Esitatud kahtlustus on üks asi, nüüd uurimine käib, eks me püüame tõestada vastupidist," on Lepp öelnud Postimehele.
Kui kriminaaluurimine selgitab välja omastatud vahendite ulatuse, siis esitame kindlasti Toomas Lepa vastu nõude, ütles TTV nõukogu esimees Allan Alaküla Õhtulehele.


title: "Meie pere ja muud loomad" uus hooaeg! Kuidas möödub Heidi Hanso ja laste talv Pajuvärava talus?

maintext:
Suvel vaatajaid võlunud tõsielusari "Meie pere ja muud loomad" alustab Kanal 2s uute osadega. Heidi Hansot ja lapsi ootavad ees karmid külmakuud ja Pajuvärava pere peab kõvasti pingutama, et talv vanas talukohas üle elada.
"Suvi on maal elades lust ja lillepidu, aga talv on aeg, mis paneb kõik maainimesed tõsiselt proovile. Tulemas on viimase saja aasta kõige karmim talv ja meil tuleb see üle elada maamajas, mis ei pea korralikult sooja ja vajab jätkuvalt kõvasti putitamist," on Pajuvära perenaine Heidi Hanso realistlik eesolevate külmakuude osas.
Täna startiva "Meie pere ja muud loomad" talvise hooaja vältel jõuavad ekraanile Heidi ja tema laste Uma ja Raju ehedad rõõmud ja mured. Suvi läbi on pere tegutsenud vana talumaja korrastamisega, aga varajane lume tulek pani Pajuvärava pere siiski kohe tõsiselt proovile - maja laseb tuult läbi, kaev on soojustamata ja nagu sellest oleks veel vähe, panevad ka perenaise hobused plehku. Kange Saare naisena võtab Heidi aga kõik väljakutsed vastu ja on kindel, et vaatamata õhukesele rahakotile suudavad nad Pajuväravast luua oma unistuste kodu.
"Meie pere ja muud loomad" uus hooaeg alustab Kanal 2s täna kell 20:00.


title: "Seksi ja linna" täht kardab, et on pärinud isalt Alzheimeri tõve

maintext:
“Seksis ja linnas” meesteõgija Samanthat kehastanud Kim Cattrall kardab haigestuda Alzheimeri tõppe, kuna tema isa suri neli aastat tagasi just selle hirmsa haiguse tagajärjel.
“Muretsen Alzheimeri tõve pärast,” tunnistas 60aastane näitlejanna ajalehele Mirror. “See röövis minult mu isa. Aga eks see kuulu DNA juurde. See on osa elust. Ja ma püüan sellele hirmule mitte nii keskenduda. Ennekõike ärgitab see elust rõõmu tundma. Tahan maksimaalselt ära kasutada aega, mil olen terve ja liikuv.”
Eeskujuks on Kimile tema ema. “Ema on 87 ja vapustavas vormis," ütleb kolm korda lahutatud näitlejanna.


description: Linnaisa kohvik on Jõhvi kesklinnas promenaadi ääres asuv 30-kohaline söögikoht. Pakume oma lihtsas ja hubases kohvikus kodust euroopalikku kööki.

title: KINGIIDEE | Tule hubasesse kohvikusse mekkima euroopaliku kööki!


authors:
Vidapress
Teada Ju

title: Carrie Fisher tarvitas väidetavalt enne surma narkootikume

maintext:
Välismeedia kirjutas täna, et ootamatult 60aastasena surnud Carrie Fisher, kes oli noorpõlves ohtralt uimasteid pruukinud, ei suutnud kainet joont hoida ning tarvitas umbes kuu aega enne saatuslikku südameinfarkti narkootikume.
Anonüümne allikas rääkis välismeediakanalitele, et Fisher oli tänupühade aegu novembri lõpus narkootikume tarvitanud. "Ma nägin teda mõnda aega tagasi ja ta oli väga pilves," sõnas ta. "Irooniline on see, et ta ütles mulle: sa oled liiga vana, et enam end pilve tõmmata. Ma vastasin, et sina ka, kallis."
Fisher, kes suri eile 60aastasena südameinfarkti tagajärjel, oli varasemalt avatult rääkinud alkoholi, ravimite, LSD ja kokaiini kuritarvitamisest.
Näiteks rääkis ta, et tarvitas narkootikume 1981. aastal filmivõtetel. "See oli täiesti segane…ma tarbisin narkootikume, võtsin kõvasti alla …ei saanud magada. Mul oli võtteplatsil haigushoog," meenutas ta.
Mõned tema sõbrad kahtlesid, kas naine üldse kunagi täiesti kaineks ja narkootikumidevabaks saab, sest tema arst kirjutas siiski välja ravimeid Carrie bipolaarse häire, depressiooni ja ärevuse raviks, rääkis Fisherile lähedane allikas.


authors:
Err
Arvamus Tartust

title: Kerli oma rabavast stiilist: "Miks olla igav, kui sa saad suvalisel kolmapäeval olla kosmoseprintsess!"

maintext:
Eesti Televisiooni disainisaade "Kapist välja" kiikas muusik Kerli stiilinurka ning uuris, kuidas sünnivad tema rabavad kostüümid. "Minu looming on see, mis minust maha jääb, ja ma teen seda ikkagi lihtsalt sellepärast, et ma tahan seda teha," ütles Kerli.
"Minu suhe stiiliga on alati olnud kuidagi seoses sellega, mis on hetkel kättesaadav. Kui ma olin tiinekas, oli mu elus grunge-periood. Raha mul absoluutselt polnud, aga siis oli Tartus üks äge kaltsupood," rääkis Elvas sündinud Kerli Kõiv, kes on üks väheseid eestlasi, kelle muusika on jõudnud maailma suurimasse, Ameerika Billboardi muusikaedetabelisse.
"See kaltsukas asus ühes kirikus, kuhu siis inimesed käisid oma riideid annetamas, ja üks, kes sinna tihti oma vanu riideid viis, oli punkar Merca. Nii ma saingi need Merca asjad kõik endale. Üks kroon tükk maksis sealne kaup. Nii et seal olid väga kõvad leiud, mida mu ema küll vihkas," meenutas lauljatar.
Täna oma silmapaistva lavastiili poolest tuntud Kerli rääkis ka, et ta karjääri algusaegadel polnudki visuaalne pool tema jaoks oluline, edastas Eesti Rahvuringhääling. Huvi oma lavaimidži kallal rohkem vaeva nägema hakata tekkis siis, kui ta pisut rohkem kui kümne aasta eest Ameerikasse kolis. "Alguses tõmbasid kõik need ägedad stripparipoed, kust sai igasuguseid vingeid lateksasju osta, silme eest kirjuks. Tol hetkel ma ei olnud midagi sellist varem näinud. Igal juhul hakkasin ma sealt alates katsetama," sõnas ta.
Mulligooti stiilisuuna rajanud Kerli on viimastel aastatel valmistanud mitmed oma esinemiskostüümid ise. "Ega ma õmmelda ei oska. Minu asjad on kõik sellised, et kui ma lavale lähen, siis tavaliselt liim veel kuivab. Et need meeletud platvormid on näiteks tehtud kümnest paarist varbavahe-plätudest. Et tegelikult need ei ole nii lähedalt vaatamiseks."
Kerli käsitööd võib tihtilugu näha ka tema muusikavideotes. "Üks mu viimase aja lemmikkaraktereid on see valge hirv "Feral Heartsi" videost. Kleit on loodud Liina Steini poolt, kes on üks mu lemmikuid Eesti disainereid ja hea sõber. Aga näiteks sarved tegin ma traadist ja vetsupaberist. Igaüks võib endale sellised meisterdada."
"Ma olen tegelikult enda loomingu, iseenda, inimese ja kunstnikuna jõudnud sellisesse kohta, et tegelikult ega see tagasiside ei ole mulle oluline. Ma pigem üritan ennast üleüldse igasuguse tagasiside eest kaitsta. Sellepärast, et minu looming on ikkagi minu eneseväljendus ja see ei ole selleks, et kelleltki armastust või heakskiitu või aplausi teenida. Minu looming on see, mis minust maha jääb ja ma teen seda ikkagi lihtsalt sellepärast, et ma tahan seda teha. Kui ma oleksin ainuke inimene maailmas, siis ma teeksin seda ka samamoodi," rääkis Kerli. "Minu jaoks on kogu see välimuse hästi lihtsalt eneseväljenduse teema. Miks olla igav, kui sa saad suvalisel kolmapäeval olla kosmoseprintsess!"
Disainisaade "Kapist välja" piilub Eesti disainimaailma tagatubadesse - kes teevad, kuidas teevad, miks teevad ja kellele teevad. Igas saates keskendutakse ühele teemale - meestele ja lastele loodud disain, bränding, ehted, tegijad välismaal ning palju muud.
"Kapist välja" on ETV eetris igal pühapäeval kell 11.15. Esimesed neli osa on vaadatavad saate koduleheküljel etv.err.ee/kapistvalja.


authors:
Arno Mikkor
Vabariigi Presidendi Kantselei

title: FOTOUUDIS | President Kaljulaid kohtus Brexiti pealäbirääkija Barnieriga

maintext:
President Kersti Kaljulaid kohtus täna Kadriorus Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise pealäbirääkija Michel Barnieriga.
Riigipea kinnitas, et nii Eesti kui ka kogu Euroopa Liidu tuleviku huvides on tagada Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise protsessi sujuvus ning riikidevaheline koostöö, vahendas Vabariigi presidendi kantselei. “Eesti austab rahvahääletuse tulemust ning soovime kindlasti säilitada tulevikus Ühendkuningriigiga lähedasi suhteid,” kinnitas president.
President Kaljulaidi sõnul on suurimaks väljakutseks Euroopa Liidu ühtsuse hoidmine. “Oluline on, et läbirääkimised lõppeksid edukalt, et Euroopa Liidu ühtsus säiliks,“ lisas ta. President Kaljulaid avaldas Barnierile toetust selle vastutusrikka ülesande täitmisel. Kohtumisel arutati ka Euroopa Liidu ühisturgu – inimeste, teenuste, toodete ja kapitali vaba liikumist – puudutavaid aspekte. “Kindlasti on meie huvi, et Eesti kodanike ja ettevõtete tegevus ei kannataks,” märkis riigipea.


title: Jennifer Aniston selgitab: "Sõprade" uusi osi ei tule

maintext:
Kuigi fännid ootavad juba aastaid, et omaaegse hittsarja „Sõbrad“ tegelased taasühineks ning sarjale tehtaks järg, põrmustab Rachelit kehastanud Jennifer Aniston lootused.
"Ma ei tea, mida me taasühinemisel teeks. See aeg oli nostalgiline. Inimesed on sellesse kiindunud, kuigi see lõppes vaid 12 aastat tagasi. Ajas, kus meie näod polnud telefonis kinni, me ei vaadanud Facebooki ja Instagrami, olime ühes ruumis koos, kohvikus koos ja rääkisime, oli midagi ..." selgitas Aniston saates "Lorraine".
Anistoni sõnul on jutud sarja tiimi taasühinemisest fännidele justkui lohutustoit. "See paneb neid paremini tundma, kui tuju halb, sest sari jookseb alati eetris – see on alati kuskil eetris," lisas näitleja.
"Sõprade" kaasautor Marta Kauffman sõnas aasta alguses samuti, et fännidel ei tasuks oodata sarja uusi osi, sest lihtsalt ei ole mõtet hakata seda nostalgiat lõhkuma.


title: Kuidas ma jõuluõhtul kodutuks jäin

maintext:
"Ma olen pärit Peipsiäärelt, pühade-eelsel päeval tulin juhututtavatega Tallinna peole. Kogu raha läks, kaaslased samuti, nii ma siin olen," selliselt tutvustan end jõululaupäeva õhtupoolikul Tallinna kodutute öömajas Arturile, võhivõõrale saatusekaaslasele.
Kolmveerand seitse õhtul, samal ajal kui enamik eestlasi ei suuda otsustada, kas peaks seapraele kastet juurde valama või korkima lahti uue viinapudeli, kõnnin mina läbi hämara Tallinna kodutute öömaja poole, et veeta seal jõuluõhtu. Mitte keegi mu perest ega sõpradest ei tea, kus ma olen.
Peatuspaigaks olen valinud Põhja-Tallinnas Merelahe tee sotsiaalmajutuse, mis asub politsei kainestusmaja hoone kolmandal korrusel. Öömaja juurde jõudes vaatab mulle vastu fonolukuga rohelist värvi värav. Katsun – lahti. Kainestusmaja garaažiuks on avatud ja sinna pargitud politseibussi taustal seisab keskealine kontoririietes naine, kes jälgib mu tegevust ja suitsetab innukalt.
"Tere!" ütlen vaikselt, lähenen ja uurin, kas siin on öömaja. Linalakk vaatab hindava pilguga mu tumedat jopet, määrdunud viigipükse, plekilist kotti ja viitab käega maja küljele. "Sealt saate sisse, siit käib ainult politsei," ütleb ta lahkelt, kuid tugeva vene aktsendiga. Maja küljeuksest kolmandale korrusele jõudes avaneb mulle vaatepilt oma uuest kodust – oranžid vanglamiljööd meenutavad rasked metalluksed nii vasakul kui ka paremal. Üksikud on kinni, enamik irvakil või lahti. Õhk on paks ja haiseb uriini järele. Kõnnin sihikindlalt valvuriputka juurde, mis näeb välja nagu haigla registratuur. Teate küll, selline klaasakna ja luugiga, isegi elektrijõuluküünlad on pandud aknalauale. See on ka ainus jõulumeeleolu loov asi öömajas.


authors:
Rauno Volmar
Ekspress Meedia
Arno Saar
Taevas Appi

title: Keskkriminaalpolitsei pidas kinni Tallinna TV juhi Toomas Lepa

maintext:
ERR-ile teadaolevalt kahtlustatakse Leppa Tallinna Televisiooni vara omastamises, samuti on kinni peetud Mart Ummelas. Kahtlustuse kohaselt on Tallinna Televisioonile tekitatud kahju suurusjärgus paarsada tuhat eurot.
Kolmapäeva hommikul pidasid keskkriminaalpolitsei töötajad kuriteos kahtlustatavana kinni Tallinna Televisiooni (TTV) juhatuse liikme Toomas Lepa. Lisaks Lepale pidasid politseinikud samas kuriteos kahtlustatavana kinni veel kolm inimest, kellest üks on TTV töötaja. Kahtlustus on esitatud ka ühele juriidilisele isikule.
Esialgse kahtlustuse järgi on Toomas Lepp lasknud mitme aasta vältel maksta Tallinna Televisioonil temaga seotud ettevõttele igakuiselt tasu teenuste eest, mida tegelikult ei osutatud. Praegu on alust arvata, et sellega on Tallinna TV-le tekitatud kahju suurusjärgus paarsada tuhat eurot.
Toomas Lepp on kuriteos kahtlustatavana kuni 48 tunniks kinni peetud.
Toomas Lepp (Rauno Volmar / Ekspress Meedia
Prokurör Leelet Kivioja sõnul on nii politsei kui ka prokuratuuri üks prioriteetidest uurida kohalike omavalitsuste vara võimalikku väärkasutamist – kas omavalitsustele eraldatud raha kasutatakse kohaliku elu edendamiseks või kellegi isiklikuks rikastumiseks. "Kuivõrd sihtasutus TTV kuulub Tallinna linnale, on kahtlustuste järgi kaudselt omastatud maksumaksja raha isiklikuks hüvanguks. Hetkel kogutud tõendid viitavad, et omastamine olnud järjepidev ning kestnud aastaid."
Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo juht Mati Ombler kinnitas, et igal aastal on büroo töötajad edastanud prokuratuuri kriminaalasju, milles kahtlustatakse just kohalikus omavalitsuses või selle hallatavas asutuses toime pandud korruptsioonikuritegusid. "Omavalitsustes toimuv on kahtlemata ka edaspidi meie terava pilgu all, sest avalike vahendite omakasust lähtuv kasutamine ei arenda kohalikke olusid ega muuda meie inimeste elu paremaks."


title: ÕHTULEHE VIDEO | "Eesti parim pagar" osaline Liilia lubab uues hooajas palju magusat ja lõbusat, aga ka intriige

maintext:
Juba homme alustab TV3es "Eesti parima pagari" uus hooaeg. Saates osalenud Liilia lubab saates palju magusat, lõbusat, aga kindlasti ka intriige, sest saates osaleb ikkagi palju naisi!
Liilia sõnul on siiski väga tore ka see, et saates osaleb seekord palju mehi. "Ma ise olin natuke üllatunud, et mehed üldse küpsetavad, tavaliselt mehed on need kokkajad. Küpsetamises tuleb jälgida täpsust, seal ei saa nii loominguliselt visata, et ei pruugi välja tulla," rääkis ta.
Parimaks kogemuseks, mille ta saatest sai, peab ta katsetamisjulgust. "Tuleb lihtsalt julgelt katsetada kõiki retsepte. Lähtuda tuleb sisetundest, ei tohi karta!" sõnas ta.
Mida naine veel rääkis, vaata videost!


title: Juhtkiri | Kas uus aasta toob uue poliitilise kultuuri?

maintext:
2016. aasta oli Eesti poliitikas suurte langemiste ja uute alguste aasta. Võimult kõrvaldati nii Edgar Savisaar kui terve Reformierakond – veel aasta-paari eest poleks keegi sellist asjade käiku uskunud. Kuid nii Savisaarelt erakonnas võimu üle võtjad eesotsas peaministriks kerkinud Jüri Ratasega kui ka algul presidendivalimised ja seejärel koha võimuliiduski kaotanud ning nüüd uut juhti valiv Reformierakond peavad alles hakkama tõestama, kuivõrd tõsiselt nad uuenemist võtavad. Sama kehtib üllatuslikult presidendiks valitud Kersti Kaljulaidi kohta.
Uus algus on kõigil mainitutel olnud ju konarlik. Kas noorem põlvkond lõi platsi puhtaks lihtsalt võimuletõusmiseks või sünnib vanade ja noorte konfliktist midagi uut, tõustakse järgmisele kvaliteeditasandile? Presidendiameti avansiks saanud Kaljulaidil õnnestus rahva ühendamise asemel alustada hoopis ühiskonda polariseeriva kirikulõhega, kuigi aususe ja selgete seisukohtade eest tuleb anda plusspunkte. Ratas pole lahti öelnud lepingust Ühtse Venemaaga või ka Savisaarest endast. Reformierakondki seisab uut juhti selekteerides valiku ees, kas minna edasi kilekottidega või ilma.
Küsimus ongi valikutes: mida võtta kaasa uude aastasse, mis aga jätta maha vanasse nagu Itaalias visatakse tarbetu mööbel uusaastaööl aknast tänavale. Kui Keskerakond võtab kõige kallima prillikivina uude aastasse kaasa pärandi eksesimehest, siis mis uuenemisest või vanadest asjadest lahtiütlemisest me räägime? Kui Reformierakond tahab valges kampsunis juua kilekotist võetud sidruniga teed, siis kas see on samm edasi või tagasi? Ja kas vabariigi aastapäeva ametlikel tseremooniatel lööb presidendi ja kiriku mõõduvõtmine uue hooga lõkkele või sõlmitakse koostöölepe? Muidugi pole need meie elu põhiküsimused, kuid olukord nii Eestis kui ma maailmas näitab, et inimesed soovivad muutust ja on valmis selle nimel riskima. Kahjuks pole häirekellad kodumaises poliitikas veel lööma hakanud, kuigi võiks.
Poliitikudki pole oma uusaastalubadusi veel andnud. Ning kui need tuleksid, siis kas saabki neid liiga tõsiselt võtta, kui isegi valimislubadused ei maksa suurt midagi. Loevad ikkagi teod, mitte tühjad sõnad. Iseasi, kas me oma isiklikes uusaastalubaduses suudame poliitikutest sõnapidajamad olla. Aga proovima peame nii meie kui nemad. Head uut aastat meile kõigile!


description: LEAD Vereanalüüsid näitavad, et suurel hulgal Eesti elanikkonnast on D-vitamiini näitaja üheksal kuul aastas alla normi.

title: TV3 VIDEO | Eestlaste päikesevitamiini näitaja on valdavalt alla normi


authors:
Arno Saar
Teet Malsroos
Stanislav Moshkov
Jörgen Norkroos
Toomas Tatar

title: Kas tuleks anda lisapuhkepäev, kui riigipühad langevad nädalavahetusele?

maintext:
Kui riigipühad langevad nädalalõpule, nagu tänavu on korduvalt juhtunud, kas siis võiks lisada pühadele veel ühe puhkepäeva? Mitmetes riikides just nõnda tehakse. Eesti poliitikud on aga erimeelel: kes soovitab tööd rabada, kes pooldab töövaba päeva.
Isamaa ja Res Publica liikme Helir-Valdor Seederi sõnul on aastaid vaieldud küsimuse üle, kas kalendris peaks olema eraldi töövaba päev, kui riigipühad jäävad nädalavahetusse nagu see on näiteks tänavu jõulude ja aastavahetuse aegu. Seeder toetab töövaba päeva mõtet: "Kui meil on riiklik püha ja see jääb nädalavahetusele, siis võiks sellele järgnev esmaspäev olla vaba, nii nagu see on mitmes Euroopa riigis."
Helir-Valdor Seeder tahaks vaba päeva nädala sees. (Teet Malsroos)
Seederi erakonnakaaslane, rahandusminister Sven Sester jääb teisele arvamusele: "Koalitsiooniläbirääkimistel seda küsimust eraldi ei puudutatud. Kokkuvõttes on see iga ühiskonna valik, kui palju tööd teha ja kui palju puhata. Eks sellest sõltub ka ühiskonna materiaalse heaolu tase. Olen selliste ettepanekute osas praegu pigem skeptiline, sest väärtusi on võimalik luua ikka tööd tehes. Ma ei näe, kuidas väiksem arv tööpäevi aastas kokkuvõttes toetaks meie majandust, palgatõusu ja heaolu."


authors:
Mariana Bazo
Reuters
Ja Näe
Ei Hakkagi

title: Uus-Meremaa peaminister astus perekondlike põhjuste pärast tagasi

maintext:
Uus-Meremaa peaminister John Key teatas, et astub ametist tagasi ega kandideeri neljandaks ametiajaks, vahendas BBC.
Poliitik nimetas seda kõige raskemaks otsuseks, mida ta elus on pidanud tegema. "Ega ma ei tea, mida nüüd tegema hakkan," tõdes ta.
Key kinnitusel on otsuse taga perekondlikud põhjused. Meedias levisid teated nagu oleks tema naine Bronagh talle ultimaatumi esitanud ja sundinud teda tagasi astuma. Key sõnul pole see nii. Key ja tema naise abielu on kestnud tervelt 32 aastat.
Tõenäoliselt asub praegu Key kohale asepeaminister Bill English, kes jätkab ametis seni, kuni võimul oleva Rahvuspartei uue juhi valib.


authors:
Afp
Scanpix
Dinosaurused On Väljamõeldis

title: USKUMATU LEID: Birma turuletil müüdi dinosauruse saba!

maintext:
Birmas turgu külastanud teadlane leidsid ühelt letilt umbes 99 miljoni aasta vanuse ülihästi säilinud dinosauruse jäänuse.
Sauruse sabaots oli säilinud koos saba ehtinud sulgedega suures merevaigutükis, kirjutas cnbc.com. Oluline pole ainult leid ise, vaid ka see, et see toetab teadlaste seisukohta, et paljude dinosauruste kehad olid kaetud hoopis sulgede, mitte soomustega. Dinosaurustest põlvnevad meie maakeral praegu elutsevad linnuliigid.
Hiina teadlane Lida Xing avastas haruldase eseme Birma merevaiguturult ja palus oma tööandjal, Dexu Paleontoloogiainstituudil see kohe ära osta. Uuringute käigus selgus, et sabaots oli kunagi tõesti olnud dinosauruse, mitte linnu küljes. Saba omanik oli teropoodide hulka kuuluv Coelurosauria – pisike kahel jalal kõndiv lihasööja-saurus, kelle kaugemaks sugulaseks on türannosaurus. Hoolimata sulestikust oli tegemist lennuvõimetu loomaga. Arvatakse, et ürgaegsete loomade esimestel sulestikel võisid olla hoopis teised eesmärgid kui olla abiks lendamisel - seda oli tarvis maskeeringuks ja paarilise leidmiseks.


description: Täna jõuab ekraanile Kanal 2 heategevuslik erisaade, mis võtab kokku tehtud töö ja vaatab lootusrikkalt tulevikku.

title: Kuue aasta jooksul on "Kodutunne“ aidanud enam kui 150 Eesti peret


authors:
Toomas Tatar
Captain Howdy

title: Vihahoos vanamees poos oma koera rihmaga kapiukse külge

maintext:
Jaano on 69aastane varem kohtulikult karistamata tallinlane. Tal on keskharidus ja töötab ühes Tallinna lähistel asuvas hooldekodus. Kasvult pigem lühike hallipäine mees ei tunne end kohtuseinte vahel just eriti mugavalt.
"Ega vanus ei ütle veel seda, et inimene mõistuseta on," teatas koera ülespoomise omaks võtnud mees reedel Harju maakohtu saalis kokkuleppemenetlusele joont alla tõmmates. Vanus kindlasti mõistuse puudust ei kinnita, kuid mis põhjustas pealtnäha soliidse vanahärra meeltesegaduse, mis viis mõistusevastase tagajärjeni, jääb kohtuski paraku vastuseta.
Kohus tunneb huvi, kas Jaanot on antud asjas ka kinni peetud. "Ööpäev või poolteist vist peeti," vastab mees pärast lühikest mõttepausi.
Jaanole selgitatakse, millised on tema õigused kokkuleppemenetluses ja kohtus üldse. Kaitse abist kohtus on Jaano loobunud juba varem. Kohtu päringule, kas ta pole selles suhtes viimasel hetkel meelt muutnud, vastab mees vaikselt kuid kindlalt: "Ei ole vaja!"
Jaano ütleb kohtule, et kõik etteloetud õigused on talle arusaadavad ja enamgi veel. Istungisekretär võtab mehelt selle kinnituseks allkirja.
Prokurör loeb ette 18. novembril Jaanoga kaitsja juuresolekul sõlmitud kokkuleppe.
Jaanole on antud kriminaalasjas raames esitatud süüdistus selles, et ta on pannud toime loomakaitseseaduse paragrahvi nelja lõige üks tähenduses lubamatu teo julmal viisil.
Süüdistuse järgi viibis Jaano 16. septembril kella 13.25 paiku oma korteris Tallinnas. Seltsiks oli talle segavereline koera. "Koera omanik peksis vihahoos põhjendamatult koera ning poos see-järel looma kaela- ja jalutusrihma kasutades üles, visates rihma üle kapiukse," kirjeldab prokurör kiretult kuriteo käigus juhtunut. "Kohtualune, väljendades oma käitumisega hoolimatust tema hoole alla oleva looma tervise ja heaolu suhtes, põhjustas koerale tugevat valu ja kannatusi."
Prokurör sõnul tegutses kohtualune talle kuulunud koera üles puues täiesti põhjendamatult.
Kuus kuud tingimisi krantsi eest?
Vastavalt kokkuleppele palub prokurör kohut karistada Jaanot kuuekuulise vangistusega. Arvestades, et mees oli juba septembris kaks päeva kahtlustatavana kinni peetud, siis lüheneb karistus viie kuu ja 28 päeva pikkuseks, mis tuleb ära kanda tingimisi 18 kuu pikkuse katseajaga.
Menetluskulud 717 eurot tuleb Jaanol tasuda ositi ühe aasta jooksul.
Jaano ütleb kohtule, et kokkulepe sisu on talle arusaadav ja ta ei ta ei kavatse kasutada talle antud õigust sellest loobumiseks. Oma sõnul saab mees kohtus toimuvast ja seal räägitavast hästi aru.
Prokurör sõnul tegutses kohtualune talle kuulunud koera üles puues täiesti põhjendamatult. (Toomas Tatar)
"Ega vanus ei ütle veel seda, et inimene mõistuseta on," kommenteerib mees torisedes tema suhtes üles näidatud osavõtlikust. Kohus väidab, et mehe mõistusele pole soovitud teha vähimatki etteheidet. Mõne juba kohtusaalis kõlanud lause ülekordamise vajaduse tinginud pigem vanahärra kehv kõrvakuulmine.
Kui prokuröri sõnavõtt oli jõudnud järjega kuriteo üksikasjade põgusa kirjelduseni raputas Jaanole kohtusaalis toeks olnud daam energiliselt pead, nagu soovides süüdistaja õõvastust tekitanud väited seal samas kohemaid ümber lükata.
Kas arenesid sündmused sel septembrikuu reede pärastlõunal tõesti teisiti, kui see on kirja pandud süüdistuses, ning ehk polegi Jaano oma armsale seltsilisele tekitatud kannatustes süüdi? Liivalaia tänava kohtumaja fuajees vaikides oma saatust ootav maitsekas ruudulises pintsakus vanahärra põrnitseb möödujaid altkulmu. Palve meenutada, mis käivitas traagiliste tagajärgedega sündmused, tõrjub mees kasutades klassikalist sõnapaari: “Ei kommenteeri!” Truult sõnaahtraks jääb ka Jaano naissoost saatja.
Kuu aega tagasi sõlmitud kokkulepe eeldab aga, et mees on julma teo omaks võtnud ning end süüdi tunnistanud.


title: SÜDAMLIK HETK: vähiga võitlust pidav ema sai jõuludeks emotsionaalse üllatuse

maintext:
Õde ja vend valmistasid vähiga võitlust pidavale emale suurepärase üllatuse, kui pere jõuludeks taas kokku sai.
Videol on näha, kuidas poeg Theo salvestab videot, mida kodust eemal viibivale õele saata, vahendab Mirror.
Ema on videost elevuses, kuid tõeline üllatus on see, kui videole tuleb ootamatult ka tütar.
Ema silmad on täis siirust, õnne ja tänulikkust!
Vaata VIDEOT!


description: Tee test ja vaata, kus ja mida tehes võiksid veeta oma vana-aastaõhtu!

title: TEST | Mida peaksid tegema vana-aastaõhtul?

maintext: Pidutsemine pole sinu jaoks ning vana-aastaõhtul on see ilmselt sulle veel vastumeelsem. Miks on ühiskond pannud peale surve, et aasta viimasel päeval pead end täis jooma? Ühtedele sõpradele ütled sa, et oled teise seltskonnaga, teistele ütled esimesega.. ning tegelikult istud kodus ja vaatad telekat. Üksi või perega, eks sa ise tead.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Victoria's Secreti käte- ja kehakreem on hõrgutava väljanägemisega ning pärast toote kasutamist jääb Sinu nahk pehmeks ja meeldivalt lõhnavaks.

title: Keha ja käed alati siidpehmeks!

maintext:
Sõbrannad omavahel:
"Olin ennustaja juures ja ta ütles, et ma saan õnnelikuks noore, pikakasvulise ja rikka brünetiga."
"See on ju suurepärane!"
"Jah, kuid ta ei öelnud, mis ma oma praeguse mehega tegema pean."


authors:
Carlos Barria
Alar Truu

title: Trump Saksamaal toimunu kohta: "Mul on kogu aeg õigus olnud"

maintext:
USA presidendiks valitud Donald Trump sõnas Saksamaal toimunu valguses, et kõik, mida ta varasemalt sisserändajate kohta on öelnud, on osutunuks tõeks.
"Te teate minu plaane," ütles Trump reporteritele, kes küsisid temalt kommentaari Berliini jõuluturul juhtunu kohta. "See tõestas, et mul on kogu aeg õigus olnud. Sada protsenti õigus," vahendab The Telegraph Trumpi, kes on soovitanud moslemite üle pidada registrit ning neid mitte USAsse lubada.
Üks Trumpi nõuandjatest sõnas, et taoline seisukoht võib häirida neid, kes peidavad pea liiva alla, üritades olla poliitiliselt korrektsed. "Kuid midagi pole tähtsamat kui tagada oma rahvale turvalisus," lisas ta.
19. detsembril sõitis Berliini jõuluturul viibinud rahva sekka veok, tappes 12 inimest ja vigastades kümneid. Seoses juhtunuga otsitakse taga 24aastast tuneeslast Anis Amrit.


authors:
Mati Hiis
Õigesti Kirjutatud Pealkiri Oleks

title: Jaak Roosaare | Kuidas pensionit õigesti koguda

maintext:
Seega on olukord läinud paremaks, kuid endiselt on mul tunne, et unistused laevareisidest ja mõnusast vanaduspõlvest jäävad enamikule tulevastele pensionäridele helesiniseks unistuseks.
Nüüd on Tuleva juhtimisel turule tulemas mitu odavate teenustasudega indeksfondi ja loota võib, et ka raha väljamaksmine tehakse tulevikus mõistlikumaks – võimaldades fondidest raha välja võtta sarnaselt kogumisega – ilma kindlustusfondidele peale maksmata.
Meedias on kasvanud kära pensioni II samba ja terve pensionisüsteemi üle. Olen olnud II samba süsteemi kriitik juba päris pikalt, väites, et pensionärini jõuab seal kogutud raha oluliselt vähem kui võiks.
Kas sina usaldaksid oma majandustuleviku riigimeeste kätte, kes ei suuda isegi presidenti ära valida? Mina oleksin selles osas veidi skeptiline. Me võime pensionisüsteemi tuunida siit- ja sealtpoolt, kuid karm tegelikkus vaatab meile vastu demograafilistest tabelitest. Pensionäride arv kasvab; pensionil veedetud eluiga, mida on vaja finantseerida, kasvab; ravimikulud kasvavad ja ainsad asjad, mis ei kasva, on Eesti majandus ja tööjõuliste inimeste arv. Seega tore, et riik mingitki pensioni pakub, kuid sellele lootma jäädes lõpetad oma elu vaesuses.
Kindlasti ei tasuks pensionisambaid ka lammutama hakata. Eriti nüüd, kui lõpuks ometi jõuavad kaua soovitud reformid tegelikuks. Las need sambad kasvavad. Kui oled alla 50 aasta vana, siis soovitan sul valida maksimaalselt aktsiatesse investeeriva indeksfondi ja seepärast rohkem mitte muretseda.
Kui oled üle 50, siis tasuks vaadata ehk veidi ka võlakirjafondide poole. Aga ära looda, et II sammas sulle õnne õuele tooks – söönuks saad ja ehk jääb ka veearve maksmiseks veidi raha üle. Aga ei midagi enamat.
Ka III sammas pole mingi imerohi – sind ahvatletakse küll ühekordse tulumaksutagastusega, kuid kõrged haldustasud söövad aastatega selle võidu ära. Kui tahad seda raha kasutama hakata, tahab riik jälle tulumaksu tagasi saada. Alates 55. eluaastast rakenduvad küll soodustused, kuid needki võivad aja jooksul oluliselt muutuda.
Kokkuvõttes: tulevane I pensionisammas hoiab sind elus, II sammas võimaldab kartulikoorte asemel kartulit süüa ja III sammas laseb paar korda kuus ka vorsti osta. Kui selline tulevik sulle sobib, siis ongi sinu jaoks artikkel lõppenud.
Dividendiga lõbureisile
Normaalse vanaduspõlve peab endale ise ehitama ja mida varem alustad, seda lihtsam on. Valikuid on mit–u – oma ettevõte, edukad ja haritud lapsed, üürikorterid, metsa- või põllumaa. Võid investeerida ka päris passiivselt – näiteks ostes dividende maksvaid Tallinna börsifirmasid. Üks edukamaid, Tallinna kaubamaja, on suutnud investorite raha 20 aastaga lausa viiskümmend korda kasvatada. Kuid tänagi aktsiaid ostes on Tallinna börsil päris mitu ettevõtet, kes pakuvad enam kui 5% maksujärgset dividenditootlust (peale Tallinna Kaubamaja näiteks Tallinna Vesi, Merko Ehitus, Silvano FG, Olympic ja Tallink).
Paigutades igas kuus 15–20% oma sissetulekutest hajutatult dividendiaktsiatesse, saavutad rahalise vabaduse juba 15–20 aastaga. Ja võid pensionärina laevareisile minna ka varem kui 70aastaselt.
Kindlasti arvavad paljud lugejad, et see on riskantne ja ohtlik. Ja kes teab, kas Tallinna kaubamaja 20 aasta pärast enam tegutsebki. Ometi töötab nendes ettevõtetes kümneid tuhandeid eestlasi, kes sõltuvad kogu oma sissetulekuga nende edust. Kui kõik eelmainitud ettevõtted peaksid pankrotti minema, siis pole sul ka lootust oma II samba raha näha. Siis on lahenduseks eelkõige põllumaa ja tuumavarjend.
Teine inimeste vastulause on see, et palk on niigi väike ja kõrvale nagu ei õnnestugi midagi panna. Aga vaata tutvusringkonnas ringi – keegi saab ka väiksema palgaga hakkama. Jäta ostmata tubakatooted, alkohol ja loteriipiletid. Tee lisaotsi ja ole ettevõtlik. Ära kuluta kõike oma teenitut ära – maksa esmalt endale ja pane enda rahaline vabadus oma esimeseks prioriteediks. Sinu tulevane sina tänab sind selle eest juba ette!


description: Piiriäärse alkoholikaubanduse tegijad laiendavad haaret ja kaaluvad nüüd ka toidukaupade müüki.

title: Piiriäärsed alkoholimüüjad murravad toidukaubandusse


description: Kolmapäeval ja neljapäeval Brüsselis töölähetuses viibiv Kalev Kallo on siiras hämmingus, et tänases Postimehes on teda puudutavates vestlustes on esitatud vaid valikulised fragmendid.“Kui meenutada aastatetagust nn Tararassovi lugu, siis nimetatud isik otsis tõesti väga aktiivselt kontakti pakkudes panga kaudu erakonnale ametliku laenu võimalust. Kuna see huvi Keskerakonnal tol hetkel oli, siis toimusid ka kohtumised. Kohtumiste käigus muutus aga Tarassovi pakkumise sisu järjest segasemaks ning kahtlasemaks,” ütles Kallo, “vestluste käigus võidi tõepoolest arutada ka erinevaid mittetulundusühingute variante, nagu Postimehes kirjas.

title: Kallo: keeldusin Tarassovi ettepanekutest

maintext:
Kolmapäeval ja neljapäeval Brüsselis töölähetuses viibiv Kalev Kallo on siiras hämmingus, et tänases Postimehes on teda puudutavates vestlustes on esitatud vaid valikulised fragmendid.
“Kui meenutada aastatetagust nn Tararassovi lugu, siis nimetatud isik otsis tõesti väga aktiivselt kontakti pakkudes panga kaudu erakonnale ametliku laenu võimalust. Kuna see huvi Keskerakonnal tol hetkel oli, siis toimusid ka kohtumised. Kohtumiste käigus muutus aga Tarassovi pakkumise sisu järjest segasemaks ning kahtlasemaks,” ütles Kallo, “vestluste käigus võidi tõepoolest arutada ka erinevaid mittetulundusühingute variante, nagu Postimehes kirjas.
Tarassovi poolne pealekäimine muutus aga üha pealetükkivamaks ning kummalisemaks, mistõttu vältisin edaspidi temaga kohtumisi ning lõpuks teatasin kategooriliselt, et ei soovi tema vahendusel mingeid asju ajada.”
“Tegemist võis olla pahatahtlike kavatsustega või provokatsiooniga, kuid keeldusin sellest ning pole ka ebaseaduslikku tegu toime pannud,” lisas Kallo, "kindlasti ei pea me õigeks kohtumaterjalide valikulist avaldamist meedias, kohtumaterjalide arutamise koht on ikkagi kohtus."


title: VIDEO | Õppuse Okas reservväelane: loodan, et ei ole molutamist

maintext:
Staabi- ja sidepataljoni ülem kolonelleitnant René Innos on lubanud, et reservväelastel järgnevatel päevadel juba igav ei hakka. Erialased harjutused, laskmised relvadega ja sõduritarkuste meeldetuletamine on piisav aines reservistile, et ennast tegevuses hoida. Nii mõnelegi selline jutt meeldib. 25aastane Kaarel tuli õppusele nii kaugelt kui Räpina ehk Eestimaa teisest otsast. Kutse sai ta kätte eile õhtul ning esmalt tekitas see temas ärevuse. „Lõpupoole tundus, et mis seal ikka, teeme ära,“ räägib Kaarel. Tallinna tal erilist raskust tulla ei olnud, oma autoga tuleb Räpina vahet regulaarselt sõita. Õppuselt loodab Kaarel, vaatamata pataljoniülema lubadusele, parajalt puhata. „Ma olen pigem selline telgis magaja tüüp,“ naerab Kaarel.
39aastane Anryo Tallinnast sai kutse kätte neljapäeval kell kuus. Ka tema esimesed mõtted polnud just positiivsed, kuid kohale tuli ta sellele vaatamata. „Saan aru, et see on see, mida on tarvis teha ja seda tuleb teha,“ on Anryo kindel.
Tööga Tallinna mehel erilisi raskusi ei olnud, see-eest nõudis ajalist ohverdust pereelu. „Kuna tegu on nädalavahetusega, siis tööga on lihtne. Kuid eraelus olid tehtud plaanid, et veeta aega oma väikeste lastega, mitte siin külmetada.“ Aga kuna kohale sai juba tuldud, loodab Anryo, et õppusel ei pea silmitsi seisma molutamisega, vaid, et ettevõtmine läheb asja ette. „Loodame, et on põnev.“ Tiit tuli pataljoni Järvamaalt Aravetelt. Tema sai kutse õppusele sõnumi teel eile õhtul kell kaheksa. „Hakkasin kohe plaane tegema, mis tuleb ära jätta ja nii. Peamiselt tuli katki jätta plaanid sõpradega,“ tõdeb Tiit. Õppuselt ootab ta vaheldust igapäevaelule. Heameelega teeks ta ühe korraliku söösta-ja-kata jooksu metsas. Õppuse osaleb ka kettaheitja Martin Kupper Sõdurileht kirjutab enda Facebooki lehel, et välkõppusel Okas osaleb ka Eesti kettaheitja Martin Kupper! “Ma arvan, et kui palutakse, on igati positiivne anda oma väikene panus, kui tahes väike see on,” ütles reamees Martin Kupper, kes reservväelaste õppekogunemise kutse peale taas vormi selga tõmbas ja relva kätte võttis.


authors:
Ardo Kaljuvee
Kroonika

description: Möödunud nädalasse mahtus üks tore sündmus, mis toob kindlasti rõõmu ja elevust paljudele "Padjaklubi" fännidele. Nimelt sündis sarjast Mariana tuntud Katariina Ratasepa perre pisike poisike.

title: PALJU ÕNNE! VÄSINUD, AGA ÕNNELIK: Katariina Ratasepal sündis poeg!


authors:
Oodake Āra
Eriline Tänu Irl-Le
Kes Selle Jõugu Võimule Aitas.
Hakka Või Lätlaseks

title: Repliik | Gaasiaktsiis toob hinnašoki

maintext:
Tulevik on masendav, sest aastaks 2020 on plaanitud tõsta maagaasiaktsiisi 134 protsenti. Ei arvestata isegi Euroopa Liidu koostatud aktsiisimaksumäärade võrdlust, kus on välja toodud, et Eesti on juba praegu üks kõrgema aktsiisimääraga liikmesriike. Lätis ja Leedus on see mitu korda väiksem. Samas on Lätis vabastatud katmikalad gaasiaktsiisist, kuid Eestis on nende aktsiis pidevas tõusus. Nii võib juhtuda, et aiasaaduste tootmine ei tasu ennast varsti enam ära. Maagaas on keskkonnasõbralik kütuseliik. 1998. aastal prognoosis riigikogu maagaasi tarbimise kasvu, sest see on keskkonnasõbralik kütuseliik.
2016. aastal langetas Eesti Gaas kodutarbijatele müüdava maagaasi hinda, mis andis soojatootjatele soodsa võimaluse kasutada seda kütteks. Samuti andis see bussifirmadele suurema kindluse võtta kasutusele keskkonda vähem saastavad maagaasil töötavad autobussid. Aga uus valitsus nullis kõik lootused. Plaanitav jõhker aktsiisimäära kerkimine toob kaasa toasoojaarvete kasvu ja elukalliduse tõusu, mis pärsib Eesti majanduse arengut.
See paneb soojatootjaid, kes kasutavad maagaasi korteritele ja eramutele soojatootmiseks, täbarasse seisu. Samuti satuvad raskesse olukorda väikesepalgalised pered ja pensionärid. Aktsiisitõus lükkab hoo sisse toiduainete hinna kerkimisele.
Eesti riigi toetuste ja aktsiisipoliitika on taastuvenergiaalane lobitöö. Samas peaksime tegema kõik, et hindade tõus ei viiks riiki upakile. Maagaasi suurema tarbimisega on meil võimalus säästa keskkonda, hoida Eesti loodust puhtana, jätta metsa, turvast ja põlevkivi ka järeltulevatele põlvedele – see võimalus on praegu maagaasina olemas.


title: Loomakaitsjad jätsid tsirkusevastase protesti ära

maintext:
Loomakaitsjate eilseks kavandatud meeleavaldus Tallinnas Lasnamäel etendusi andva Viktor Nikulini tsirkuse vastu jäi ära, sest tsirkus teatas, et loobub metsloomade kasutamisest.
Loomakaitsjad organisatsioonist Loomade Nimel kohtusid esmaspäeval tsirkusedirektor Viktor Nikuliniga ja jõudsid kokkuleppele. Direktor teatas, et loobub metsloomade kasutamisest oma tsirkuses.
"Ma ei taha minna vastuollu avalikkusega," ütles Nikulin veebiväljaandele Vecherka.
"Kui inimesed on arvamusel, et tsirkuses pole loomi vaja, seda enam, kui 2018. aastast keelatakse metsloomade kasutamine seal seadusega, siis olen valmis nendega nõustuma," märkis Nikulin, et praegu jäid nende programmi koerad ja tuvid.


title: Seisukoht | Usk päästab

maintext:
Ajalooliselt on kristlus eestlastele vallutajate usk. Aga seda ajalooliselt, sest erinevalt inkvisitsiooni aegadest on ristiusk euroopalikke väärtusi kinnitav ja läänelikku kultuuri koos hoidev usk. Eestlased ei ole tõsiusklik rahvas juba kolmandat põlve ja see on ka arusaadav, sest vähegi kooliharidust saanud inimesel on raske uskuda halli habemega vanamehesse, kes pilvepiiril jalgu kõigutab.
Samas ei salli loodus tühja kohta. Vaevalt, et ka sakslased, prantslased või inglased enam teab mis suured Kristuse kummardajad on. Küll on nende kodumaal palju islamiusulisi, kes oma usku armastavad levitada veoautode ja pommivöödega.
Kui tädi Maali kirikus ei käi, siis on see tema isiklik asi. Küll peaks vähemalt jõulude ajal kirikus käima riigi esindusfunktsiooni kandev president. Olukorras, kus demokraatlikke väärtusi hävitav islam jõuliselt peale surub, peavad vähemalt riigijuhid andma jõulise signaali, et teisel pool piiri pole usulises mõttes tühi koht, mis täitmist ootab. Küsimus ei ole ainult eestlastes. Küsimus on kärisevas Euroopa Liidus. Peale pereväärtuste lõhkumise ei ühenda meid peale kristluse enam suurt midagi.
Vaevalt, et ka sügaval nõukogude ajal tõsiusklikke nii meeletult palju oli, kuid vähemalt jõulude ajal käidi koos kirikus. Võib-olla oli ka sellel oma väike osa selles, et oleme arenenud sotsialismi kiuste nüüd vabad. Verise usu kiuste, mille jüngrid terveid rahvaid hävitasid.


title: Afganistani esimene naispiloot palus asüüli

maintext:
Nilofar Rahmani on kena 25aastane naine, kes töötab piloodina Afganistani õhujõududes, vahendab Spiegel Online. Äsja lõpetas ta 15 kuud kestnud täienduskoolituse Ameerika Ühendriikides ja palus seal mitme meediaväljaande teatel varjupaika.
Rahmani väitis, et kardab oma perekonnaliikmete elu pärast, sest Taliban on ähvardanud neid tappa. Seetõttu on perekond pidanud mitu korda elukohta vahetama. Ka Rahmani kaugemad sugulased süüdistavad teda perekonna häbistamises. Samuti suhtuvad meeskolleegid õhuväes temasse pehmelt öeldes halvasti.
Kuna Nilofar Rahmani on esimene Afganistani naispiloot pärast Talibani kukutamist 2001. aastal ja teda peetakse omalaadseks naiste vabaduse sümboliks, siis reageerisid Afganistani võimud tema asüülitaotlusele ülima pahameelega. Kaitseministeeriumi pressiesindaja ütles koguni, et


description: Allahindlused on juba täies hoos ning seetõttu tasub mõelda, milliste allahinnatud asjade peale tasub pöördesse minna ja milliste mitte.

title: Kaheksa erinevat asja, mida mitte mingil juhul ei tasu isegi allahindluselt osta!


description: George Michaeli endise mänedžeri Michael Lippmanni sõnul lahkus popstaar rahulikult oma voodis ning tema surma põhjustas südamerike.

title: Mänedžer: George Michael suri rahulikult oma voodis


authors: Selle Artikli Kommentaarid On Eelmodereeritud Ja Seega Ei Ilmu Kohe Pärast Saatmist.

description: Endise Tallinna linnapea, Eesti Entsüklopeedia juhi ja poliitiku, majandusgeograafi ja ettevõtja Hardo Aasmäe surm üle-eelmisel aastal oli õnnetusjuhtum, kinnitas ta tütar Õie-Mari Aasmäe, kes äsja andis välja isa artiklite kogumiku "Tähelepaneliku loodusvaatleja märkmed“.

title: Hardo Aasmäe tütar eitab vandenõuteooriaid: midagi erilist ei juhtunud, ta kukkus üle käsipuu ääre

maintext:
Naine ütles, et isa surm pani teda elule kindlasti teistmoodi vaatama, sest ainsa lapsena olid nad isaga väga lähedased ja suhtlesid iga päev. "Kindlasti see auk jäi hästi-hästi suur, aga nüüd ma annan raamatuid välja, tegutsen ja teen ja olen püüdnud tema mälestust elus hoida,“ rääkis Aasmäe tütar.
Raamat sündis, kui Õie-Mari Aasmäe hakkas suve algul isa elulooraamatut kokku panema ning sattus tema artiklitele. Esimesed artiklid on kirjutatud aastal 1987. "Esimene kriteerium, mille kaudu ma neid valisin, oli see, et anda ülevaade kõigest, mis teda huvitas. Aga teine oli, et kõigil võiks ajatu mõõde olla, et tänasesse päeva ka sobiks," kirjeldas Õie-Mari.
Humoorikam külg on Õie-Mari arvates, et paljud isa kirjutatud lood olid isegi prohvetlikud. 1996. aastate artikkel räägib näiteks Keskerakonna tollasest rahastamisskandaalist. "Kui ma seda artiklit lugesin esimest korda selle aasta augustis, siis ma küll mõtlesin, et midagi pole vahepeal muutunud,“ rääkis Õie-Mari Aasmäe.
"Võib-olla üks prohvetlikumaid lugusid on aastal 2001 kirjutatud artikkel "Islami pealetung“. Seal ta tegelikult ennustab rändekriisi ja kõike seda, mis meil siin vahepeal toimus, tugevalt ette. Ta annab ka märku, kuidas sellises olukorras käituma peaks,“ rääkis Õie-Mari.


title: Seisukoht | Käed eemale naljast!

maintext:
Me siin halva kliima ja külma merega rannikuriigis ei oska vist enam naljast aru saada. Ammu juba. Ja vähe sellest – reageerime kah kuidagi valulikult, kui nali ei meeldi. Mis asi see siis on, et aastalõpu huumorisaated on sama kaua analüüsitud, kui oodatud. „Tujurikkuja“ purjus peaga ujumine, Hiid-Ansip ja Hiid-Halonen ja neegrilaul näiteks.
Ja sel aastal paistab eriti vedavat, sest naljategemist on hakatud juba eos piirama. Tallinna Televisiooni juht Toomas Lepp, kes pidi hiljuti kahtlaste rahatehingute tõttu kaks ööd kriminaalpolitseis veetma ja kohast tehti kah lahti, juba pahandab, et tema nimi on miskis ERRi projektisaate naljanimekirjas.
Nali ongi naljakas, sest see on ootamatu ja ülepaisutatud, miski on loos sobimatu või suisa vale. Aga see antakse andeks, sest see on nali. Nali ei pea olema poliitiliselt korrektne, naljas võib kahtlaseid tüüpe tembeldada kahtlasteks tüüpideks ka enne riigikohtu otsust.
Ehk tuleb see nalja mõistmatus sellest, et me pole enam naljaga harjunud? Et meil on naljasaated ainult aastavahetuse kohustuslikus programmis, mitte igal õhtul harjumuspäraselt kohe pärast „Aktuaalset kaamerat“. Kas või kümme minutit.


title: Venno Loosaar tutvustab "Nädalalõpp Kanal 2ga" saates oma eriskummalist hobi

maintext:
"Nädalalõpp Kanal 2ga" saates kostub täna parim kodumaine muusika, Kristjan Jõekalda ja Teet Margna hakkavad Allar Rajaga võidu sõudma ning Venno Loosaar saabub stuudiosse kaasas karbid täis näritud nätse.
Kas Kristjan ja Teet suudavad konkurentsi pakkuda olümpiamedalistile Allar Rajale? See selgub sõudevõistluses, kus tipp-sportlane saatejuhtide vastu vaid ühe käega võistleb. Vaatamata sellele on tema ainuke, kes võistluse lõppedes ei hingelda.
Kui Allar Raja sportlik vorm üllatusi vaevalt et pakub, siis Venno Loosaare omalaadne hobi kohe kindlasti. Meelelahutaja on tänasesse saatesse kaasa võtnud karpide kaupa näritud nätse. "Olen kogunud kaheksa aastat kuulsate inimeste poolt näritud nätsusid," selgitab Loosaar ja ütleb, et kui Eestis võib see tunduda kummalise hobina, siis maailmas on sellega on tegeletud 50 aastat. Eraldi karbis on tal näitlejate näritud nätsud, lauljate omad jne. Kust selline mõte ja kus ta need saanud on, sellest Venno Loosaar täna räägibki.


title: "Prillitoos" kogus lasterohketele peredele sokke ja kindaid

maintext:
Juba aastaid on "Prillitoos" kogunud käsitööna valmistatud salle, kindaid, sokke ja mütse, et jagada neid abi vajavatele inimestele. Sel aastal on kogutud pea 2000 erinevat riideeset, mille saavad endale paljulapselised pered, vahendas ERR Menu.
"Prillitoosi" produtsent Kaia Häelme kinnitas, et suur osa kootud riideesemeid tuleb seltsimajadelt ja misjonikeskustelt - saadetisi, kus oleks vaid üksainus asi, on tema sõnul äärmiselt vähe. Kõige enam on laekunud just sokke, mis moodustavad kogu mahust kolmveerandi, kuid palju saadetakse ka kindaid.
Sel aastal jagatakse laekunud riided laiali paljulapseliste perede vahel ning ühele seitsmeliikmelisele perekonnale läheb "Prillitoos" ka ise külla.


description: Miley Cyrus kirjutas Instagramis, et ei taha küll oma fännide pühadetuju rikkuda, kuid jõulud teevad teda alati kurvaks.

title: Jõulud kurvastasid Miley Cyrust


description: Tallinna loomaaiast on viimasel ajal palju rõõmusõnumeid tulnud. Alles see oli kui jääkarud sünnipäeva tähistasid ja pisikese karupoja ilmale tõid. Nüüd tähistab sünnipäeva aga loomaaia kääbusjõehobu Pupa, kes saab 32-aastaseks!

title: PALJU ÕNNE! Tallinna loomaaia jõehobu Pupa tähistab sünnipäeva


title: 29 PROTSENTI VAATAJAIST: näosaate finaal oli Eesti teleajaloo üks vaadatuim saade

maintext:
Pühapäeval jõudis näosaade ehk "Su nägu kõlab tuttavalt" lõpusirgele ning võitjaks valiti Kalle Sepp. Kõigi sarjade ja saadete seas oli saate 5. hooaeg vaadatuim.
Vaatajaid jagus finaali ülekandele keskmiselt 29 protsenti Eesti elanikkonnast (vanuses neli ja enam aastat). Selle tulemusega on edestab saade nii presidendi vastuvõttu, Eesti Laulu finaali kui Eurovisiooni lauluvõistluse finaali, teatas TV3.
Kui jätta kõrvale need 6000 inimest, kes olid Saku Suurhallis kohapeal, siis tipphetkel oli saadet pühapäeval vaatamas 459 500 televaatajat. Kõrgema reitinguga saadet otsides tuleb Eesti teleajaloos tagasi minna neli ja pool aastat, kevadesse 2012, kui ETV Eurovisiooni lauluvõistluste finaali vaatas keskmiselt 29,1 protsenti elanikkonnast.
TV3 peadirektor Priit Leito sõnul kinnitab näosaate edu fakti, et televaatamine on Eestis jätkuvalt populaarne ning veel aastal 2016 tehakse televaatamisrekordeid. ""Su nägu kõlab tuttavalt" saade on kujunenud omamoodi fenomeniks Eestis," ütles Leito.


authors: Pa Scanpix Afp Reuters

title: Posttõde, demokraatiavorst, Brexit - selle aasta sõnad

maintext:
Aasta lõpus on maailma mitmes riigis tava kuulutada välja aasta sõna. Tiitli pälvib sõna, mida on aasta jooksul kõige sagedamini kasutatud, mis on mõjutanud suuri rahvahulki või mis sümboliseerib lõppevat aastat kõige paremini. Aasta sõnu valivad tavaliselt keeleasutused või keelesõnaraamatud.
Nii kirjeldab omadussõna post-truth olukorda, kus rääkijat asjade tegelik seisukord enam ei huvita ning tõde on muutunud tema jaoks suhteliseks ja vähetähtsaks mõisteks. Võib ka öelda, et posttõde on väide, mis peaks baseeruma tõestel avaldustel, kuid tegelikult pole selle taga ühtki vettpidavat fakti.
Ekspertide hinnangul tekitas huvi selle sõna vastu nii Brexit kui ka USA presidendivalimised, sest just nende oluliste ja tuliste poliitiliste sündmuste ajal täheldati selle sõna väga suurt kasutamist.
Tänavu olevat selle sõna tarbimine võrreldes eelmise aastaga suurenenud umbes 2000%, kusjuures eriti sageli kasutasid seda ajakirjanikud ja poliitikud. Just sellel aastal muutus sõna üldkasutatavaks ja tihti kasutati seda väljendis post-truth politics.
Oxfordi sõnaraamatu kinnitusel on posttõesuse kontseptsioon olemas olnud juba enam kui kümme aastat. Tänapäevases tähenduses kasutas seda sõna esimest korda Serbia päritolu USA draamakirjanik Steve Tesich (1942–1996) 1992. aastal oma essees Iraan-Contra afäärist ja Lahesõjast, mis ilmus ajakirjas The Nation. "Meie vaba rahvana otsustasime, et tahame elada omamoodi posttõeses maailmas," kirjutas Tesich.
Üle 800 000 sõna
Oxfordi inglise keele sõnaraamatus (Oxford English Dictionary, OED), mille koostamist alustati 1857. aastal, on praeguseks üle 800 000 sõna. Igal aastal lisatakse sõnaraamatusse sadu uusi sõnu.
Näiteks tänavu leidsid paljude teiste sõnade hulgas selles kajastamist scrumdiddlyumptious (väga maitsev, suurepärane), moobs (ebaharilikult suured rinnad mehel), YOLO (You only live once, Elame vaid kord), glam-ma (glamuurne vanadaam), verklempt (tulvil emotsioone), YouTuber (videote tootja ja jagaja).
Saksamaa keeleteadlased järgisid Oxfordi liini
Saksamaa keeleteadlased järgisid Oxfordi liini. (AFP / Scanpix)
Saksamaal valis saksa keele ühing (Gesellschaft für Deutsche Sprache) 11. detsembril aasta sõnaks "posttõese" (postfaktisch), mis on Oxfordi sõnaraamatu seltskonna valitud aasta sõna post-truth saksakeelne variant. Ühena esimestest Saksamaal kasutas seda sõna liidukantsler Angela Merkel .
Saksa keeleteadlased rõhutasid, et uus tehissõna on seotud nähtusega, kui poliitilistes ja ühiskondlikes diskussioonides on emotsioonidel faktidest suurem kaal.
"Üha rohkem on inimesed valmis eirama reaalsust ja tunnistama ilmselget valet," rõhutati nende avalduses. Professor Peter Schlobinski sõnutsi oli žürii otsus aasta sõna osas üksmeelne.
Teine koht anti Brexitile ja kolmas kuulus sõnale Silvesternacht, millega tähistati eelmist uusaastaööd, kui Kölnis ja teistes Saksamaa linnades kasutati naiste vastu vägivalda.
Neljas ja viies koht läksid vastavalt sõnadele Schmähkritik (laimukriitika, mis puudutas reaktsiooni Saksa satiiriku Jan Böhmermanni luuletusele Türgi presidendi Recep Erdoğani kohta) ja Trump-Effekt (USA valimiste üllatuslik tulemus).
Eelmisel aastal oli Saksamaal aasta sõnaks "pagulased" (Flüchtlinge).
Teine saksa keeleteadlaste ja ajakirjanike žürii valib igal aastal ka tähtsaima mittesõna (Unwort). See otsus langetatakse tuleva aasta 10. jaanuaril.
Teisteks aasta sõna nominentideks olid:
adulting – üritamine käituda täiskasvanuna
alt-right – äärmuskonservatiivne liikumine, mis levitab teadlikult provokatiivset infot
brexiteer – inimene, kes pooldab brittide lahkumist Euroopa Liidust
chatbot – arvutiprogramm, mis imiteerib vestlust kasutajaga
coulrophobia – paaniline klounikartus
glass cliff – vähemuse esindaja või naine pannakse liidriks, kui asja nurjumine on enam-vähem kindel
hygge – rahulolu- ja mugavustunne (sõna pärineb taani keelest)
latinx – Ladina-Ameerika päritolu inimene (asendamaks sõnu "latiino" ja "latiina")
woke – hoiatamine sotsiaalse ebaõigluse, eriti rassismi eest ühiskonnas.
Eelmisel aastal kuulutas Oxfordi sõnaraamat aasta sõnaks emotikoni, üle-eelmisel aga sõna vape, mis tähendab e-sigaretti või selle suitsetamist.
Austraallaste lemmik on demokraatiavorstike
Austraallaste lemmik on demokraatiavorstike. (Reuters / Scanpix)
Austraalia riiklik sõnaraamatukeskus (National Dictionary Centre) valis 14. detsembril aasta sõnaks eriti huvitava sõna – "demokraatiavorst" ehk "demokraatiaviiner" (democracy sausage).
Selle väljendi all mõeldakse grillvorsti , mida pakutakse valimispäeval. Täpsemalt tähistab nimetatud sõna võileivaviilu koos veiselihavorsti, sibula, ketšupi, grillikastme või sinepiga, mida müüakse hääletamiskabiinide kõrval.
"Arvatavasti on demokraatiavorst üks etemaid asju, mis nägi ilmavalgust sel tulisel poliitika-aastal kõmuliste valimiskampaaniate ajal," rääkis Austraalia telekanalile ABC keskuse direktor Amanda Laugesen.
Teatavasti toimusid 2. juulil Austraalias parlamendivalimised, mille võitis seninigi võimul olnud Liberaal-Rahvuslik Koalitsioon. Peaministriks sai Malcolm Turnbull.
"Demokraatiavorst" ilmus esimest korda kõnepruuki 2012. aastal, kuid tõeliselt populaarseks sai ta alles tänavu. Väljend muutus menukaks pärast seda, kui opositsioonijuht Bill Shorten teatas, et nendel vorstidel on demokraatia maik juures.
Kuigi inglise keeles koosneb väljend kahest sõnast, otsustasid Austraalia keeleteadlased selle nimetada siiski sõnaks, kuna faktiliselt kujutab see ühendatud liitsõna.
Austerlased vaimustusid ülipikast sõnast
Austria žürii selekteeris Grazi ülikooli ja Austria pressiagentuuri APA eestvõtmisel aasta sõna kümne variandi hulgast, kusjuures võitja poolt hääletas üle kolmandiku ehk enam kui 10 000 valijast.
Tiitli pälvis sõna, mis tähistab presidendivalimistega kaasnenud enneolematut ja absurdset janti – Bundespräsidentenstichwahlwiederholungsverschiebung. Saksakeelne 51täheline sõna tähendab otsetõlkes «liidupresidendi valimise kordusvooru korduse edasilükkamist».
Sõna tekkis pärast apsakaid presidendivalimiste käigus, mitte tulemuseks oli valimistulemuste tühistamine ja uute valimiste korraldamine. Esimesed valimised peeti aprillis, millele järgnes teine voor mais, kuid rikkumiste tõttu tulemused tühistati.
Oktoobriks määratud valimised lükati hääletussedelite praagi ja ebakvaliteetse liimi tõttu edasi ja lõpuks toimus teine voor alles 4. detsembril, kui võitjaks kuulutati 72aastane roheliste kandidaat Alexander Van der Bellen (pildil). Kogu sellele farsile ja klounaadile panidki austerlased nimeks 51tähelise mammutsõna.
Sõna pikkus, keerulisus ja selle tähendus peegeldab väga hästi valimiste protsessi, mis kestis peaaegu aasta, tunnistas žürii esimees Rudolf Muhr Grazi ülikooli keeleinstituudist, mis tegeleb saksa keele austria variandi uurimisega. Tema sõnutsi on see sõna tänavuste poliitiliste sündmuste sümboliks ja irooniliseks selgituseks.
Muhr lisas, et aasta sõnaks valitud mõiste illustreerib suurepäraselt saksa keele omapära, mis võimaldab omavahel ühendada suvalise hulga nimisõnu ja saada tulemuseks piiramatu pikkusega uusi sõnu. Pikimaks sõnaks saksa keeles peetakse sõna Rindfleischetikettierungsüberwachungsaufgabenübertragungsgesetz, samal ajal kui inglise keeles peaks selleks olema pneumonoultramicroscopicsilicovolcanoconiosis.
Kõige inetumaks sõnaks ehk mittesõnaks (Unwort) sellel aastal kuulutati Brexiti Austria-analoog Öxit (Österreich + exit).
Venemaal omakeelset aasta sõna ei leitud
Venemaal omakeelset aasta sõna ei leitud. (Reuters / Scanpix)
Detsembri keskpaiku tõmmati joon alla Venemaal toimunud aasta sõna konkursile. Aasta sõnaks hääletati küll võõrkeelne Brexit – Suurbritannia lahkumine Euroopa Liidust, kuid žürii arvates suutis seda protsessi olulisel määral kiirendada ka vene propaganda, korrutades päevast päeva, et progress pole võimalik ja et inimkonnas jääb alati peale halvem pool.
Teisele kohale jäi põhi (дно; majandusliku olukorra mõttes) ja pronksmedali saavutasid Pokémonid.
Aasta väljenditeks ja fraasideks kuulutati järjekord Serovi ja Aivazovski ülipopulaarsetele näitustele Moskvas, hübriidsõda ja dopinguskandaal. Järjekord võitis arvatavasti seetõttu, et see on inimeste massikogunemise ainus legaalne ja mittekaristatav viis Venemaal.
Antikeele kategoorias pääsesid etteotsa peaministri, presidendi ja välisministri välja öeldud laused: «Raha pole, kuid te pidage vastu» (Medvedev), «Venemaa riigipiir ei lõpe kusagil» (Putin) ja «Debiilikud, kurat» (Lavrov).
Ukraina nimetab aasta sõna jaanuaris
Ukrainas nimetatakse aasta sõna järgmise aasta alguses.
Viimasel kolmel aastal on aasta sõnadeks valitud Euromaidan, küborgid ja blokaad.
Mida peavad oluliseks teised sõnaraamatud
Oxfordi aasta sõna on meil juba teada, aga millisel seisukohal on teised suuremad sõnaraamatud?
Kuna maailma meediaväljaanded ja poliitikud räägivad pidevalt kõikvõimalikest ohtudest: Brexitist, Trumpi võidust, terroriaktidest, häkkeritest, Süüria sõjast, Venemaa võimalikust agressioonist jne, siis pidas Cambridge’i sõnaraamat paslikuks nimetada aasta sõnaks "paranoia" (paranoid). Netikasutajad olevat Cambridge’i otsingusse tippinud seda sõna neli korda tihedamini kui mullu.
Cambridge’i sõnaraamatu esindaja Wendalyn Nicholsi sõnutsi kirjeldab aasta sõna seda ebakindlat maailma, milles me elame, sest globaalsed sündmused kajastuvad otsekohe otsingusõnades.
Collinsi sõnaraamatu koostajad valisid seekord aasta sõnaks Brexiti, nimetades seda filoloogiliseks fenomeniks ja kõige tähtsamaks poliitiliseks terminiks viimase 40 aasta jooksul pärast Watergate’i. Sõna Brexit sündis 2013. aastal, kuid tänavu suurenes selle kasutamine 3400%.
Collins on rõhutanud, et mitte kunagi varem pole nad puutunud kokku sõnaga, mille kasutamine on teinud sedavõrd suure hüppe. Brexitit on pealegi mugav kasutada, sest sellest võib moodustada lõpmatult uusi sõnu, nagu näiteks Bradxit (Brad Pitti ja Angelina Jolie lahutus), Mexit (Lionel Messi sportlaskarjääri lõpp), Grexit (Kreeka lahkumine Euroliidust) jne.
USA veebisõnastik Dictionary.com, mis valib aasta sõna juba 16 aastat, arvestab sortimisel nii otsingusõnade sagedust kui ka ekspertide arvamust. Tänavu nimetati aasta populaarseimaks sõnaks ksenofoobia (xenophobia), sest just selle vastu näitasid inimesed tänavu üles kõige suuremat huvi.
Nii suurenes ksenofoobia otsimine Brexiti toimumise ajal tänavu juunis 938%. Uuesti suurenes huvi selle sõna vastu pärast seda, kui Barack Obama kasutas seda Trumpi valimiskampaania iseloomustamiseks ja lõpuks siis, kui Trump oli presidendiks valitud.
Algselt tähendas ksenofoobia hirmu, põlgust või viha välismaalaste, teiste kultuuride või rahvuste esindajate vastu. Nüüd on definitsiooni laiendatud hirmu või vihaga võõraste traditsioonide, kommete, rõivastuse jne vastu.
Professor Robert Reich teatas, et suur ksenofoobiahuvi paneb muretsema: "Sait tegi ksenofoobia aasta sõnaks. See on õige, kuid see on üks ohtlikumaid mõisteid meie ühiskonnas. See sõna ei tohi kusagil võitjaks tulla. Me peame sellega võitlema."
Merriam-Websteri sõnaraamat tegi oma valiku alles sellel nädalal ja nende väljavalituks osutus sõna surreal (sürreaalne, sürrealistlik, uskumatu, veider, pentsik, kummaline, fantastiline, ulmeline).
2016. aasta jooksul suurenes päringute arv selle sõna osas järsult kolmel korral – märtsis Brüsseli terrorirünnaku, juulis Nice’i terroriakti ja Türgi riigipöördekatse ning novembris USA presidendivalimiste järel. Huvi kasv selle sõna vastu on seletatav sellega, et seda kasutati nende sündmuste kirjeldamisel.


title: Hea kingiidee? 80-eurone kivi!

maintext:
Jõulud lähenevad, kuid sul pole ühtegi ideed, mida lähedastele kinkida? Võib olla oled sa ise asja enda jaoks liiga keeruliseks ajanud.
Nimelt pakub Ameerika kaubamaja Nordstrom jõulukingi otsijatele vägagi lihtsalt lahendust - kivi. Tundub uskumatu, aga just nii see on. Kivi eest tuleb välja käia 80 eurot ning lisaks kivile saab selle raha eest ka väikese nahast ümbrise, kuhu sisse kivi otsapidi käib. Asjale lisab eksklusiivust see, et tegemist on Los Angelese piirkonnast korjatud kiviga.
Kindlasti mõtlete nüüd, et mida on inimesel ühe kiviga teha? Nordstrom on vaimuvaestele klientidele ka selles osas appi tulnud ja kirjutab tootetutvustuses on kivi on ideaalseks vestlusteemaks, seda saab kasutada raskusena paberite paigal hoidmiseks või siis lihtsalt võtta kui kunstiteost.


title: Kuidas kompvekivabrikant hirmu külvas

maintext:
"12. selle kuu päeval ilmus Rakveres Virulase toimetusse kompvekivabrikant Veike. Toimetaja jutule pääsenult võttis ta taskust rullikeeratud paberi ja ütles seda toimetajale andes, et see on ministeeriumi antud patent väljaheidete kasuliku kasutamise üle. Ta vajab tootmiseks raha, mille kogumisele peab toimetaja kaasa aitama. Veike olevat oma leiutise kallal 38 aastat töötanud. Kui toimetaja patenti tahtis lugema hakata, siis Veike ütles, et see on saladus ja kiskus ägedat meeleolu avaldades taskust revolvri ja vajutas kukele. Kõlas ainult klõks. Veike kiskus pideme välja, selles oli kuus padrunit. Tahtis pideme tagasi lükata, aga keegi koputas uksele, mispeale Veike põgenes," kirjutab Vaba Maa 1927. aasta detsembris.
Toimetaja kutsus politsei, kes leidis Veike revolvriga vehkimast samas majas Rakvere Ühispangas, kus ta esiti pool miljonit marka nõudis ja siis pangadirektori jutule tahtis. "Nähes politseinikke, tahtis Veike neid tulistada, kuid võeti kinni ja viidi jaoskonda, kus alles tõeline märatsemine algas," kirjutab omakorda Postimees 1927. aasta jõululaupäeval.
"Samal 12. detsembri ööl saadeti ta Tallinna "Seevaldisse"." Postimehe hinnangul oli vabrikant umbes 45aastane, tegev tuletõrje autopritsil ning Kaitseliidus ja tuntud võrdlemisi jõuka mehena.