description: ELVI VIIRA (16.04.1941 – 9.10. 2016) Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: In memoriam

maintext:
Uudised
In memoriam
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Teisipäev, 11. oktoober 2016. Elvi Viira. FOTO: Vilma Rauniste ELVI VIIRA (16.04.1941 – 9.10. 2016)
Nädal vähem kui poole aasta eest täitus Elvil 75. eluaasta, kuid juba tõsiste tervisehädadega. Täna Elvit enam ei ole, on vaid ääretult suur kurbus, et lahkunud on inimene, kes Saare maakonna heaks nii palju tegi. Elvi lahkus igavikuteele pühapäeva hommikul kell pool seitse. Tema viimse teekonna eel meenutame Elvit ja tema tegemisi.
Pärast Tartu ülikooli bioloogia eriala lõpetamist 1968. a sidus neiu oma elu jäägitult Saaremaaga, tehes ülesehitavat tööd mitmes valdkonnas. Eriti suurelt on ta oma nime raiunud looduskaitse ja kogukonnaarengu ajalukku.
Tema viljakasse ellu on kuulunud aga palju muudki. Töö Saaremaa Muuseumis, valituks osutumine Eesti Looduskaitse Seltsi Saaremaa osakonna esimeheks, tööle kutsumine rajooni täitevkomitee juurde loodud keskkonnakaitse komisjoni sekretäriks, suunamine Saaremaa ekskursioonibürood asutama, mille juhatajana pani ta tööle Lööne turismibaasi.
1977. a edutati Elvi tööle Saaremaa metsamajandisse keskkonnakaitsekomisjoni sekretäriks, 1981. aastast looduskaitse rajooniinspektoriks ja 1988. aastal rajooni looduskaitse valitsuse juhatajaks. Aastatel 1990–2000 töötas Elvi Saare maavalitsuses keskkonnanõuniku ja osakonnajuhatajana.
Seejärel mõnda aega töö Saaremaa Ökoloogiliste Matkade koosseisus. Algasid koolitused ja looduse tundmaõppimiseks matkaradade projektide koostamine.
Ees terendas aga uus suur väljakutse – Kodukandi liikumise juurutamine maakonnas. See seeme hakkas idanema 2001. aasta oktoobris Pilguse mõisas.
Saaremaa Kodukandi juhina suutis Elvi elu elavdada ka väikestes külades. Seda selle aasta alguseni, ikka vabatahtlikult ja missioonitundest.
Siin mõned tema kaasteeliste hinnangud Elvi tööle tema hiljutise juubeli puhul.
Elvi tegemisi on alati saatnud pühendumine ja kirglikkus. Tema tegudes on sädet ja positiivsust, mida kiirgab endast inimene, kes viib endale võetud ülesandeid ellu põhjalikult ja süvenenult. Ta annab endast alati rohkem, muutes enda ümber oleva maailma elusamaks, värvikamaks ja julgemaks. (Maavanem Kaido Kaasik.)
Elvi elu on teinud mitmeid järske kurve, kuid alati on ta kiiresti leidnud endale uued keskkonnaalased väljakutsed ja pühendanud end jäägitult nende lahendamisele. Ta on aidanud kaasa Saaremaa loodushariduse edendamisele, Kodukandi liikumise kaudu ergutanud külakogukondade huvi ümbruse vastu ja looduskaitse seltsi kaudu korraldanud mitmeid loodushariduslikke üritusi.
Elvi töö Saaremaa pool-looduslike koosluste hooldamisel on hindamatu. Ta on teinud loendamatu arvu vabatahtlikke tunde, et Saaremaa loodus saaks paremaks, et saarlaste elu kaunil saarel oleks turvaline ja tasakaalustatud ning Saaremaa rannad oleksid hoitud. (Keskkonnaameti Lääne piirkonna juhataja Kaja Lotman.)
Ilma igasuguse kahtluseta võib öelda, et Elvi on olnud üks olulisi tugisambaid Eesti külaliikumise edendamisel. Kodukandi perre tuli Elvi koos Saaremaa külaliikumisega 2002. aastast. Elvi nägi külaliigutamisel alati suurt pilti, ta ei muretsenud vaid ühe-kahe küla pärast, ta ei muretsenud ka ainult Saaremaa külade pärast, Elvi on hoolinud ja väljas olnud kogu Eesti külaelu arengu eest. Temas on alati olnud selge arusaam, et Eesti külaelu peab püsima, tal on julgust öelda, mida tuleks teisiti teha. (Eha Paas, liikumine Kodukant.)
Elvi on looduskaitsja olnud 47 aastat. Aastast 1977 on ta vaheldumisi juhtinud nii meie seltsi Saaremaa osakonda kui kogu looduskaitset Saaremaal. Ta on tark, eetiline, empaatiline, energiline, kindla sõnaga. Ta on looduskaitse eestvedajana Saaremaa kauni looduse hoidmisel ja rahva harimisel palju ära teinud. Just seetõttu esitasimegi Elvi Viira Eesti looduskaitsemärgi kandidaadiks ning loodame, et temast saab tänavuse looduskaitsemärgi üks laureaatidest. (Jaan Riis, Eesti Looduskaitse Seltsi esimees.)
Aga nooruses vallutas Elvi alpinistina erinevate mägede tippe, tegeles orienteerumise, matkamise ja otsatu lugemisega. Ilmselt see, et ta on lapsest saati raamatute vastu suurt huvi tundnud, on tal võimaldanud kõigil ametialadel näha kaugeleulatuvat ja suurt pilti.
Tänud Sulle tehtu eest!
Elvi elutöö austajate nimel Vilma Rauniste Nädal vähem kui poole aasta eest täitus Elvil 75. eluaasta, kuid juba tõsiste tervisehädadega. Täna Elvit enam ei ole, on vaid ääretult suur kurbus, et lahkunud on inimene, kes Saare maakonna heaks nii palju tegi. Elvi lahkus igavikuteele pühapäeva hommikul kell pool seitse. Tema viimse teekonna eel meenutame Elvit ja tema tegemisi.Pärast Tartu ülikooli bioloogia eriala lõpetamist 1968. a sidus neiu oma elu jäägitult Saaremaaga, tehes ülesehitavat tööd mitmes valdkonnas. Eriti suurelt on ta oma nime raiunud looduskaitse ja kogukonnaarengu ajalukku.Tema viljakasse ellu on kuulunud aga palju muudki. Töö Saaremaa Muuseumis, valituks osutumine Eesti Looduskaitse Seltsi Saaremaa osakonna esimeheks, tööle kutsumine rajooni täitevkomitee juurde loodud keskkonnakaitse komisjoni sekretäriks, suunamine Saaremaa ekskursioonibürood asutama, mille juhatajana pani ta tööle Lööne turismibaasi.1977. a edutati Elvi tööle Saaremaa metsamajandisse keskkonnakaitsekomisjoni sekretäriks, 1981. aastast looduskaitse rajooniinspektoriks ja 1988. aastal rajooni looduskaitse valitsuse juhatajaks. Aastatel 1990–2000 töötas Elvi Saare maavalitsuses keskkonnanõuniku ja osakonnajuhatajana.Seejärel mõnda aega töö Saaremaa Ökoloogiliste Matkade koosseisus. Algasid koolitused ja looduse tundmaõppimiseks matkaradade projektide koostamine.Ees terendas aga uus suur väljakutse – Kodukandi liikumise juurutamine maakonnas. See seeme hakkas idanema 2001. aasta oktoobris Pilguse mõisas.Saaremaa Kodukandi juhina suutis Elvi elu elavdada ka väikestes külades. Seda selle aasta alguseni, ikka vabatahtlikult ja missioonitundest.Siin mõned tema kaasteeliste hinnangud Elvi tööle tema hiljutise juubeli puhul.Elvi tegemisi on alati saatnud pühendumine ja kirglikkus. Tema tegudes on sädet ja positiivsust, mida kiirgab endast inimene, kes viib endale võetud ülesandeid ellu põhjalikult ja süvenenult. Ta annab endast alati rohkem, muutes enda ümber oleva maailma elusamaks, värvikamaks ja julgemaks. (Maavanem Kaido Kaasik.)Elvi elu on teinud mitmeid järske kurve, kuid alati on ta kiiresti leidnud endale uued keskkonnaalased väljakutsed ja pühendanud end jäägitult nende lahendamisele. Ta on aidanud kaasa Saaremaa loodushariduse edendamisele, Kodukandi liikumise kaudu ergutanud külakogukondade huvi ümbruse vastu ja looduskaitse seltsi kaudu korraldanud mitmeid loodushariduslikke üritusi.Elvi töö Saaremaa pool-looduslike koosluste hooldamisel on hindamatu. Ta on teinud loendamatu arvu vabatahtlikke tunde, et Saaremaa loodus saaks paremaks, et saarlaste elu kaunil saarel oleks turvaline ja tasakaalustatud ning Saaremaa rannad oleksid hoitud. (Keskkonnaameti Lääne piirkonna juhataja Kaja Lotman.)Ilma igasuguse kahtluseta võib öelda, et Elvi on olnud üks olulisi tugisambaid Eesti külaliikumise edendamisel. Kodukandi perre tuli Elvi koos Saaremaa külaliikumisega 2002. aastast. Elvi nägi külaliigutamisel alati suurt pilti, ta ei muretsenud vaid ühe-kahe küla pärast, ta ei muretsenud ka ainult Saaremaa külade pärast, Elvi on hoolinud ja väljas olnud kogu Eesti külaelu arengu eest. Temas on alati olnud selge arusaam, et Eesti külaelu peab püsima, tal on julgust öelda, mida tuleks teisiti teha. (Eha Paas, liikumine Kodukant.)Elvi on looduskaitsja olnud 47 aastat. Aastast 1977 on ta vaheldumisi juhtinud nii meie seltsi Saaremaa osakonda kui kogu looduskaitset Saaremaal. Ta on tark, eetiline, empaatiline, energiline, kindla sõnaga. Ta on looduskaitse eestvedajana Saaremaa kauni looduse hoidmisel ja rahva harimisel palju ära teinud. Just seetõttu esitasimegi Elvi Viira Eesti looduskaitsemärgi kandidaadiks ning loodame, et temast saab tänavuse looduskaitsemärgi üks laureaatidest. (Jaan Riis, Eesti Looduskaitse Seltsi esimees.)Aga nooruses vallutas Elvi alpinistina erinevate mägede tippe, tegeles orienteerumise, matkamise ja otsatu lugemisega. Ilmselt see, et ta on lapsest saati raamatute vastu suurt huvi tundnud, on tal võimaldanud kõigil ametialadel näha kaugeleulatuvat ja suurt pilti.Tänud Sulle tehtu eest!
Veel artikleid samast teemast »


description: Tähtveres, perekond Oleskitest pool kilomeetrit lõunamal elab Tartu Ülikooli küünilisevõitu politoloog Rein Toomla. Tema'p see oli, kes pidas võimalikuks, et nn põld ei vali presidenti ära ja valimisõigus läheb riigikokku tagasi. Sedaviisi läkski. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kui kellavärk puudub

maintext:
Arvamus
Kui kellavärk puudub
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tähtveres, perekond Oleskitest pool kilomeetrit lõunamal elab Tartu Ülikooli küünilisevõitu politoloog Rein Toomla. Tema'p see oli, kes pidas võimalikuks, et nn põld ei vali presidenti ära ja valimisõigus läheb riigikokku tagasi. Sedaviisi läkski.
Oma tahtmisele sai tõestuse toimiv president Toomas Hendrik Ilves, kes kinnitas korduvalt, et presidendi peab valima parlament ja et põllul valimine eeldab erakondadevahelist kokkulepet. Järelikult kokkuleppeni ei jõutud. Miks?
President elab nagu riik
Alustagem algusest. Minusuguse äratundmist mööda valimispäeval propagandat enam ei tehta. Ses suhtes tegi pattu kogu meedia.
Märksa põhimõttelisem viga seisneb kehtivas põhiseaduses, mis asetab presidendikandidaadid ajaliselt absurdsesse olukorda. President kui riigipea peab olema arusaadav nii neile, kes teda valivad, kui ka neile, kelle etteotsa ta valitakse. Seega on vaja niisugust programmilist inimest, kellest me teame, kes ta on. Riik ei saa olla läbipaistvam kui sellesama riigi pea.
Kehtiva põhiseaduse järgi tuleb presidendi kasuks otsustada kiiresti. Mismoodi see on võimalik, kui mistahes kandidaadi poliitiline ajalugu kirjutatakse lahti alles järkjärgult, jupphaaval ja hooti?
Siim Kallas on öelnud, et tema riigikogu ja valijakogu vahet käima ei hakka. See võib olla tuju. Kuid kuidas mõtleb mõtlev eestlane (tähenduses „kodakondne”) usaldada riigipead, kes ikkagi käib riigikogu ja valijakogu vahet ja osutubki parema puudusel valituks? Paraku ma ei tea, kes minu mõtteid Estonias esindas, ent ma arvan, et minutaolisi on Eesti Vabariigi kodakondsete hulgas rõhuv enamus. Miks siis meie rõhuasetus ei toimi?
Ei toimi seetõttu, et delegaadil puudub ühemõtteline mandaat. Varakevadel ütlesin ma Tartus töötavale armeenlasele nimega Valeri Arutunjan, et mina lepin Marina Kaljurannaga. Lähtusin sellest, et tegemist on välispoliitiliselt profileeritud juristiga, kes teab, mismoodi rahvusvahelised suhted toimivad. Tookord polnud veel teada, kui palju lihtsurelikke teda üldse toetab ja kui vähe on sellest toetusest valijakogus kasu. Üldsegi mitte polnud siis päevakorral Allar Jõks. Kuid oma seisukohta polnud mul edasi anda mitte kellelegi.
Kõik, keda presidendivalimine huvitas, jätsid ise kõik otsad lahtiseks ning kõigest paar Eesti suursaadikut teistes riikides tunnistas, et nemad Marina Kaljuranda ei poolda.
IRL esitas kandidaadiks Allar Jõksi. Kuid teda ei esitanud IRL kui erakond. Tema esitati IRL-i juhtkonna poolt ilma mingisugusegi väitluseta. Ma ei ütle, et see esitus oli vale, aga ma nägin tulemustest, et see esitus ei andnud soovitud tagajärge ja IRL-i liikmetel tuleks uuesti hakata selgitama, milles seisnevad Allar Jõksi eelised. Vaieldamatult olnuks ta erakondade-ülene. Kas see aga on eelis olukorras, kus riigikogu ise on erakonnastatud?
Vastaksin, et ei ole. Järgmisel presidendil tuleb rahvale selgitada, kui suur on erakondade mõjuvõimu ruum. Põhiseadus seda ei sätesta, aga keegi peab selle sõnastama. Erakonnad on pragmaatilised. Riigipea ehk president peab olema fundamentaalne. Seda enam, et, nagu äsja pidime kogema, isegi valijakogu seda ei ole.
Mis minusugust häiris, oli tõsiasi, et võimalikke presidente vahendati rahvale esmajoones perekonnaelu kaudu. President elab nagu riik, mitte kui vahmiil. See tähendab, et president peab olema valitud tema (ja oma!) veendumuste põhjal, mitte aga selle järgi, mis vurfi ta on.
Pooldaksin Kaljuranda
Jõuame taas selleni, et meie erakonnad ei ole nii tugevad, nagu Lennart Meri soovis. See on kahe otsaga soov. Demokraatlikus ühiskonnas ei tohiks ainuski erakond näidata ennast nagu Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (NLKP) ja samal ajal tuleb mistahes erakonnal möönda, et ta pole ainus. Ka see järeldus on mitme otsaga.
Demokraatia üheks pooleks on võimukandjate ümbervalitavus. Palju kordi on mul tulnud kuulda, kuidas Reformierakonnnale tuleks ainult kasuks, kui ta istuks mõnda aega ka tagapingil ja kuidas Keskerakond üksnes võidaks sellest, kui tal Tallinnas poleks absoluutset ülekaalu. Nüüd on selleks ümberistumiskohaks Eesti Vabariigi presidendi ametikoht.
Keda mina pooldan? Jään järgneva juurde. Pädevuselt Marina Kaljurand, erakondlikult Allar Jõks. Kas see seob kedagi? Ei! Minu käest ei küsita. Autor: Peeter Olesk Esmaspäev, 03. oktoober 2016.Oma tahtmisele sai tõestuse toimiv president Toomas Hendrik Ilves, kes kinnitas korduvalt, et presidendi peab valima parlament ja et põllul valimine eeldab erakondadevahelist kokkulepet. Järelikult kokkuleppeni ei jõutud. Miks?Alustagem algusest. Minusuguse äratundmist mööda valimispäeval propagandat enam ei tehta. Ses suhtes tegi pattu kogu meedia.Märksa põhimõttelisem viga seisneb kehtivas põhiseaduses, mis asetab presidendikandidaadid ajaliselt absurdsesse olukorda. President kui riigipea peab olema arusaadav nii neile, kes teda valivad, kui ka neile, kelle etteotsa ta valitakse. Seega on vaja niisugust programmilist inimest, kellest me teame, kes ta on. Riik ei saa olla läbipaistvam kui sellesama riigi pea.Kehtiva põhiseaduse järgi tuleb presidendi kasuks otsustada kiiresti. Mismoodi see on võimalik, kui mistahes kandidaadi poliitiline ajalugu kirjutatakse lahti alles järkjärgult, jupphaaval ja hooti?Siim Kallas on öelnud, et tema riigikogu ja valijakogu vahet käima ei hakka. See võib olla tuju. Kuid kuidas mõtleb mõtlev eestlane (tähenduses „kodakondne”) usaldada riigipead, kes ikkagi käib riigikogu ja valijakogu vahet ja osutubki parema puudusel valituks? Paraku ma ei tea, kes minu mõtteid Estonias esindas, ent ma arvan, et minutaolisi on Eesti Vabariigi kodakondsete hulgas rõhuv enamus. Miks siis meie rõhuasetus ei toimi?Ei toimi seetõttu, et delegaadil puudub ühemõtteline mandaat. Varakevadel ütlesin ma Tartus töötavale armeenlasele nimega Valeri Arutunjan, et mina lepin Marina Kaljurannaga. Lähtusin sellest, et tegemist on välispoliitiliselt profileeritud juristiga, kes teab, mismoodi rahvusvahelised suhted toimivad. Tookord polnud veel teada, kui palju lihtsurelikke teda üldse toetab ja kui vähe on sellest toetusest valijakogus kasu. Üldsegi mitte polnud siis päevakorral Allar Jõks. Kuid oma seisukohta polnud mul edasi anda mitte kellelegi.Kõik, keda presidendivalimine huvitas, jätsid ise kõik otsad lahtiseks ning kõigest paar Eesti suursaadikut teistes riikides tunnistas, et nemad Marina Kaljuranda ei poolda.IRL esitas kandidaadiks Allar Jõksi. Kuid teda ei esitanud IRL kui erakond. Tema esitati IRL-i juhtkonna poolt ilma mingisugusegi väitluseta. Ma ei ütle, et see esitus oli vale, aga ma nägin tulemustest, et see esitus ei andnud soovitud tagajärge ja IRL-i liikmetel tuleks uuesti hakata selgitama, milles seisnevad Allar Jõksi eelised. Vaieldamatult olnuks ta erakondade-ülene. Kas see aga on eelis olukorras, kus riigikogu ise on erakonnastatud?Vastaksin, et ei ole. Järgmisel presidendil tuleb rahvale selgitada, kui suur on erakondade mõjuvõimu ruum. Põhiseadus seda ei sätesta, aga keegi peab selle sõnastama. Erakonnad on pragmaatilised. Riigipea ehk president peab olema fundamentaalne. Seda enam, et, nagu äsja pidime kogema, isegi valijakogu seda ei ole.Mis minusugust häiris, oli tõsiasi, et võimalikke presidente vahendati rahvale esmajoones perekonnaelu kaudu. President elab nagu riik, mitte kui vahmiil. See tähendab, et president peab olema valitud tema (ja oma!) veendumuste põhjal, mitte aga selle järgi, mis vurfi ta on.Jõuame taas selleni, et meie erakonnad ei ole nii tugevad, nagu Lennart Meri soovis. See on kahe otsaga soov. Demokraatlikus ühiskonnas ei tohiks ainuski erakond näidata ennast nagu Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (NLKP) ja samal ajal tuleb mistahes erakonnal möönda, et ta pole ainus. Ka see järeldus on mitme otsaga.Demokraatia üheks pooleks on võimukandjate ümbervalitavus. Palju kordi on mul tulnud kuulda, kuidas Reformierakonnnale tuleks ainult kasuks, kui ta istuks mõnda aega ka tagapingil ja kuidas Keskerakond üksnes võidaks sellest, kui tal Tallinnas poleks absoluutset ülekaalu. Nüüd on selleks ümberistumiskohaks Eesti Vabariigi presidendi ametikoht.Keda mina pooldan? Jään järgneva juurde. Pädevuselt Marina Kaljurand, erakondlikult Allar Jõks. Kas see seob kedagi? Ei! Minu käest ei küsita.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Jõhvi kontserdimajas toimunud üleriigilisel Aasta Õpetaja auhinnagalal "Eestimaa õpib ja tänab" nimetati aasta klassiõpetajaks Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Aasta klassiõpetaja Merle Lepik: õpetajatöös on oluline pühendumus
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Esmaspäev, 10. oktoober 2016. Aasta klassiõpetaja tiitel tuli Merlele täieliku üllatusena. FOTO: Margus Lepik Jõhvi kontserdimajas toimunud üleriigilisel Aasta Õpetaja auhinnagalal "Eestimaa õpib ja tänab" nimetati aasta klassiõpetajaks Salme põhikooli algklasside õpetaja, haridustehnoloog, arvuti- ja meediaõpetuse õpetaja Merle Lepik.
Tiitel tulnud talle täieliku üllatusena. „Jõhvi läksin eelkõige kontsert-etendust nautima. Võtsin asja rahulikult,“ kõneles Merle Lepik, „mingisugust väga erilist tunnet küll sees ei olnud.“ Oma sõnul teeb ta oma igapäevatööd õpetajana nii nagu iga tema kolleeg, ootamata mingisugust erilist tunnustamist.
„Loomulikult on tore kui minu tööd on märgatud ning seda tunnustatakse, eriti kui seda teeb suurel laval minu õpilane Marleen Juhandi,“ lausus ta öeldes, et vähemtähtis ei ole kolleegi Mariliis Lazarevi roll, kes ta sellisele tunnustamisüritusele esitas ning oskas hindajaid oma ilukõnega veenda. Tema sõnul on klassiõpetaja töös on oluline pühendumus. „Ei tohi kunagi ära unustada, et tuled kooli õpilaste pärast,“ lisas Merle Lepik.
Merle on loominguline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased, kirjutatakse Merle iseloomustuses.
Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on veel öeldud, et ta kasutab enda poolt loodud hindamismudeleid, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.
Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.
Auhinnagalale olid tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt oli üles antud ka aasta haridusteo nominent. Tunnustusüritusel kandideeris põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter ja KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendina olid üles seatud SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad. Tiitel tulnud talle täieliku üllatusena. „Jõhvi läksin eelkõige kontsert-etendust nautima. Võtsin asja rahulikult,“ kõneles Merle Lepik, „mingisugust väga erilist tunnet küll sees ei olnud.“ Oma sõnul teeb ta oma igapäevatööd õpetajana nii nagu iga tema kolleeg, ootamata mingisugust erilist tunnustamist.„Loomulikult on tore kui minu tööd on märgatud ning seda tunnustatakse, eriti kui seda teeb suurel laval minu õpilane Marleen Juhandi,“ lausus ta öeldes, et vähemtähtis ei ole kolleegi Mariliis Lazarevi roll, kes ta sellisele tunnustamisüritusele esitas ning oskas hindajaid oma ilukõnega veenda. Tema sõnul on klassiõpetaja töös on oluline pühendumus. „Ei tohi kunagi ära unustada, et tuled kooli õpilaste pärast,“ lisas Merle Lepik.Merle on loominguline, õpilaste võimeid ja huve arvestav õpetaja. Ta leiab igale õpilasele võimetekohase ülesande, mis toetab lapse eduelamust ja motiveerib õpilast. Tema õpilased on kodukohta austavad ja väärtustavad saarlased, kirjutatakse Merle iseloomustuses.Salme kooli õpetaja Merle Lepiku kohta on veel öeldud, et ta kasutab enda poolt loodud hindamismudeleid, et õpilased mõistaksid, mida nad omandavad ja kuidas kujuneb nende hinne.Innovaatilise õpetajana on tema tundides tähtsal kohal digivahendid. Samuti väärtustab ta tänapäevase kõrval pärimuskultuuri. Tema klassi õppetöö on lõimitud Sõrvega – räägitakse Sõrve murrakus, uuritakse rahvariideid ja mängitakse kohalikke mänge.Auhinnagalale olid tänavu kutsutud kolm Saaremaa õpetajat ning saarelt oli üles antud ka aasta haridusteo nominent. Tunnustusüritusel kandideeris põhikooliõpetajate kategoorias SÜG-i bioloogiaõpetaja Inge Vahter ja KG klassijuhataja ja õppealajuhataja Maidu Varik. Aasta haridusteo nominendina olid üles seatud SÜG-i korraldatavad Saaremaa miniteatripäevad.
Veel artikleid samast teemast »


description: 12. oktoobril toimus Saare maakonna keskraamatukogus maakonna 6. klasside õpioskuste võistlus, millest võtsid osa 10 kooli (Kuressaare gümnaasium, Salme PK, Valjala PK, Saaremaa ühisgümnaasium, Kuressaare Vanalinna kool, Orissaare gümnaasium, Leisi KK, Lümanda PK, Aste PK ja Muhu PK) viieliikmelised võistkonnad koos õpetajaga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala lapsed õpioskustes tugevaimad


description: Tallinna firma Kindermann Kaubandus OÜ alustas Muhus Piiri endise tankla maaüksusel puhastustöödega, et rajada sinna kohvik ja pagaritöökoda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Piirile rajatakse pagarikoda

maintext:
Uudised
Piirile rajatakse pagarikoda
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. Tallinna firma Kindermann Kaubandus OÜ alustas Muhus Piiri endise tankla maaüksusel puhastustöödega, et rajada sinna kohvik ja pagaritöökoda.
“Omandasime kinnistu ja oleme algust teinud puhastustöödega: koristanud ära puurisu ja praegu ootame vallavalitsuselt luba krundil olevate ehitiste lammutamiseks,” lausus portaalile saarlane.ee Kindermann Kaubandus OÜ juhatuse liige Erki Lepik.
“Ehitame sinna täiesti uue hoone. Detailplaneeringuks on kõik vajalikud paberid vallavalitsusele edastatud ja loodame planeeringu heakskiitmist oktoobri jooksul.”
Detailplaneeringu järgi peaks Piiri endise tankla maaüksusele rajatama kohvik, pagaritöökoda ja vanakraamipood. “Täpsemalt ei sooviks plaane veel kirjeldada, sest ei taha ära sõnuda,” ütles Lepik.
Muhu vallavanem Raido Liitmäe lausus, et Kuivastu–Kuressaare maantee ääres asuva kinnistu arendamine on igati tervitatav, sest krunt on olnud aastaid räämas ja silmariivav.
“Meil pole detailplaneeringu vastu midagi. Reedel kavatseme vallavalitsuses veel küsimust arutada, volikogu peaks planeeringu aruteluks töösse võtma oktoobri lõpus,” viitas vallavanem. “Omandasime kinnistu ja oleme algust teinud puhastustöödega: koristanud ära puurisu ja praegu ootame vallavalitsuselt luba krundil olevate ehitiste lammutamiseks,” lausus portaalile saarlane.ee Kindermann Kaubandus OÜ juhatuse liige Erki Lepik.“Ehitame sinna täiesti uue hoone. Detailplaneeringuks on kõik vajalikud paberid vallavalitsusele edastatud ja loodame planeeringu heakskiitmist oktoobri jooksul.”Detailplaneeringu järgi peaks Piiri endise tankla maaüksusele rajatama kohvik, pagaritöökoda ja vanakraamipood. “Täpsemalt ei sooviks plaane veel kirjeldada, sest ei taha ära sõnuda,” ütles Lepik.Muhu vallavanem Raido Liitmäe lausus, et Kuivastu–Kuressaare maantee ääres asuva kinnistu arendamine on igati tervitatav, sest krunt on olnud aastaid räämas ja silmariivav.“Meil pole detailplaneeringu vastu midagi. Reedel kavatseme vallavalitsuses veel küsimust arutada, volikogu peaks planeeringu aruteluks töösse võtma oktoobri lõpus,” viitas vallavanem.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval, 11. oktoobril saavad Kuressaare Vanalinna koolis kokku need lapsed, kes on huvitatud teatrikoolist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Saaremaa Teater alustab põneva teatrikooliga
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Teisipäeval, 11. oktoobril saavad Kuressaare Vanalinna koolis kokku need lapsed, kes on huvitatud teatrikoolist.
“Esimene kohtumine on väga tähtis, sest paljud tulevad, et vaadata, kas neile meeldib see, mida nad näevad,“ ütles Saaremaa Teatri juhatuse esimees ning projektijuht Elli Tänavots. Ta lisas, et esimesel korral on plaanis tutvustada, mida tegema hakatakse, sest nii saab hea ülevaate kogu aasta tegevustest.
Praeguseks on registreerinud 1.–3. klasside vanuses neli last ja 4.–6. klasside vanuses kaheksa last. “Samas on huvi olnud palju suurem ja mitmed on öelnud, et tulevad esimesele kohtumisele katsetama/vaatlema, kas lapsele meeldib ja sobib ning siis alles registreerivad end ära,“ rääkis Elli, viidates, et kuna mõlemasse rühma võetakse vastu 10 last, kokku 20 last, siis eelisjärjekorras on need, kes on end varem kirja pannud või tuleb hakata mõtlema uue rühma avamise peale.
Elli sõnutsi on seni huvi tundnud nii tüdrukud kui poisid, kuid mis eriti üllatav, on see, et just poisid on suurt huvi üles näidanud. “Kuna andsime ise ette orienteeruva vanuse – 1.–6. klass –, siis sinna vahemikku on huvi ka jäänud,“ tähendas Elli, kelle sõnul võivad tegelikult huvi üles näidata ka muus vanuses lapsed, sest siis saadakse alles järeldused teha, kuidas edasi toimetada. “Meie eesmärk ongi teatripisikut laiali külvata igas vanuses.“
Esialgu on Saaremaa Teatril plaanis alustada kahe grupiga. Üks grupp vanusele 1.–3. klass ja teine grupp 4.–6. klass. Juhul, kui huvi on suurem, siis ollakse paindlikud oma tegevused üle vaatama ja kohandatakse need nõudlusega.
Õpetamisele tulevad põhimõtteliselt kõik teemad, mida teatrimaailmas vaja läheb, sest kunagi ei tea, mis ühele või teisele huvi pakub. Üks tunneb end hästi lavataguses maailmas, tehes lavakujundust või grimmi või on hea kostümeerija. Teine elab end välja lavalaudu tallates. “Õpime, kuidas erinevates rollides end väljendada, milline peaks olema lavakõne, improvisatsiooni jpm. Laseme teha ka kodutöid ja teeme vaatlusi teatrimajas ning teistel seonduvatel üritustel,“ selgitas Elli Tänavots.
Teatrikooli on kutsutud osalejaid alates 1. klassist, kuid kui lapsevanem arvab, et tema lasteaialaps on piisavalt võimekas alustama, siis kuulatakse iga soov ära ja lastakse katsetada. “Tähtis on tähele panna ka seda, et lapsel oleks püsivust juhendajat kuulata ja tähele panna, mida temalt oodatakse,“ kinnitas Elli, kelle sõnul võiksid teatrikooli peale siiski mõelda kõik lapsed, sest see avardab silmaringi ja arendab neid igakülgselt, õpetab, kuidas suhelda eri olukordades, kuidas edastada teavet arusaadavalt, kuidas väärtustada kultuuri ja palju muud sellist.
Teatrikooli põhijuhendajaid on kolm: lavastaja kogemustega lastekirjanik Vilve Aavik-Vadi; MTÜ Saaremaa Teater juhatuse esimees ja projektijuht Elli Tänavots ning huviringide läbiviimise kogemusega ja MTÜ Saaremaa Teatri ridades tegutsev Kaidi Liivas. Lisaks veel külalisjuhendajad. “Siinkohal oleks hea välja hõigata, et kui kellelgi on veel eriti hea idee ja kogemus, mis võiks teatrilapsi huvitada ja nende õpinguid rikastada, siis andku endast teada,“ sõnas Elli Tänavots, lisades, et nad on koostööle avatud. Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016.“Esimene kohtumine on väga tähtis, sest paljud tulevad, et vaadata, kas neile meeldib see, mida nad näevad,“ ütles Saaremaa Teatri juhatuse esimees ning projektijuht Elli Tänavots. Ta lisas, et esimesel korral on plaanis tutvustada, mida tegema hakatakse, sest nii saab hea ülevaate kogu aasta tegevustest.Praeguseks on registreerinud 1.–3. klasside vanuses neli last ja 4.–6. klasside vanuses kaheksa last. “Samas on huvi olnud palju suurem ja mitmed on öelnud, et tulevad esimesele kohtumisele katsetama/vaatlema, kas lapsele meeldib ja sobib ning siis alles registreerivad end ära,“ rääkis Elli, viidates, et kuna mõlemasse rühma võetakse vastu 10 last, kokku 20 last, siis eelisjärjekorras on need, kes on end varem kirja pannud või tuleb hakata mõtlema uue rühma avamise peale.Elli sõnutsi on seni huvi tundnud nii tüdrukud kui poisid, kuid mis eriti üllatav, on see, et just poisid on suurt huvi üles näidanud. “Kuna andsime ise ette orienteeruva vanuse – 1.–6. klass –, siis sinna vahemikku on huvi ka jäänud,“ tähendas Elli, kelle sõnul võivad tegelikult huvi üles näidata ka muus vanuses lapsed, sest siis saadakse alles järeldused teha, kuidas edasi toimetada. “Meie eesmärk ongi teatripisikut laiali külvata igas vanuses.“Esialgu on Saaremaa Teatril plaanis alustada kahe grupiga. Üks grupp vanusele 1.–3. klass ja teine grupp 4.–6. klass. Juhul, kui huvi on suurem, siis ollakse paindlikud oma tegevused üle vaatama ja kohandatakse need nõudlusega.Õpetamisele tulevad põhimõtteliselt kõik teemad, mida teatrimaailmas vaja läheb, sest kunagi ei tea, mis ühele või teisele huvi pakub. Üks tunneb end hästi lavataguses maailmas, tehes lavakujundust või grimmi või on hea kostümeerija. Teine elab end välja lavalaudu tallates. “Õpime, kuidas erinevates rollides end väljendada, milline peaks olema lavakõne, improvisatsiooni jpm. Laseme teha ka kodutöid ja teeme vaatlusi teatrimajas ning teistel seonduvatel üritustel,“ selgitas Elli Tänavots.Teatrikooli on kutsutud osalejaid alates 1. klassist, kuid kui lapsevanem arvab, et tema lasteaialaps on piisavalt võimekas alustama, siis kuulatakse iga soov ära ja lastakse katsetada. “Tähtis on tähele panna ka seda, et lapsel oleks püsivust juhendajat kuulata ja tähele panna, mida temalt oodatakse,“ kinnitas Elli, kelle sõnul võiksid teatrikooli peale siiski mõelda kõik lapsed, sest see avardab silmaringi ja arendab neid igakülgselt, õpetab, kuidas suhelda eri olukordades, kuidas edastada teavet arusaadavalt, kuidas väärtustada kultuuri ja palju muud sellist.Teatrikooli põhijuhendajaid on kolm: lavastaja kogemustega lastekirjanik Vilve Aavik-Vadi; MTÜ Saaremaa Teater juhatuse esimees ja projektijuht Elli Tänavots ning huviringide läbiviimise kogemusega ja MTÜ Saaremaa Teatri ridades tegutsev Kaidi Liivas. Lisaks veel külalisjuhendajad. “Siinkohal oleks hea välja hõigata, et kui kellelgi on veel eriti hea idee ja kogemus, mis võiks teatrilapsi huvitada ja nende õpinguid rikastada, siis andku endast teada,“ sõnas Elli Tänavots, lisades, et nad on koostööle avatud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 9. oktoobril kell 14.19 sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaares Pärna tänaval. Teataja sõnul kuuldus kortermaja esimese korruse korterist suitsuanduri signaali. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Naabri juurde läinu unustas poti pliidile
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 11. oktoober 2016. Foto on illustratiivne. 9. oktoobril kell 14.19 sai häirekeskus teate tulekahjust Kuressaares Pärna tänaval. Teataja sõnul kuuldus kortermaja esimese korruse korterist suitsuanduri signaali.
Ta sisenes nimetatud korterisse ning leidis elektripliidilt tühjaks keenud poti munadega. Korteri elanik viibis väidetavalt samal ajal naaberkorteris. Päästjate saabudes oli olukord kontrolli all.
Päästeteenistus tuletab meelde, et toidu tegemise ajal tuleb püsida köögi läheduses. Soovitatav ei ole jääda magama, minna jalutama, poodi või ka naabrite juurde.
Sündmus sai õnneliku lõpu tänu töökorras suitsuandurile ning julgele ja tähelepanelikule naabrile.
Toidu kõrbemine ei ole nii lihtne ning süütu juhtum, kui arvatakse. Tavapäraselt on köögis, pliidi läheduses palju selliseid asju, mis võivad lihtsalt süttida. Ta sisenes nimetatud korterisse ning leidis elektripliidilt tühjaks keenud poti munadega. Korteri elanik viibis väidetavalt samal ajal naaberkorteris. Päästjate saabudes oli olukord kontrolli all.Päästeteenistus tuletab meelde, et toidu tegemise ajal tuleb püsida köögi läheduses. Soovitatav ei ole jääda magama, minna jalutama, poodi või ka naabrite juurde.Sündmus sai õnneliku lõpu tänu töökorras suitsuandurile ning julgele ja tähelepanelikule naabrile.Toidu kõrbemine ei ole nii lihtne ning süütu juhtum, kui arvatakse. Tavapäraselt on köögis, pliidi läheduses palju selliseid asju, mis võivad lihtsalt süttida.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ajamaja galeriis on detsembri alguseni avatud suuresti Aleksander Baumanni erakogusse kuuluvast graafikast koostatud näitus “Eesti graafika kokteil“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Eesti graafika kokteil

maintext:
Kultuur
Eesti graafika kokteil
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 25. oktoober 2016. See Juhan Kubu töö kutsub vaatama. Kasvõi värvilahendust ja kompositsiooni. FOTO: Valmar Voolaid Ajamaja galeriis on detsembri alguseni avatud suuresti Aleksander Baumanni erakogusse kuuluvast graafikast koostatud näitus “Eesti graafika kokteil“.
Esimese korruse saalis köidavad pilku Juhan Kubu teosed. Aleksander Baumanni sõnutsi meeldivad talle huvitavad, teistmoodi tööd. Pole oluline, et graafik on tuntud, vaid tal on omapära. Näiteks kasvõi mainitud Juhan Kubu, kes on hoopis teise ala mees, aga on teinud graafikat ja skulptuure. Ja kirjutanud näidendeid.
“Tal on üldiselt huvitavad asjad, aga ta ei ole selline inimene, kes igale poole ennast näitama läheb,“ sõnas Baumann. Ta möönis, et just päris kõik, mida ta leidnud või mis on ta kogus, ei ole küll selliselt põnevad, küll aga püüab ta leida just neid kiiksuga, neid erilisi. Baumann osutas Hannes Starkopfi töödele, mis vaataja leiab teiselt korruselt. “Ta on vaid üks kord teinud graafilisi lehti,“ ütles kunstikoguja, “ja enam neid ta ei tee.“
Nii nagu on filateelias, nii nagu numismaatikud leiavad erilisi asju, nii on ka Aleksander Baumann otsinud erilisust. Külliki Järvilal on aastal 1988 tehtud graafiline töö, mis kujutab katastroofi Egiptuses. Seda tööd veel ülal pole.
“Vot selliseid asju otsin, millel on huvitavus või kiiks küljes,“ märkis Baumann, “muidugi võib see olla ka töö, mis on lihtsalt graafiliselt hästi tehtud.“ Ta sõnas ka, et suurem osa töid on ise sattunud ta kätte, tulnud kohale. Nii päris kõik just otsitud ei ole.
Graafikat jagub kolmele korrusele, kokku aga moodustavad need päris kena terviku. See on väljapanek, mida tasuks kindlasti vaadata – kasvõi sellepärast et näha seda, mida Baumann on neis näinud – teistmoodi olekut, minekut, tulekut. Esimese korruse saalis köidavad pilku Juhan Kubu teosed. Aleksander Baumanni sõnutsi meeldivad talle huvitavad, teistmoodi tööd. Pole oluline, et graafik on tuntud, vaid tal on omapära. Näiteks kasvõi mainitud Juhan Kubu, kes on hoopis teise ala mees, aga on teinud graafikat ja skulptuure. Ja kirjutanud näidendeid.“Tal on üldiselt huvitavad asjad, aga ta ei ole selline inimene, kes igale poole ennast näitama läheb,“ sõnas Baumann. Ta möönis, et just päris kõik, mida ta leidnud või mis on ta kogus, ei ole küll selliselt põnevad, küll aga püüab ta leida just neid kiiksuga, neid erilisi. Baumann osutas Hannes Starkopfi töödele, mis vaataja leiab teiselt korruselt. “Ta on vaid üks kord teinud graafilisi lehti,“ ütles kunstikoguja, “ja enam neid ta ei tee.“Nii nagu on filateelias, nii nagu numismaatikud leiavad erilisi asju, nii on ka Aleksander Baumann otsinud erilisust. Külliki Järvilal on aastal 1988 tehtud graafiline töö, mis kujutab katastroofi Egiptuses. Seda tööd veel ülal pole.“Vot selliseid asju otsin, millel on huvitavus või kiiks küljes,“ märkis Baumann, “muidugi võib see olla ka töö, mis on lihtsalt graafiliselt hästi tehtud.“ Ta sõnas ka, et suurem osa töid on ise sattunud ta kätte, tulnud kohale. Nii päris kõik just otsitud ei ole.Graafikat jagub kolmele korrusele, kokku aga moodustavad need päris kena terviku. See on väljapanek, mida tasuks kindlasti vaadata – kasvõi sellepärast et näha seda, mida Baumann on neis näinud – teistmoodi olekut, minekut, tulekut.
Veel artikleid samast teemast »


description: Matriarhaat tõstab Eestis pead. Naised muutuvad üha julgemaks, nad ei ole enam pelgalt koduhoidjad ega laste kantseldajad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugu tõelistest Eesti naistest

maintext:
Arvamus
Lugu tõelistest Eesti naistest
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Matriarhaat tõstab Eestis pead. Naised muutuvad üha julgemaks, nad ei ole enam pelgalt koduhoidjad ega laste kantseldajad.
Üha enam on naisi ajateenistuses ja metsloomi küttimas, järjest sagedamini leiab õrnema soo esindajaid laeva kaptenisillalt või lennuki kokpitist. Naisõiguslased rõõmustavad kindlasti, soolise võrdõiguse volinikust rääkimata.
Kinnitan kohe loo alguses ka seda, et mulle see meeldib. Eesti naised on alati tublid olnud, kahjuks on aga meie maskuliinsusest pungil igapäevapoliitika nad tihti tagaplaanile surunud. Valitseb ju meil sageli onupojapoliitika – täditütrepoliitikast ei räägi mitte keegi.
Naispresident – ohoo!
Kuna Toomas Hendrik Ilvese ametiaeg sai lõplikult mööda, siis tema taburetijalgade saagimisest rääkida ei saa. Kuid järglast sellele postile oli kindlasti vaja, sest kehtiv põhiseadus ei luba meie riiki ilma presidendita pidada.
Seda ametit asus suure enesekindlusega endale küsima Eesti üks kogenumaid poliitkorüfeesid Siim Kallas. Juba kevadel andis ta mõnusa naeratuse saatel avalikkusele teada, et tema kavatseb hõivata Kadrioru lossis vabaneva presidenditooli. Et nii lihtsalt need asjad käivadki!
Ometi sai Kallase püüdlustel kõige suuremaks komistuskiviks naine nimega Marina Kaljurand. Oli see kellegi tahtlik ninanips selle eest, et mees kuulutas end presidendikandidaadi kandidaadiks veel enne seda, kui oli võitluskaaslastega läbi rääkinud? Mine tea.
Kaljurannal läks kampaania igatahes hästi, ta saavutas rahva hulgas nii suure toetuse, mida on omal ajal nautinud vaid Arnold Rüütel. Paraku sai talle saatuslikuks tõsiasi, et põhiseadus ei luba rahval presidenti valida.
Mis edaspidi järgnes, on küll kurioosumite kurioosum. Presidendi ametiposti hõivas küll naine, kuid mitte kampaaniat tehes, vaid riigikogu suure enamuse kutsel presidenditoolile istuda! Nädal pärast spiikri esimest kompavat telefonikõnet Kersti Kaljulaidile oligi president ametis! See seik vajaks ilmselt jäädvustamist Guinnessi rekordite raamatus.
Hoolimata presidendi määramisest usun ometi siiralt, et saime Eestile väga hea riigipea, sest tegemist on toimeka ja edasipürgiva naisterahvaga.
Ilves peab aga nüüd hakkama klattima Ärma talu rahaasju. Loeme pidevalt meediast, kes ja kui palju on pidanud europrojektide rahastamise väärkasutuse tõttu saadud toetusi tagasi maksma. Ja seda päris väikeste möödalaskmiste eest.
Olen ise aastaid tagasi juhtinud Lümanda lasteaia renoveerimise europrojekti ja näinud, kui tugev on kontroll raha kasutamise üle. Ka minul tekkis lõpparuandega probleem, nimelt oli arvutiprogramm viimase ehitusarve trükkimise juures teinud käibemaksu arvutamisel ülespoole ümardamise, mille tõttu tuli ehitajalt arve, mis oli üks kroon suurem, kui ette nähtud. Kahjuks oli see ka juba ära tasutud. Oli tükk tegemist, et seda ebakõla klaarida.
Nüüd aga lendavad kümned ja kümned tuhanded eurod siia-sinna, see paneb tahes-tahtmata meenutama vanasõna tõllast ja võllast. Kui Ilves on aga osav sell, siis saab ta ka siin ette lükata naise ehk eksabikaasa Evelini, kes juhtis sel ajal firmat, kui lepinguid sõlmiti ja euroraha liigutati.
Kas neid kastaneid tuleb hakata tulest välja kandma ja kes seda teeb, mees või naine, näitab aeg. Aga väga paljude inimeste õiglustunnet on tugevasti riivatud.
Partsi pahad päevad
Euroopa kontrollikoja liikme koht terendas Juhan Partsi silme ees juba kevadel. Et see võitlus aga nii pikalt vindub ja nii süstemaatiliseks kujuneb, ei osanud mees ka oma kõige halvemas unenäos ette näha.
Sotside kius oli vankumatu, koguni nii tõsine, et IRL-i kavandatud Juhani lähetamine näis vahepeal nurjuvat. Kurjad keeled telgitagustest on vihjanud, et Partsi piinamise põhjuseks olevat olnud daam nimega Urve Palo, keda sotsid kõrgepalgalise euroametniku kohaga premeerida soovisid.
Olid ju mõlemad – nii Parts kui Palo – osalised Väinamere parvlaevaliikluse jamades, seega proovisid mõlemad erakonnad oma valulast silme alt ära saata.
Lahendus saabus siin aga sama ootamatult, nagu presidendi paikasaaminegi. Kontrollikoja liige tõusis presidendiks ja Parts saadeti Luksemburgi poole teele. Seega tasus Partsil kannatusi taluda.
Jevgeni Ossinovski väidet, mida kordas ka Taavi Rõivas, et mingit kaup kauba vastu tehingut Partsi nimetamisel ei olnud, mina ei usu. Eesti poliitikas ei toimu juba enam ammu midagi, mille eest partneri käest vastuteenet ei soovita. Jääb vaid oodata, millal sotsid oma osa kätte saavad.
Kui keegi soovib minu arvamust kuulda, siis palun! Mina oleksin soovinud teistsugust lahendust – Parts tulnuks parem saata Lihulasse kalmistuvahiks. Vanade pattude heastamiseks.
Veel üks mees, kes on viimasel ajal naistega püsti hädas, on Edgar Savisaar. Rebivad teised vägisi tema tüki käest! Savisaarel on lausa kaks naist korraga kukil – presidendikandidaadi koha napsas vanameistrilt ära Mailis Reps ja juba pikemat aega kõnnib kurjakuulutavalt kannul Kadri Simson, kes julges üritada isegi erakonna esimehe koha ülevõtmist. Mõlemad on seejuures tema endised lemmikud ja usinad õpilased.
Savisaar ja “kurjad” naised
Kuigi mis saaks olla veel meeldivam, kui su oma õpilased on tublid ja kasutavad samu töövõtteid, mida suur õpetaja neisse aastatega süstinud on, siis Savisaarele ometi selline asi mitte kuidagi ei meeldi.
Kaudsemalt on Savisaare kimbutajatega mestis veel kolmaski naine, Kersti Sarapuu, kelle kätte läks hiljaaegu Keskerakonna üks võtmekohtadest, volikogu esimehe tool.
Savisaar, kes on öökulli tarkuse, rebase kavaluse ja ninasarviku visadusega kõigist seni lahenduse leidnud jamadest puhtalt välja tulnud, hakkab alla jääma. Ja just nimelt naistele, kes kogu selle värgi taga on. Mis sest, et erakonna esimeheks püütakse upitada Jüri Ratast.
Kas kõik aga nii läheb, näitab erakorraline kongress. Mina vaatan selle kongressi avamist kindlasti telerist, sest tahan näha-kuulda, kas ka see üritus algab erakonna hümni laulmisega, mille sõnad lõpevad rõõmuhõiskega: “…üksmeelne Keskerakond!” Autor: Toivo Vaik Reede, 21. oktoober 2016.Üha enam on naisi ajateenistuses ja metsloomi küttimas, järjest sagedamini leiab õrnema soo esindajaid laeva kaptenisillalt või lennuki kokpitist. Naisõiguslased rõõmustavad kindlasti, soolise võrdõiguse volinikust rääkimata.Kinnitan kohe loo alguses ka seda, et mulle see meeldib. Eesti naised on alati tublid olnud, kahjuks on aga meie maskuliinsusest pungil igapäevapoliitika nad tihti tagaplaanile surunud. Valitseb ju meil sageli onupojapoliitika – täditütrepoliitikast ei räägi mitte keegi.Kuna Toomas Hendrik Ilvese ametiaeg sai lõplikult mööda, siis tema taburetijalgade saagimisest rääkida ei saa. Kuid järglast sellele postile oli kindlasti vaja, sest kehtiv põhiseadus ei luba meie riiki ilma presidendita pidada.Seda ametit asus suure enesekindlusega endale küsima Eesti üks kogenumaid poliitkorüfeesid Siim Kallas. Juba kevadel andis ta mõnusa naeratuse saatel avalikkusele teada, et tema kavatseb hõivata Kadrioru lossis vabaneva presidenditooli. Et nii lihtsalt need asjad käivadki!Ometi sai Kallase püüdlustel kõige suuremaks komistuskiviks naine nimega Marina Kaljurand. Oli see kellegi tahtlik ninanips selle eest, et mees kuulutas end presidendikandidaadi kandidaadiks veel enne seda, kui oli võitluskaaslastega läbi rääkinud? Mine tea.Kaljurannal läks kampaania igatahes hästi, ta saavutas rahva hulgas nii suure toetuse, mida on omal ajal nautinud vaid Arnold Rüütel. Paraku sai talle saatuslikuks tõsiasi, et põhiseadus ei luba rahval presidenti valida.Mis edaspidi järgnes, on küll kurioosumite kurioosum. Presidendi ametiposti hõivas küll naine, kuid mitte kampaaniat tehes, vaid riigikogu suure enamuse kutsel presidenditoolile istuda! Nädal pärast spiikri esimest kompavat telefonikõnet Kersti Kaljulaidile oligi president ametis! See seik vajaks ilmselt jäädvustamist Guinnessi rekordite raamatus.Hoolimata presidendi määramisest usun ometi siiralt, et saime Eestile väga hea riigipea, sest tegemist on toimeka ja edasipürgiva naisterahvaga.Ilves peab aga nüüd hakkama klattima Ärma talu rahaasju. Loeme pidevalt meediast, kes ja kui palju on pidanud europrojektide rahastamise väärkasutuse tõttu saadud toetusi tagasi maksma. Ja seda päris väikeste möödalaskmiste eest.Olen ise aastaid tagasi juhtinud Lümanda lasteaia renoveerimise europrojekti ja näinud, kui tugev on kontroll raha kasutamise üle. Ka minul tekkis lõpparuandega probleem, nimelt oli arvutiprogramm viimase ehitusarve trükkimise juures teinud käibemaksu arvutamisel ülespoole ümardamise, mille tõttu tuli ehitajalt arve, mis oli üks kroon suurem, kui ette nähtud. Kahjuks oli see ka juba ära tasutud. Oli tükk tegemist, et seda ebakõla klaarida.Nüüd aga lendavad kümned ja kümned tuhanded eurod siia-sinna, see paneb tahes-tahtmata meenutama vanasõna tõllast ja võllast. Kui Ilves on aga osav sell, siis saab ta ka siin ette lükata naise ehk eksabikaasa Evelini, kes juhtis sel ajal firmat, kui lepinguid sõlmiti ja euroraha liigutati.Kas neid kastaneid tuleb hakata tulest välja kandma ja kes seda teeb, mees või naine, näitab aeg. Aga väga paljude inimeste õiglustunnet on tugevasti riivatud.Partsi pahad päevadEuroopa kontrollikoja liikme koht terendas Juhan Partsi silme ees juba kevadel. Et see võitlus aga nii pikalt vindub ja nii süstemaatiliseks kujuneb, ei osanud mees ka oma kõige halvemas unenäos ette näha.Sotside kius oli vankumatu, koguni nii tõsine, et IRL-i kavandatud Juhani lähetamine näis vahepeal nurjuvat. Kurjad keeled telgitagustest on vihjanud, et Partsi piinamise põhjuseks olevat olnud daam nimega Urve Palo, keda sotsid kõrgepalgalise euroametniku kohaga premeerida soovisid.Olid ju mõlemad – nii Parts kui Palo – osalised Väinamere parvlaevaliikluse jamades, seega proovisid mõlemad erakonnad oma valulast silme alt ära saata.Lahendus saabus siin aga sama ootamatult, nagu presidendi paikasaaminegi. Kontrollikoja liige tõusis presidendiks ja Parts saadeti Luksemburgi poole teele. Seega tasus Partsil kannatusi taluda.Jevgeni Ossinovski väidet, mida kordas ka Taavi Rõivas, et mingit kaup kauba vastu tehingut Partsi nimetamisel ei olnud, mina ei usu. Eesti poliitikas ei toimu juba enam ammu midagi, mille eest partneri käest vastuteenet ei soovita. Jääb vaid oodata, millal sotsid oma osa kätte saavad.Kui keegi soovib minu arvamust kuulda, siis palun! Mina oleksin soovinud teistsugust lahendust – Parts tulnuks parem saata Lihulasse kalmistuvahiks. Vanade pattude heastamiseks.Veel üks mees, kes on viimasel ajal naistega püsti hädas, on Edgar Savisaar. Rebivad teised vägisi tema tüki käest! Savisaarel on lausa kaks naist korraga kukil – presidendikandidaadi koha napsas vanameistrilt ära Mailis Reps ja juba pikemat aega kõnnib kurjakuulutavalt kannul Kadri Simson, kes julges üritada isegi erakonna esimehe koha ülevõtmist. Mõlemad on seejuures tema endised lemmikud ja usinad õpilased.Kuigi mis saaks olla veel meeldivam, kui su oma õpilased on tublid ja kasutavad samu töövõtteid, mida suur õpetaja neisse aastatega süstinud on, siis Savisaarele ometi selline asi mitte kuidagi ei meeldi.Kaudsemalt on Savisaare kimbutajatega mestis veel kolmaski naine, Kersti Sarapuu, kelle kätte läks hiljaaegu Keskerakonna üks võtmekohtadest, volikogu esimehe tool.Savisaar, kes on öökulli tarkuse, rebase kavaluse ja ninasarviku visadusega kõigist seni lahenduse leidnud jamadest puhtalt välja tulnud, hakkab alla jääma. Ja just nimelt naistele, kes kogu selle värgi taga on. Mis sest, et erakonna esimeheks püütakse upitada Jüri Ratast.Kas kõik aga nii läheb, näitab erakorraline kongress. Mina vaatan selle kongressi avamist kindlasti telerist, sest tahan näha-kuulda, kas ka see üritus algab erakonna hümni laulmisega, mille sõnad lõpevad rõõmuhõiskega: “…üksmeelne Keskerakond!”
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa ringkonna juhatus tõstatab oma järgmisel koosolekul Kuressaare osakonna juhi Mik Möldri väljavahetamise. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: AINULT MEIE MAAS: Üürike tähelend

maintext:
Uudised
AINULT MEIE MAAS: Üürike tähelend - EKRE Kuressaare osakonna juht Mik Mölder saab sule sappa
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson, Sigrid Osa Teisipäev, 11. oktoober 2016. EKRE Kuressaare osakonna juht Mik Mölder tunnistas, et hindas ennast üle ja oskused jäid napiks. FOTO: Valmar Voolaid Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) Saaremaa ringkonna juhatus tõstatab oma järgmisel koosolekul Kuressaare osakonna juhi Mik Möldri väljavahetamise.
EKRE Saaremaa ringkonna juhatus pidas juuli keskel Kuressaares avatud koosoleku, kus otsustati moodustada Kuressaare osakond, mille juhiks valiti Mik Mölder.
“Miku puhul on tegemist haruldase energiaga, mida peab küll suunama, kuid mille kasutamata jätmine oleks kohutav raiskamine,” põhjendas EKRE Saaremaa ringkonna esimees Maria Kaljuste toona juhi valikut, lisades, et noore mehe süda on õige koha peal.
“Me ei vaata täpselt inimese minevikku, kust ta tuleb, kes on tema ema või isa. Kui inimene tahab midagi teha, siis peab ta võimaluse saama,” sõnas Kaljuste.
Praeguseks on aga olukord muutunud ning Meie Maani jõudnud info kohaselt on EKRE Saaremaa ringkonna juhatusel plaanis Kuressaare osakonna juht välja vahetada. Ka Kaljuste leidis, et Kuressaare osakond praegu väga aktiivselt ei tööta.
Struktuur paigutatakse ringi
“Struktuurid tuleb ümber vaadata. Samas täidab osakond oma põhifunktsioonid ära. Meil on oma kontor, kust saab alati kellegi kätte, avaldusi täita ja kirju jätta,” ütles Kaljuste.
Ta kinnitas, et novembri esimestel päevadel tuleb kokku EKRE Saaremaa ringkonna korraline juhatuse koosolek, millel osalevad ka Kuressaare osakonna juhatuse liikmed ja kus tõenäoliselt osakonna struktuur paigutatakse ringi ning vahetatakse välja osakonna juht Mik Mölder.
“Ta on passiivne. Käis välja hulga lubadusi. Silmad tal särasid. Andsime talle võimaluse, kuid ta ei ole end õigustanud. Juhatus otsustab, kuidas ta need asjad teeb, järgmisel koosolekul,” lubas Maria Kaljuste.
Ülejäänud Kuressaare osakonna juhatus ja aseesimees töötavat tema sõnul aktiivselt. “Tahan aktiivse osavõtuga üritust, kuid selle koha pealt on asi nõrk,” tõdes EKRE Saaremaa ringkonna juht.
Kui Mik Mölder tõesti osakonna juhi kohalt maha võetakse, jääb ta osakonna juhatusse siiski edasi. “Tema positsioon muutub. Vaatame siis, kui aeg käes,” täpsustas Kaljuste.
Üht-teist võiks ette heita
EKRE Saaremaa ringkonna juhatuse liige Alexander Pupart leidis, et praegune Kuressaare osakonna juht on Eestis üks nooremaid ja kuigi üht-teist võiks ette heita, siis püütakse Mik Möldrit koolitada ja kasvatada. Puparti sõnul on seda parem, mida rohkemaid inimesi poliitika huvitab.
“Eks meil on ka nii ja naa, aga põhiline on, et saame ikkagi enam-vähem hakkama,” sõnas Pupart. Ta arvas, et mida rohkem vaieldakse ja võideldakse omavahel, seda parem on igal pool mujal.
EKRE Saaremaa ringkonna juhatuse liige Annely Laid Verlin ei soovinud öelda, kuidas ta Kuressaare osakonna juhi Mik Möldri tööga rahul on.
“Mina pigem ei kommenteeriks seda,” ütles Verlin. Küsimise peale, milline on tema isiklik seisukoht, kostis naine, et tema arvamus ei pruugi ühtida teiste arvamustega ja ta ei riski teemat kommenteerida.
Hindas ennast üle
EKRE Kuressaare osakonna praegune juht Mik Mölder möönis, et hindas end natuke üle. “Tahtsin proovida ja ennast tõestada, aga aega ei jagunud ning oskused jäid napiks. Loodame, et uueks juhiks saab sama aktiivne, kuid oskuste poolest tugevam isik,” lausus Mölder.
Ta lubas EKRE-s edasi olla ning teha tööd samasuguse vaimustusega. “Kes teab, ehk minu võimalus veel tuleb,” lisas Mölder.
EKRE on võtnud plaani Saare maakond osakondadega katta. 7. oktoobril toimus Karja mõisas erakonna Leisi osakonna moodustamise koosolek.
Osakonna juhtgruppi valiti Eimar Truu, Aarne Toomväli ning Maie Tähve. Järgmisena kavandab EKRE osakonna loomist Valjalga. EKRE Saaremaa ringkonna juhatus pidas juuli keskel Kuressaares avatud koosoleku, kus otsustati moodustada Kuressaare osakond, mille juhiks valiti Mik Mölder.“Miku puhul on tegemist haruldase energiaga, mida peab küll suunama, kuid mille kasutamata jätmine oleks kohutav raiskamine,” põhjendas EKRE Saaremaa ringkonna esimees Maria Kaljuste toona juhi valikut, lisades, et noore mehe süda on õige koha peal.“Me ei vaata täpselt inimese minevikku, kust ta tuleb, kes on tema ema või isa. Kui inimene tahab midagi teha, siis peab ta võimaluse saama,” sõnas Kaljuste.Praeguseks on aga olukord muutunud ning Meie Maani jõudnud info kohaselt on EKRE Saaremaa ringkonna juhatusel plaanis Kuressaare osakonna juht välja vahetada. Ka Kaljuste leidis, et Kuressaare osakond praegu väga aktiivselt ei tööta.“Struktuurid tuleb ümber vaadata. Samas täidab osakond oma põhifunktsioonid ära. Meil on oma kontor, kust saab alati kellegi kätte, avaldusi täita ja kirju jätta,” ütles Kaljuste.Ta kinnitas, et novembri esimestel päevadel tuleb kokku EKRE Saaremaa ringkonna korraline juhatuse koosolek, millel osalevad ka Kuressaare osakonna juhatuse liikmed ja kus tõenäoliselt osakonna struktuur paigutatakse ringi ning vahetatakse välja osakonna juht Mik Mölder.“Ta on passiivne. Käis välja hulga lubadusi. Silmad tal särasid. Andsime talle võimaluse, kuid ta ei ole end õigustanud. Juhatus otsustab, kuidas ta need asjad teeb, järgmisel koosolekul,” lubas Maria Kaljuste.Ülejäänud Kuressaare osakonna juhatus ja aseesimees töötavat tema sõnul aktiivselt. “Tahan aktiivse osavõtuga üritust, kuid selle koha pealt on asi nõrk,” tõdes EKRE Saaremaa ringkonna juht.Kui Mik Mölder tõesti osakonna juhi kohalt maha võetakse, jääb ta osakonna juhatusse siiski edasi. “Tema positsioon muutub. Vaatame siis, kui aeg käes,” täpsustas Kaljuste.EKRE Saaremaa ringkonna juhatuse liige Alexander Pupart leidis, et praegune Kuressaare osakonna juht on Eestis üks nooremaid ja kuigi üht-teist võiks ette heita, siis püütakse Mik Möldrit koolitada ja kasvatada. Puparti sõnul on seda parem, mida rohkemaid inimesi poliitika huvitab.“Eks meil on ka nii ja naa, aga põhiline on, et saame ikkagi enam-vähem hakkama,” sõnas Pupart. Ta arvas, et mida rohkem vaieldakse ja võideldakse omavahel, seda parem on igal pool mujal.EKRE Saaremaa ringkonna juhatuse liige Annely Laid Verlin ei soovinud öelda, kuidas ta Kuressaare osakonna juhi Mik Möldri tööga rahul on.“Mina pigem ei kommenteeriks seda,” ütles Verlin. Küsimise peale, milline on tema isiklik seisukoht, kostis naine, et tema arvamus ei pruugi ühtida teiste arvamustega ja ta ei riski teemat kommenteerida.EKRE Kuressaare osakonna praegune juht Mik Mölder möönis, et hindas end natuke üle. “Tahtsin proovida ja ennast tõestada, aga aega ei jagunud ning oskused jäid napiks. Loodame, et uueks juhiks saab sama aktiivne, kuid oskuste poolest tugevam isik,” lausus Mölder.Ta lubas EKRE-s edasi olla ning teha tööd samasuguse vaimustusega. “Kes teab, ehk minu võimalus veel tuleb,” lisas Mölder.EKRE on võtnud plaani Saare maakond osakondadega katta. 7. oktoobril toimus Karja mõisas erakonna Leisi osakonna moodustamise koosolek.Osakonna juhtgruppi valiti Eimar Truu, Aarne Toomväli ning Maie Tähve. Järgmisena kavandab EKRE osakonna loomist Valjalga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad teatas, et pühapäeval teenindavad Virtsu-Kuivastu liini parvlaevad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Virtsu-Kuivastu liini teenindavad Hiiumaa, Ionas ja Harilaid


description: Laupäeval peetud 33. Iecava rahvusvaheline kabeturniir korraldati sel aastal muudetud reglemendiga. Teineteiselt võtsid turniiril mõõtu Läti ja Eesti kümneliikmelised võistkonnad, kuhu kuulus kaheksa meest ja kaks naist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kabetajad käisid Lätis


description: Eile avati Ristiku lasteaias pidulikult koos laulu ja Pipiga uhiuus õues õppimise majake. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ristiku lasteaias õuesõppe maja

maintext:
Uudised
Ristiku lasteaias õuesõppe maja
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 07. oktoober 2016. Ristiku lasteaia õuesõppe maja avamise puhul lauldi üheskoos maja ehitamise laulu ja joonistati Pipiga pilte. Foto: Valmar Voolaid Eile avati Ristiku lasteaias pidulikult koos laulu ja Pipiga uhiuus õues õppimise majake.
Lugu sai alguse lasteaia heategevuslikust laadast möödunud aasta detsembris, mil vanemate abiga koguti kokku 703 eurot.
“Meil oli esialgu plaane üsna igasuguseid. Mõtlesime, et ostame lastele ühe politseiauto, aga samas on meie lasteaed toredaid ja kirevaid atraktsioone täis. Siis mõtlesime, et kuna tänapäeva õppemeetodid on nii vahvad ja õues on põnev õppida, teeme hoopis väljasõppe maja,” rääkis Kuressaare Ristiku lasteaia direktor Monika Talistu.
Lasteaia töömees Vello koos aednik Marekiga ehitasidki maja valmis. Maja projekteeriti koostöös õpetajatega.
“Mõte ja eesmärk on olnud see, kuidas saaks vahvamalt ja mängulisemalt lapsi kooliks ette valmistada. Õuesõppe majake annab suurepärased võimalused õues laua taga maalida, meisterdada, toredaid jutte vesta ja arendavaid mänge mängida,” tutvustas Talistu.
Tema sõnul on see ehe näide heast koostööst vanemate ja lasteaia töötajate vahel. Olenemata tormisest ilmast alustasid lapsed õuesõppe majakeses tööd eile.
Lugu sai alguse lasteaia heategevuslikust laadast möödunud aasta detsembris, mil vanemate abiga koguti kokku 703 eurot.“Meil oli esialgu plaane üsna igasuguseid. Mõtlesime, et ostame lastele ühe politseiauto, aga samas on meie lasteaed toredaid ja kirevaid atraktsioone täis. Siis mõtlesime, et kuna tänapäeva õppemeetodid on nii vahvad ja õues on põnev õppida, teeme hoopis väljasõppe maja,” rääkis Kuressaare Ristiku lasteaia direktor Monika Talistu.Lasteaia töömees Vello koos aednik Marekiga ehitasidki maja valmis. Maja projekteeriti koostöös õpetajatega.“Mõte ja eesmärk on olnud see, kuidas saaks vahvamalt ja mängulisemalt lapsi kooliks ette valmistada. Õuesõppe majake annab suurepärased võimalused õues laua taga maalida, meisterdada, toredaid jutte vesta ja arendavaid mänge mängida,” tutvustas Talistu.Tema sõnul on see ehe näide heast koostööst vanemate ja lasteaia töötajate vahel. Olenemata tormisest ilmast alustasid lapsed õuesõppe majakeses tööd eile.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Salme rahvamajas Saaremaa Roolipiigade 20 aasta juubelipidu ning viidi läbi ka uue juhi valimine. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Roolipiigad pidasid 20 aasta juubelit

maintext:
Uudised
Roolipiigad pidasid 20 aasta juubelit
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 08. oktoober 2016. Kokkusaamist alustasid roolipiigad klaase kokku lüües. Foto: Valmar Voolaid Eile toimus Salme rahvamajas Saaremaa Roolipiigade 20 aasta juubelipidu ning viidi läbi ka uue juhi valimine.
Alustati piduliku poolega, kus võtsid sõna Salme vallavolikogu esimees Andrus Raun, riigikogu liige Kalle Laanet ja Saare maavanem Kaido Kaasik. Samuti tänasid Roolipiigade eestvedajat Juuli Pihli mitmed seltsingu liikmed.
Juuli Pihl meenutas lõbusate lugudega aega, kuidas 20 aastat tagasi Saaremaa Roolipiigad üldse alguse said. Esimene kokkutulek toimus 8. oktoobril 1996 Tiirimetsa koolimajas. “Käisime hommikul kokkutuleku jaoks saia küpsetamas ja kui sealt tagasi liikusin, tuli mulle vastu üks auto, kus olnud meesterahvas küsis, kus koolimaja on,“ meenutas Pihl.
“Ma ütlesin, et ei tea miks see teid huvitab? Vastati, et nad kuulsid, et seal pidi olema naistraktoristide kokkutulek. Küsisin, et kas te olete naisterahvas? Tuli välja, et nad olid Maalehe toimetusest.“
Suvel teevad roolipiigad tavaliselt kolm ekskursiooni. Järgmisel aastal minnakse juuni esimesel nädalavahetusel 15. vabariiklikule kokkutulekule Tartu maakonda Lähtele. “Mis pärast seda teeme, see selgub hiljem,“ ütles ta muigamisi.
Hakkas tervisele
Viive Riisik oli oma sõnul juba pisikese plikana kindel, et temast peab saama traktorist ja nii ka läks – ta õppis toonases Kuressaare maakutsekoolis autode ja traktorite remondilukksepaks. Vahepeal tahtis ta küll alla anda, sest tekkis raskusi mootoritest sotti saamisel, aga seda tal ei lastud.
“Üks meister ütles direktorile, et ma tahan eriala vahetada. Siis tuli direktor Kuusk ja ütles, et käib ise mind aitamas ja nii oligi,“ ütles ta rahulolevalt, sest tegelikult oli ju see tema unistuste ala.
Tervis pidas tal kenasti vastu ja kõrvakuulmisel pole ka midagi viga. “Majandis tööl olles sain õnneks üsna ruttu uue traktori T16, mis oli kabiiniga. Kevadel olid muidugi kartulivagusid kündes väga pikad päevad, nii et õhtuks olid jalad täitsa surnud ja surisesid.“
Viive Laur oli pärast kaheksanda klassi lõppu kindel, et läheb traktoristiks õppima. Praktikal olles pakkus Lauri sõnul meestele ikka rõõmu ainsat naist kiusata.
“Viimasel päeval, kui ma oma väikese, T25 traktoriga kruusa pidin vedama, lajatasid mehed raske koorma kärusse. Nii kui ma siis üritasin mäest üles liikuma hakata, tõusis masina esimene ots üles ning mina käru ja traktori vahel selili maas,“ meenutas ta, lisades, et mehed hüppasid siis vastukaaluks kapotile, et traktor püsti saada.
Laur aga tunnistab, et toonane töö hakkas nii kõrvakuulmisele kui kogu kehale.
Eilsel juubeliüritusel valiti aga salajase hääletamise teel Juuli Pihl suure häälteenamusega tagasi seltsi juhtima. Alustati piduliku poolega, kus võtsid sõna Salme vallavolikogu esimees Andrus Raun, riigikogu liige Kalle Laanet ja Saare maavanem Kaido Kaasik. Samuti tänasid Roolipiigade eestvedajat Juuli Pihli mitmed seltsingu liikmed.Juuli Pihl meenutas lõbusate lugudega aega, kuidas 20 aastat tagasi Saaremaa Roolipiigad üldse alguse said. Esimene kokkutulek toimus 8. oktoobril 1996 Tiirimetsa koolimajas. “Käisime hommikul kokkutuleku jaoks saia küpsetamas ja kui sealt tagasi liikusin, tuli mulle vastu üks auto, kus olnud meesterahvas küsis, kus koolimaja on,“ meenutas Pihl.“Ma ütlesin, et ei tea miks see teid huvitab? Vastati, et nad kuulsid, et seal pidi olema naistraktoristide kokkutulek. Küsisin, et kas te olete naisterahvas? Tuli välja, et nad olid Maalehe toimetusest.“Suvel teevad roolipiigad tavaliselt kolm ekskursiooni. Järgmisel aastal minnakse juuni esimesel nädalavahetusel 15. vabariiklikule kokkutulekule Tartu maakonda Lähtele. “Mis pärast seda teeme, see selgub hiljem,“ ütles ta muigamisi.Viive Riisik oli oma sõnul juba pisikese plikana kindel, et temast peab saama traktorist ja nii ka läks – ta õppis toonases Kuressaare maakutsekoolis autode ja traktorite remondilukksepaks. Vahepeal tahtis ta küll alla anda, sest tekkis raskusi mootoritest sotti saamisel, aga seda tal ei lastud.“Üks meister ütles direktorile, et ma tahan eriala vahetada. Siis tuli direktor Kuusk ja ütles, et käib ise mind aitamas ja nii oligi,“ ütles ta rahulolevalt, sest tegelikult oli ju see tema unistuste ala.Tervis pidas tal kenasti vastu ja kõrvakuulmisel pole ka midagi viga. “Majandis tööl olles sain õnneks üsna ruttu uue traktori T16, mis oli kabiiniga. Kevadel olid muidugi kartulivagusid kündes väga pikad päevad, nii et õhtuks olid jalad täitsa surnud ja surisesid.“Viive Laur oli pärast kaheksanda klassi lõppu kindel, et läheb traktoristiks õppima. Praktikal olles pakkus Lauri sõnul meestele ikka rõõmu ainsat naist kiusata.“Viimasel päeval, kui ma oma väikese, T25 traktoriga kruusa pidin vedama, lajatasid mehed raske koorma kärusse. Nii kui ma siis üritasin mäest üles liikuma hakata, tõusis masina esimene ots üles ning mina käru ja traktori vahel selili maas,“ meenutas ta, lisades, et mehed hüppasid siis vastukaaluks kapotile, et traktor püsti saada.Laur aga tunnistab, et toonane töö hakkas nii kõrvakuulmisele kui kogu kehale.Eilsel juubeliüritusel valiti aga salajase hääletamise teel Juuli Pihl suure häälteenamusega tagasi seltsi juhtima.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui aastakümneid tagasi olid kalurid ühed rikkamad mehed, mida kinnitas Nasva küla uhkete majade rohkus, siis nüüd tuleb rannakaluril äraelamiseks leida mingi lisateenistus. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Kaluri argipäev – mudila kilost viis senti!
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 27. oktoober 2016. Vello Salong päästis tänavu ühte ja sama kala kaks korda. FOTO: Veljo Kuivjõgi Kui aastakümneid tagasi olid kalurid ühed rikkamad mehed, mida kinnitas Nasva küla uhkete majade rohkus, siis nüüd tuleb rannakaluril äraelamiseks leida mingi lisateenistus.
Rannakalur Vello Salong, kelle põhitegevuseks on kalapüük, ei piirdu seetõttu ainult Muratsi, Kasti ja Sepamäe lahe kalavetega, vaid käib tihti ka Küdema lahest kala nõudlemas. Ning lisaks tegeleb talupidamisega. Kui temale eile helistasime, ütles Vello, et kohe-kohe stardib ta oma paarilise Paavoga Küdema lahele.
“Tahame punast kala proovida. Suvi läbi käime Küdema lahes. Meie pool, Muratsi kandis, on lesta vähe. Meil mõlemal on 15 võrguluba. Saame lesta, ahvenat, äärevõrkudest ka natuke räime. Lesta on siin kenasti, aga sellel pole enam turgu. Suvel, kui oli suur nõudlus, kükitas kala sügaval. Kui aga üldse kalasaagist rääkida, siis põhiline on mudil, mida ostetakse viie sendiga kilost. Kala väljanägemine pole ahvatlev – kes korra on ostnud, see teist korda enam ei osta. Seda just väljanägemise pärast, ehkki kala on maitsev. Ümarmudil on ahvenaline, kuid ogadeta, teda on ka lihtne puhastada, ainult soolikas sees.
Oleks ta suurem, oleks minek kindlasti parem,” rääkis staažikas kalur.
Vello olevat kuulnud, et ÖselFoods leidis mudilale turu. Ehk hakkab selle kalaliigiga edaspidi paremini minema. Kalur lisas, et mudil on Kaspia ja Musta mere kala, kes viis-kuus aastat tagasi siia vetesse ilmselt laevatrümmide kaudu sattus.
Säga päästmise lugu
“Sel aastal saime Kasti lahest kaks korda ühe ja sama säga. Esimene kord võrgust, teine kord mõrrast. Kuna säga on kaitsealune kala, siis sama kala sai kaks korda vette tagasi lastud.” Kala oli kaluri hinnangul priske, umbes kahekilone. Kalurilt väga kena tegu!
Sel aastal on mehel näkanud ka mõne angerjaga. “Sepamäe lahest sain neli angerjat. Mõrrad on mul ainult Muratsi kandi lahtedes, Mustjala kandis on vaid võrgupüük. Sel aastal oli ahvenasaak väga kena. Saaremaal on väga hea firma – Leedevälja OÜ Nasval. Kui seda poleks, ei oleks kalaga midagi teha, sest palju kalapoed müüa suudavad. Leedevälja maksab kaluritele kas samal või järgmisel päeval. Raha kättesaamisega pole mingit muret.”
Praegu, kui üsna vara pimedaks läheb, tuleb võrkude vette laskmiseks juba ühe-kahe vahel kalaranda sõita, et võrgud enne pimedust vette saaks. Kui ilm selgem, siis vahel vaadatakse Vello sõnul mõni võrguots enne kojusõitu ära. Juhtub, et näkkab. Aga hommikul uuesti merele. Ühe saagi saamiseks tuleb paarsada kilomeetrit sõitu. Autojuhid teavad, mis see maksma läheb.
Kuid ilmatu töö on ka võrkude parandamisega. “Paikamisega läheb mitu kuud. Kivised rannad on võrkudele halastamatud. Kõigele vaatamata kaluriamet mulle meeldib. Ütlen nii, pankrotti küll ajab, kuid nälga ei jäta. Muud ametid peavad kõrval olema. Mul on popsitalu, pean ka lambaid ja mesilasi, kuigi kaluriamet on põhiline.”
Vello enda lemmikkala on siig, mille püügihooaeg peagi terendab. Parim siiapüügiaeg on mehe sõnul oktoobripühade ajal.
Soovime siis Vellole ja Paavole ning kõigile teistele rannakaluritele kivi kotti, et kogu saarerahval kohalik värske kala ikka saadaval oleks! Rannakalur Vello Salong, kelle põhitegevuseks on kalapüük, ei piirdu seetõttu ainult Muratsi, Kasti ja Sepamäe lahe kalavetega, vaid käib tihti ka Küdema lahest kala nõudlemas. Ning lisaks tegeleb talupidamisega. Kui temale eile helistasime, ütles Vello, et kohe-kohe stardib ta oma paarilise Paavoga Küdema lahele.“Tahame punast kala proovida. Suvi läbi käime Küdema lahes. Meie pool, Muratsi kandis, on lesta vähe. Meil mõlemal on 15 võrguluba. Saame lesta, ahvenat, äärevõrkudest ka natuke räime. Lesta on siin kenasti, aga sellel pole enam turgu. Suvel, kui oli suur nõudlus, kükitas kala sügaval. Kui aga üldse kalasaagist rääkida, siis põhiline on mudil, mida ostetakse viie sendiga kilost. Kala väljanägemine pole ahvatlev – kes korra on ostnud, see teist korda enam ei osta. Seda just väljanägemise pärast, ehkki kala on maitsev. Ümarmudil on ahvenaline, kuid ogadeta, teda on ka lihtne puhastada, ainult soolikas sees.Oleks ta suurem, oleks minek kindlasti parem,” rääkis staažikas kalur.Vello olevat kuulnud, et ÖselFoods leidis mudilale turu. Ehk hakkab selle kalaliigiga edaspidi paremini minema. Kalur lisas, et mudil on Kaspia ja Musta mere kala, kes viis-kuus aastat tagasi siia vetesse ilmselt laevatrümmide kaudu sattus.“Sel aastal saime Kasti lahest kaks korda ühe ja sama säga. Esimene kord võrgust, teine kord mõrrast. Kuna säga on kaitsealune kala, siis sama kala sai kaks korda vette tagasi lastud.” Kala oli kaluri hinnangul priske, umbes kahekilone. Kalurilt väga kena tegu!Sel aastal on mehel näkanud ka mõne angerjaga. “Sepamäe lahest sain neli angerjat. Mõrrad on mul ainult Muratsi kandi lahtedes, Mustjala kandis on vaid võrgupüük. Sel aastal oli ahvenasaak väga kena. Saaremaal on väga hea firma – Leedevälja OÜ Nasval. Kui seda poleks, ei oleks kalaga midagi teha, sest palju kalapoed müüa suudavad. Leedevälja maksab kaluritele kas samal või järgmisel päeval. Raha kättesaamisega pole mingit muret.”Praegu, kui üsna vara pimedaks läheb, tuleb võrkude vette laskmiseks juba ühe-kahe vahel kalaranda sõita, et võrgud enne pimedust vette saaks. Kui ilm selgem, siis vahel vaadatakse Vello sõnul mõni võrguots enne kojusõitu ära. Juhtub, et näkkab. Aga hommikul uuesti merele. Ühe saagi saamiseks tuleb paarsada kilomeetrit sõitu. Autojuhid teavad, mis see maksma läheb.Kuid ilmatu töö on ka võrkude parandamisega. “Paikamisega läheb mitu kuud. Kivised rannad on võrkudele halastamatud. Kõigele vaatamata kaluriamet mulle meeldib. Ütlen nii, pankrotti küll ajab, kuid nälga ei jäta. Muud ametid peavad kõrval olema. Mul on popsitalu, pean ka lambaid ja mesilasi, kuigi kaluriamet on põhiline.”Vello enda lemmikkala on siig, mille püügihooaeg peagi terendab. Parim siiapüügiaeg on mehe sõnul oktoobripühade ajal.Soovime siis Vellole ja Paavole ning kõigile teistele rannakaluritele kivi kotti, et kogu saarerahval kohalik värske kala ikka saadaval oleks!
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba viiendat aastat tunnustab Eesti Pimedate Liit neid inimesi, asutusi ja organisatsioone, kes on eelneva aasta jooksul aidanud nägemispuudega inimeste elukvaliteeti parandada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ellen Teemus pälvib pimedate liidu tunnustuse


description: Neljapäeval Leisi koolis kogunenud lastevanemate koosolekul leiti, et koolis peab jätkuma ka gümnaasiumiosa, mille sulgemise teema tuleb esmaspäeval volikogu istungil arutusele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lapsevanemad pooldavad Leisi keskkooli säilimist
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 15. oktoober 2016. Mis tahes otsus Leisi kooli suhtes ka tehakse, saavad kõik gümnasistid kooli siiski lõpetada. FOTO: Valmar Voolaid Neljapäeval Leisi koolis kogunenud lastevanemate koosolekul leiti, et koolis peab jätkuma ka gümnaasiumiosa, mille sulgemise teema tuleb esmaspäeval volikogu istungil arutusele.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Oktoobri alguspäevil toimus Kuressaares Osilia koolituskeskuses rahvusvahelise projekti “Tools 4 Trainers to Empower NEET-s” (T4TEMP) ehk “Vahendid koolitajatele ja spetsialistidele NEET-ide julgustamiseks ja suunamiseks” avakoosolek. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Saarlased veavad noorte töötuse leevendamise programmi
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 21. oktoober 2016. Avakoosolekut viis läbi Osilia koolituskeskuse juhataja Margit Düüna. Ümarlaual on koostööpartnerid Hispaaniast, Küproselt, Kreekast, Itaaliast ja Suurbritanniast. FOTO: Valmar Voolaid Oktoobri alguspäevil toimus Kuressaares Osilia koolituskeskuses rahvusvahelise projekti “Tools 4 Trainers to Empower NEET-s” (T4TEMP) ehk “Vahendid koolitajatele ja spetsialistidele NEET-ide julgustamiseks ja suunamiseks” avakoosolek.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti Energia hinnangul peaks Ruhnu saar tulevikus lisaks diiselgeneraatoritele elektri tootmiseks kasutusele võtma ka päikesepaneelid ja võimalusel ühe elektrituuliku. Uue energiatootmislahenduseni peaks saar jõudma 2017. aasta teises pooles. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Eesti Energia: Ruhnu peaks keskenduma taastuvenergiale
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: BNS Neljapäev, 13. oktoober 2016. Eesti Energia hinnangul peaks Ruhnu saar tulevikus lisaks diiselgeneraatoritele elektri tootmiseks kasutusele võtma ka päikesepaneelid ja võimalusel ühe elektrituuliku. Uue energiatootmislahenduseni peaks saar jõudma 2017. aasta teises pooles.
Ruhnul oleks majanduslik-tehniliselt parim elektritootmise lahendus kombineerida omavahel päikesepaneelid, diiselgeneraatorid, akud ja võimalusel ka üks elektrituulik, rääkisid Enefit Taastuvenergia juhatuse liige Innar Kaasik ja Eesti Energia uute energialahenduste juht Alo Kelder eilsel riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungil, vahendas riigikogu pressiteenistus.
Eesti Energia esindajad märkisid, et Ruhnu kohalik kogukond ja vallavalitsus pooldavad uue terviklahenduse realiseerumist. Praegu toodab Ruhnu elektrit diiselgeneraatoritega, ent eesmärk on luua saarele optimaalne elektritootmislahendus, mis oleks kaasaegne, keskkonnasõbralik, vähendaks elektri tootmiseks kasutatava diisli kogust ning vajadust selle veoks saarele.
“Meie siht ongi toota energiat senisest enam taastuvatest energiaallikatest. Tänaseks on erinevad taastuvelektri tootmistehnoloogiad arenenud nii kaugele, et on olemas mitmes mõttes optimaalsemaid lahendusi kui diislikütus. On elementaarne, et tuleb vähendada diislikütuse kasutamist,“ ütles Kelder.
Esialgse prognoosi järgi peaks uus elektritootmise terviklahendus Ruhnu saarel valmis saama 2017. aasta teises pooles. Ruhnul oleks majanduslik-tehniliselt parim elektritootmise lahendus kombineerida omavahel päikesepaneelid, diiselgeneraatorid, akud ja võimalusel ka üks elektrituulik, rääkisid Enefit Taastuvenergia juhatuse liige Innar Kaasik ja Eesti Energia uute energialahenduste juht Alo Kelder eilsel riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungil, vahendas riigikogu pressiteenistus.Eesti Energia esindajad märkisid, et Ruhnu kohalik kogukond ja vallavalitsus pooldavad uue terviklahenduse realiseerumist. Praegu toodab Ruhnu elektrit diiselgeneraatoritega, ent eesmärk on luua saarele optimaalne elektritootmislahendus, mis oleks kaasaegne, keskkonnasõbralik, vähendaks elektri tootmiseks kasutatava diisli kogust ning vajadust selle veoks saarele.“Meie siht ongi toota energiat senisest enam taastuvatest energiaallikatest. Tänaseks on erinevad taastuvelektri tootmistehnoloogiad arenenud nii kaugele, et on olemas mitmes mõttes optimaalsemaid lahendusi kui diislikütus. On elementaarne, et tuleb vähendada diislikütuse kasutamist,“ ütles Kelder.Esialgse prognoosi järgi peaks uus elektritootmise terviklahendus Ruhnu saarel valmis saama 2017. aasta teises pooles.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Kohviku Mosaiik kodulehe andmetel sulges Tallinnas Vabaduse väljaku ääres
Kaarli puiesteel tegutsenud Mosaiik septembrikuus uksed. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tallinna Mosaiik sulges uksed

maintext:
Uudised
Tallinna Mosaiik sulges uksed
Kolmapäev, 26. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 26. oktoober 2016. Kohviku Mosaiik kodulehe andmetel sulges Tallinnas Vabaduse väljaku ääres Kaarli puiesteel tegutsenud Mosaiik septembrikuus uksed.
Söögikoht tegutses pealinnas alates 2010. aasta jaanuarist.
Kohvikupidaja Katrin Tuisk tõdes, et ei soovi teemat pikemalt kommenteerida, kuid ütles sulgemise põhjuseks, et aeg on edasi läinud ja asi on end ammendanud.
Sellega ta kursis ei ole, kas ja kes endisel kohvikupinnal nüüd tegutseb.
Küll aga kinnitas Tuisk, et Kuressaare Mosaiigi kohvik sai just väikese värskenduskuuri ja see jääb avatuks. Söögikoht tegutses pealinnas alates 2010. aasta jaanuarist.Kohvikupidaja Katrin Tuisk tõdes, et ei soovi teemat pikemalt kommenteerida, kuid ütles sulgemise põhjuseks, et aeg on edasi läinud ja asi on end ammendanud.Sellega ta kursis ei ole, kas ja kes endisel kohvikupinnal nüüd tegutseb.Küll aga kinnitas Tuisk, et Kuressaare Mosaiigi kohvik sai just väikese värskenduskuuri ja see jääb avatuks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna hommikul kell 8.30 Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltica lennuk pööras pärast 20-minutilist õhusõitu ootamatult nina tagasi pealinna suunas ja maandus kell 9.07 hoopis Tallinnas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Kuressaarde startinud lennuk pöördus tagasi, reisijad on lõksus! (TÄIENEB JOOKSVALT) (5)
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 17. oktoober 2016. Transaviabaltika tõi Kuressaare liinile Aviesi kasutatud lennuki. Täna hommikul kell 8.30 Tallinnast Kuressaarde startinud Transaviabaltica lennuk pööras pärast 20-minutilist õhusõitu ootamatult nina tagasi pealinna suunas ja maandus kell 9.07 hoopis Tallinnas.
Kuressaarde sõitma pidunud lennuki pardal oli viis reisijat ja kaks meeskonnaliiget. Reisijate seas on ka Meie Maa peatoimetaja Veiko Visnapuu, kes hoiab lugejaid edasiste sündmustega operatiivselt kursis.
Kõik reisijad olid algselt suures segaduses, sest Transaviabaltika lubas uut informatsiooni alles kell 9.45.
Kell 9.35 teatas lennufirma, et uus väljumisaeg Tallinnast Kuressaarde on alles kell 11.25. Kell 9.40 teatas lennufirma, et Tallinnas ootavatele reisijatele hakatakse jagama toidutalonge.
Nagu lennuki kapteni jutust aru võis saada, olevat tegu „tehnilise probleemiga”. Sama kinnitas lennukist lennujaama tagasi suundunud reisijatele ka väravas number 1 Tallinna lennujaama töötaja.
Üks reisija osutas, et nägi lennuki ühe propelleri juures suitsu. Üks reisija pidi juba tühistama ka oma hommikused kliendikohtumised, mis tal olid Kuressaares kokku lepitud
Kuressaares on lõksus 18 inimest
Kuressaare lennujaama juht Mati Tang ütles kell 9.35 Meie Maale, et lennuk pöördus tagasi Tallinna generaatori vea tõttu.
Tema sõnul ootab praegu Kuressaare lennujaamas 18 inimest, et sõita Saaremaalt pealinna. Lennuk mahutab 19 reisijat, seega on Saaremaal lõksus sisuliselt lennukitäis inimesi. Kuressaarde sõitma pidunud lennuki pardal oli viis reisijat ja kaks meeskonnaliiget. Reisijate seas on ka Meie Maa peatoimetaja Veiko Visnapuu, kes hoiab lugejaid edasiste sündmustega operatiivselt kursis.Kõik reisijad olid algselt suures segaduses, sest Transaviabaltika lubas uut informatsiooni alles kell 9.45.Kell 9.35 teatas lennufirma, et uus väljumisaeg Tallinnast Kuressaarde on alles kell 11.25. Kell 9.40 teatas lennufirma, et Tallinnas ootavatele reisijatele hakatakse jagama toidutalonge.Nagu lennuki kapteni jutust aru võis saada, olevat tegu „tehnilise probleemiga”. Sama kinnitas lennukist lennujaama tagasi suundunud reisijatele ka väravas number 1 Tallinna lennujaama töötaja.Üks reisija osutas, et nägi lennuki ühe propelleri juures suitsu. Üks reisija pidi juba tühistama ka oma hommikused kliendikohtumised, mis tal olid Kuressaares kokku lepitudKuressaare lennujaama juht Mati Tang ütles kell 9.35 Meie Maale, et lennuk pöördus tagasi Tallinna generaatori vea tõttu.Tema sõnul ootab praegu Kuressaare lennujaamas 18 inimest, et sõita Saaremaalt pealinna. Lennuk mahutab 19 reisijat, seega on Saaremaal lõksus sisuliselt lennukitäis inimesi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa igapäevane lugeja on kindlasti märganud, et viimastel aegadel on meie arvamusküljel sõna võtnud väga uhke plejaad mehi. Selline tõeliste arvamuslugude küllus teeks kadedaks iga lehe, aga nüüd tahame astuda veelgi põnevama sammu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lavale astub naiskolumnist

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Lavale astub naiskolumnist (1)
Teisipäev, 11. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Meie Maa igapäevane lugeja on kindlasti märganud, et viimastel aegadel on meie arvamusküljel sõna võtnud väga uhke plejaad mehi. Selline tõeliste arvamuslugude küllus teeks kadedaks iga lehe, aga nüüd tahame astuda veelgi põnevama sammu.
“Kibestunud vanamehed”, nagu meie esikolumnist Mart Soidro on oma ametivendi naljatamisi tituleerinud, on enda hulka kutsunud ka esimese naise, Brit Kerbo. Kui aga lugeda tänasest Meie Maast Briti esimest lugu, siis tegelikult ta muigab sellise seisukoha peale, et naine on vaja punti võtta lihtsalt sookvootide pärast ja praegusel juhul ei ole seda tehtudki.
Brit ei saa meie lehes sõna mitte sellepärast, et ta on naine, vaid et ta on naine, kellel on oma arvamus ja kes oskab ja tahab seda välja öelda.
“Ma ei taha naiseks olemise eest midagi saada. Ma tahan olla oodatud ja märgatud võimekuse eest näha suuremat pilti, siiruse ja kirglikkuse eest oma tegemistes, teadvustamise eest, et minul ei ole kõiki õigeid vastuseid, ja soovi eest pidevalt areneda,” on Briti sõnum.
Tasub järele teha! Autor: MM Teisipäev, 11. oktoober 2016.“Kibestunud vanamehed”, nagu meie esikolumnist Mart Soidro on oma ametivendi naljatamisi tituleerinud, on enda hulka kutsunud ka esimese naise, Brit Kerbo. Kui aga lugeda tänasest Meie Maast Briti esimest lugu, siis tegelikult ta muigab sellise seisukoha peale, et naine on vaja punti võtta lihtsalt sookvootide pärast ja praegusel juhul ei ole seda tehtudki.Brit ei saa meie lehes sõna mitte sellepärast, et ta on naine, vaid et ta on naine, kellel on oma arvamus ja kes oskab ja tahab seda välja öelda.“Ma ei taha naiseks olemise eest midagi saada. Ma tahan olla oodatud ja märgatud võimekuse eest näha suuremat pilti, siiruse ja kirglikkuse eest oma tegemistes, teadvustamise eest, et minul ei ole kõiki õigeid vastuseid, ja soovi eest pidevalt areneda,” on Briti sõnum.Tasub järele teha!
Veel artikleid samast teemast »


description: 1960. aastate algust iseloomustas suurriikide vaheliste pingete eskaleerumine. Veebruaris 1960 sai Prantsusmaa USA, NSV Liidu ja Suurbritannia järel maailma neljandaks tuumariigiks. 1. mail õnnestus Nõukogude õhuväel Sverdlovski lähistel alla tulistada USA luurelennuk U-2 ja vangistada selle piloot Francis Gary Powers. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
EV100
Powers lasti alla, Gagarin üles, Saare kalurid Atlandile
Esmaspäev, 03. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Olavi Pesti Esmaspäev, 03. oktoober 2016. Saarlased XV üldlaulupeo rongkäigus. 1960. Fotod: Saaremaa Muuseumi fotokogu 1960. aastate algust iseloomustas suurriikide vaheliste pingete eskaleerumine. Veebruaris 1960 sai Prantsusmaa USA, NSV Liidu ja Suurbritannia järel maailma neljandaks tuumariigiks. 1. mail õnnestus Nõukogude õhuväel Sverdlovski lähistel alla tulistada USA luurelennuk U-2 ja vangistada selle piloot Francis Gary Powers.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna alanud on intensiivsem küttimisperiood, hakkab veterinaar- ja toidulaboratoorium oktoobrist analüüsima metssigadelt võetud seakatku proove ka pühapäeval. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Katku uuritakse ka nädalavahetusel

maintext:
Uudised
Katku uuritakse ka nädalavahetusel
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 05. oktoober 2016. Kuna alanud on intensiivsem küttimisperiood, hakkab veterinaar- ja toidulaboratoorium oktoobrist analüüsima metssigadelt võetud seakatku proove ka pühapäeval.
“Seoses jahihooaja algusega oleme pikendanud laboratooriumi tööaega nädalavahetustel, et kõik proovid jõuaksid õigeaegselt laborisse ja saaksid võimalikult kiiresti analüüsitud,” ütles veterinaar- ja toiduameti (VTA) peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Veterinaar- ja toiduamet on korraldanud laupäeviti metssea vereproovide kogumise ja laboratooriumisse saatmise. Jahimeestel on võimalus toimetada vereproovid laupäeviti kokkulepitud ajaks maakonna veterinaarkeskusesse, et labor saaks neid juba pühapäeval analüüsida.
“Selleks, et alanud jahihooajal metssigade küttimine laabuks ja kõik piirangutsoonides kütitud metssead saaksid uuritud, kutsume jahimehi kasutama VTA poolt loodud võimalusi proovide edastamiseks,” ütles jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts.
Ööpäeva jooksul
VTA võtab proove vastu ööpäeva jooksul, jahimeestele jääb ka võimalus ise proove laboratooriumisse viia. Prooviga peab kindlasti kaasas olema kaaskiri.
Tänavu on 30. septembri seisuga sigade Aafrika katku suhtes uuritud 11 239 metssiga, neist 1133 on tuvastatud seakatk.
Seakatku tõrjumiseks on seatud eesmärk saavutada 2018. aasta veebruari lõpuks metssigade asustustihedus 1,5 isendit 1000 hektari kohta igas jahipiirkonnas ning käesoleva jahiaasta lõpuks vähem kui kaks isendit 1000 hektari kohta.
Keskkonnaagentuur on seadnud käesoleva jahiaasta metssigade küttimismahuks vähemalt 17 850 metssiga. Saare maakonnas on kohustuslikuks küttimismahuks 4500 isendit. Viimane isend, millel katk vereproovist diagnoositi, leiti 23. septembril Saaremaal Torgu vallast Kargi külast. “Seoses jahihooaja algusega oleme pikendanud laboratooriumi tööaega nädalavahetustel, et kõik proovid jõuaksid õigeaegselt laborisse ja saaksid võimalikult kiiresti analüüsitud,” ütles veterinaar- ja toiduameti (VTA) peadirektori asetäitja Olev Kalda.Veterinaar- ja toiduamet on korraldanud laupäeviti metssea vereproovide kogumise ja laboratooriumisse saatmise. Jahimeestel on võimalus toimetada vereproovid laupäeviti kokkulepitud ajaks maakonna veterinaarkeskusesse, et labor saaks neid juba pühapäeval analüüsida.“Selleks, et alanud jahihooajal metssigade küttimine laabuks ja kõik piirangutsoonides kütitud metssead saaksid uuritud, kutsume jahimehi kasutama VTA poolt loodud võimalusi proovide edastamiseks,” ütles jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts.VTA võtab proove vastu ööpäeva jooksul, jahimeestele jääb ka võimalus ise proove laboratooriumisse viia. Prooviga peab kindlasti kaasas olema kaaskiri.Tänavu on 30. septembri seisuga sigade Aafrika katku suhtes uuritud 11 239 metssiga, neist 1133 on tuvastatud seakatk.Seakatku tõrjumiseks on seatud eesmärk saavutada 2018. aasta veebruari lõpuks metssigade asustustihedus 1,5 isendit 1000 hektari kohta igas jahipiirkonnas ning käesoleva jahiaasta lõpuks vähem kui kaks isendit 1000 hektari kohta.Keskkonnaagentuur on seadnud käesoleva jahiaasta metssigade küttimismahuks vähemalt 17 850 metssiga. Saare maakonnas on kohustuslikuks küttimismahuks 4500 isendit. Viimane isend, millel katk vereproovist diagnoositi, leiti 23. septembril Saaremaal Torgu vallast Kargi külast.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juba juulis alustas maakonna suurim kartulikasvataja Guido Lindmäe kartulivõtuga, kaupluste nõudlusel, kuigi siis olid mugulad veel väiksevõitu. Nüüdseks on kartulivõtt unustatud ja suurem osa köögiviljadest on samuti üles võetud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Saarlased kohaliku kartuli ja köögiviljata ei jää
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Juba juulis alustas maakonna suurim kartulikasvataja Guido Lindmäe kartulivõtuga, kaupluste nõudlusel, kuigi siis olid mugulad veel väiksevõitu. Nüüdseks on kartulivõtt unustatud ja suurem osa köögiviljadest on samuti üles võetud.
Eile ütles ettevõtja, et kõik on joone peal. “Kapsast on veel natuke võtta, neli hektarit, mis 22 hektariga võrreldes on ju vähe. Vähem kui kümne päevaga peaks saama koristustöödega ühele poole. Oleme igati rahul, ainult porgandid jäid veidi lühikeseks, seda mõjutas muldade kuivus, eriti sügavamates kihtides,” rääkis Lindmäe.
Tarbijate ühistu kauplustes on saadaval kõige ilusamad ja paraja suurusega kapsapead, mitte nii suured, et annab tassida ja ühest peast saab kolm-neli toidukorda. Seetõttu, et kauplustesse läheb ainult valikkapsas, suuremad pead tehakse hapukapsaks.
Nõudlus hapukapsa järele aina suureneb
Nõudlus Lindmäe hapukapsa järele kogub tuure. Põhjusega. Tihe valmistamise tsükkel tagab hapukapsa värskuse. “Minu hapukapsas läheb iga aastaga nõutavamaks, ilmselt on see teistelt turuosa võitnud. Aga see saaks tarbijate jaoks veelgi parem olla, kui kaubandusketid ei nõuaks väikepakendatud kaupa. Meilt läheb välja väga hea hapukapsas, kuid ega see kilepakendis kaua püsi, kiles kaotab see ikkagi oma värskuse ja pikapeale tekib kuivamaitse. Tünnist otse müüki panek tagaks parima, paraku kaubandus tahab ainult pakendatult.”
Räägime lühidalt ka koristatud kultuuridest ja saakidest. Kartuli all oli 22 hektarit, kasvatati kolme sorti – ‘Laura’, ‘Concordia’ ja ‘Elbe’. “Olen need valinud kümnete sortide seast, kõik on väga head söögikartulid. Aga tuleviku kasvuplaani osas on kõhklusi, mulle tundub, et inimesed on kartulit vähem sööma hakanud. Süüakse sushit, pastasid ja ei tea mida kõike veel. Näen, et kartulit läheb vähem, ehkki olen oma kartulist alati lahti saanud. Saagikusega olen rahul, olenevalt sordist ja maast 25–40 tonni hektarilt.”
Kui porgand, mida oli neljal hektaril, välja jätta, kuna see võinuks pikemaks kasvada ja saagikus oli 20–30 t/ha kanti, siis kapsas ja peet kasvasid hästi. Kapsa saagikuseks hindas kasvataja ca 50 ja punapeedil (4 ha) kuni 60 t/ha.
Aga suht uus kultuur kasvatamise poolest on sibul, mida oli sel aastal kasvamas veidi vähem kui hektaril. Lindmäe sibul on müügil 700 g pakendites Tooma, Rae ja Selveri kaupluses.
Lindmäe lisas, et kultuurid ja kasvupinnad on paika loksunud, nii ka jätkatakse. Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 19. oktoober 2016.Eile ütles ettevõtja, et kõik on joone peal. “Kapsast on veel natuke võtta, neli hektarit, mis 22 hektariga võrreldes on ju vähe. Vähem kui kümne päevaga peaks saama koristustöödega ühele poole. Oleme igati rahul, ainult porgandid jäid veidi lühikeseks, seda mõjutas muldade kuivus, eriti sügavamates kihtides,” rääkis Lindmäe.Tarbijate ühistu kauplustes on saadaval kõige ilusamad ja paraja suurusega kapsapead, mitte nii suured, et annab tassida ja ühest peast saab kolm-neli toidukorda. Seetõttu, et kauplustesse läheb ainult valikkapsas, suuremad pead tehakse hapukapsaks.Nõudlus Lindmäe hapukapsa järele kogub tuure. Põhjusega. Tihe valmistamise tsükkel tagab hapukapsa värskuse. “Minu hapukapsas läheb iga aastaga nõutavamaks, ilmselt on see teistelt turuosa võitnud. Aga see saaks tarbijate jaoks veelgi parem olla, kui kaubandusketid ei nõuaks väikepakendatud kaupa. Meilt läheb välja väga hea hapukapsas, kuid ega see kilepakendis kaua püsi, kiles kaotab see ikkagi oma värskuse ja pikapeale tekib kuivamaitse. Tünnist otse müüki panek tagaks parima, paraku kaubandus tahab ainult pakendatult.”Räägime lühidalt ka koristatud kultuuridest ja saakidest. Kartuli all oli 22 hektarit, kasvatati kolme sorti – ‘Laura’, ‘Concordia’ ja ‘Elbe’. “Olen need valinud kümnete sortide seast, kõik on väga head söögikartulid. Aga tuleviku kasvuplaani osas on kõhklusi, mulle tundub, et inimesed on kartulit vähem sööma hakanud. Süüakse sushit, pastasid ja ei tea mida kõike veel. Näen, et kartulit läheb vähem, ehkki olen oma kartulist alati lahti saanud. Saagikusega olen rahul, olenevalt sordist ja maast 25–40 tonni hektarilt.”Kui porgand, mida oli neljal hektaril, välja jätta, kuna see võinuks pikemaks kasvada ja saagikus oli 20–30 t/ha kanti, siis kapsas ja peet kasvasid hästi. Kapsa saagikuseks hindas kasvataja ca 50 ja punapeedil (4 ha) kuni 60 t/ha.Aga suht uus kultuur kasvatamise poolest on sibul, mida oli sel aastal kasvamas veidi vähem kui hektaril. Lindmäe sibul on müügil 700 g pakendites Tooma, Rae ja Selveri kaupluses.Lindmäe lisas, et kultuurid ja kasvupinnad on paika loksunud, nii ka jätkatakse.
Veel artikleid samast teemast »