description: Lümanda lasteaed täienes sel kevadel tänu 1000-eurosele annetusele uute pillidega, mis aitavad lastes arendada muusikalist loovust. Loovust üldisemas plaanis. Nüüd, uuel õppeaastal on muusikainstrumentidel oma kindel roll lasteaia töös. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Annetus pani lasteaia helisema

maintext:
Uudised
Annetus pani lasteaia helisema
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Kolmapäev, 28. september 2016. Lümanda lapsed tundsid uute pillide üle suurt rõõmu. Vasakult: Mia Maastik, Eliisa Kuivjõgi ja Emilie Pink. Foto: Lümanda lasteaed Lümanda lasteaed täienes sel kevadel tänu 1000-eurosele annetusele uute pillidega, mis aitavad lastes arendada muusikalist loovust. Loovust üldisemas plaanis. Nüüd, uuel õppeaastal on muusikainstrumentidel oma kindel roll lasteaia töös.
“Meile, jah, langes selline õnn sülle,” kinnitas Lümanda lasteaia juhataja Elle Viira. “Kohe hakkas sada mõtet tööle, kuidas raha paremini kasutada.”
1000-eurose annetuse tegi lasteaiale AS Toode, kes on projekti “Igal lapsel oma pill” peasponsor. Projekti eestvedaja Allan Tamme põhjendanud otsust loosi tahtega. Nad nimelt otsinudki väikest maakohta, mida oleks hea toetada.
“Meil on vähe lapsi, keskmiselt umbes kolmkümmend,” sõnas Elle Viira, märkides, et kui oluline on see, et ka väike lasteaed saab võimaluse soetada endale korralik pillipark.
Mõtlemist ja vaidlemist olnud omajagu, et kuidas annetust kõige otstarbekamalt kasutada. “Otsustasime, et võtame ikkagi plaatpillid,” rääkis lasteaia juhataja, märkides, et kuna pillid on kallid, siis asutus neid igal muul ajal endale lubada ei saa. Küll aga saab olemasolevat pilliparki igal aastal täiendada. Plaatpillid on tema sõnul ju instrumentaariumi pärlid – ksülofonid, metallofonid ja kellamäng.
“Ostsime ka muid asju – käsikellasid ja kõlapulkasid, väikseid trumme ja kõlatorusid,” loetles Elle Viira. Natuke tuli ka oma ressurssi lisada, sest kõike päris 1000-ga kätte ei saanud.
Maikuus saadi pillid kätte ja hakati proovima, kuidas lapsed nendega tegutsevad. “Lapsed võtsid kenasti õppust,” sõnas Viira. Oli ka paar suuremat last, kes nüüd läksid kooli esimesse klassi, ja nendega olnud väga tore. Sest kui laps on musikaalne, õpib ta kiiremini pille kasutama.
Samas ei ole suur musikaalsus nii oluline, sest ennekõike on need pillid mõeldud lastele huvi tekitamiseks ja arendamiseks.
“Plaatpillid on ses suhtes hästi head, et kui laps ise ei ole võimeline mõnelt kõrguselt mingit nooti võtma, saab ta pillilt seda kuulata,” selgitas Viira. Rühmatundides on ju palju võimalusi, kuidas pille otstarbekalt kasutada. “Meile, jah, langes selline õnn sülle,” kinnitas Lümanda lasteaia juhataja Elle Viira. “Kohe hakkas sada mõtet tööle, kuidas raha paremini kasutada.”1000-eurose annetuse tegi lasteaiale AS Toode, kes on projekti “Igal lapsel oma pill” peasponsor. Projekti eestvedaja Allan Tamme põhjendanud otsust loosi tahtega. Nad nimelt otsinudki väikest maakohta, mida oleks hea toetada.“Meil on vähe lapsi, keskmiselt umbes kolmkümmend,” sõnas Elle Viira, märkides, et kui oluline on see, et ka väike lasteaed saab võimaluse soetada endale korralik pillipark.Mõtlemist ja vaidlemist olnud omajagu, et kuidas annetust kõige otstarbekamalt kasutada. “Otsustasime, et võtame ikkagi plaatpillid,” rääkis lasteaia juhataja, märkides, et kuna pillid on kallid, siis asutus neid igal muul ajal endale lubada ei saa. Küll aga saab olemasolevat pilliparki igal aastal täiendada. Plaatpillid on tema sõnul ju instrumentaariumi pärlid – ksülofonid, metallofonid ja kellamäng.“Ostsime ka muid asju – käsikellasid ja kõlapulkasid, väikseid trumme ja kõlatorusid,” loetles Elle Viira. Natuke tuli ka oma ressurssi lisada, sest kõike päris 1000-ga kätte ei saanud.Maikuus saadi pillid kätte ja hakati proovima, kuidas lapsed nendega tegutsevad. “Lapsed võtsid kenasti õppust,” sõnas Viira. Oli ka paar suuremat last, kes nüüd läksid kooli esimesse klassi, ja nendega olnud väga tore. Sest kui laps on musikaalne, õpib ta kiiremini pille kasutama.Samas ei ole suur musikaalsus nii oluline, sest ennekõike on need pillid mõeldud lastele huvi tekitamiseks ja arendamiseks.“Plaatpillid on ses suhtes hästi head, et kui laps ise ei ole võimeline mõnelt kõrguselt mingit nooti võtma, saab ta pillilt seda kuulata,” selgitas Viira. Rühmatundides on ju palju võimalusi, kuidas pille otstarbekalt kasutada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile Toompeal Teaduste Akadeemias toimunud Riho Pätsi Koolimuusika Fondi tunnustamisüritusel sai esimese saarlasena laureaadiks Kuressaare gümnaasiumi muusikaõpetaja Laine Lehto. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Laine Lehto pälvis stipendiumi

maintext:
Uudised
Laine Lehto pälvis stipendiumi
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 16. september 2016. Veikko Lehto, KG muusikaõpetaja ja Riho Pätsi Koolimuusika Fondi laureaat Laine Lehto, tema endine õpilane Keidi Saks ja KG direktor Toomas Takkis. FOTO: erakogu Eile Toompeal Teaduste Akadeemias toimunud Riho Pätsi Koolimuusika Fondi tunnustamisüritusel sai esimese saarlasena laureaadiks Kuressaare gümnaasiumi muusikaõpetaja Laine Lehto.
Laine Lehto ütles, et tegemist oli väga piduliku, hästi ette valmistatud ja läbi viidud suurejoonelise üritusega. Samas jättis kogu kohapealne atmosfäär sooja ja südamliku mulje.
“Meeldis, et stipendiaate tutvustasid neile lähedased õpilased või kolleegid, meeldisid ka vaheldusrikkad ja kõrgetasemelised muusikalised vahepalad,” kirjeldas Lehto.
“Olen tänulik oma õpilasele Keidi Saksale väga liigutava kõne ja vahetult armsa laulukatkendi eest ning Eesti Muusikaõpetajate Liidu juhatusele, kes mu kandidatuuri üles seadis.”
Lehto oli Keidi Saksale 5.–9. klassi juhataja ja 12. klassini muusikaõpetaja. “Ta on väga siiras, armas ja tore inimene, kes saavutab õpilastega väga kergesti kontakti,” kirjeldas Keidi.
Liidriomadustega ja kohusetundlik
Praegusel ajal on nad väga head tuttavad. Tänaseni on nad seotud segaansambli Sa:rlaine vilistlastest moodustatud koosseisuga Järellainetus, millega on mitmel korral edukalt osaletud Alo Mattiiseni nimelisel vabariiklikul ansamblite konkursil. Keidi Saks laulab ansamblis sopranit ja Laine Lehto on nende juhendaja.
Riho Pätsi Koolimuusika Fondi esimees Inge Raudsepp ütles, et Laine Lehto valiti välja paljude õpetajate seast.
“Lehto tegevus on olnud väga nähtav kahel tasandil. Kõigepealt on ta Kuressaare gümnaasiumis muusikaõpetaja töö kõrvalt algatanud üleriigilisi konkursse ja teinud head tööd kooridega. Teiseks on ta Saaremaa esindaja muusikaõpetajate liidu volikogus,” selgitas ta.
“Ta on silma paistnud just väga aktiivse suhtumisega liidrina, kes suudab koondada õpetajaid oma uute ideedega ning samal ajal ka suure järjepidevuse ja kohusetundlikkusega,” kirjeldas Raudsepp, lisades, et Lehto tegevus on olnud silmapiiril pikka aega.
Lisaks rõhutas Raudsepp, et Laine Lehto tunnustamise üle on tal eriti hea meel just seepärast, et teiste laureaatide hulgas on kontrabassipedagoog Meeme Saareväli, helilooja Andres Lemba ning Eesti Kontserdi telekonkurss “Klassikatähed”. Laine Lehto ütles, et tegemist oli väga piduliku, hästi ette valmistatud ja läbi viidud suurejoonelise üritusega. Samas jättis kogu kohapealne atmosfäär sooja ja südamliku mulje.“Meeldis, et stipendiaate tutvustasid neile lähedased õpilased või kolleegid, meeldisid ka vaheldusrikkad ja kõrgetasemelised muusikalised vahepalad,” kirjeldas Lehto.“Olen tänulik oma õpilasele Keidi Saksale väga liigutava kõne ja vahetult armsa laulukatkendi eest ning Eesti Muusikaõpetajate Liidu juhatusele, kes mu kandidatuuri üles seadis.”Lehto oli Keidi Saksale 5.–9. klassi juhataja ja 12. klassini muusikaõpetaja. “Ta on väga siiras, armas ja tore inimene, kes saavutab õpilastega väga kergesti kontakti,” kirjeldas Keidi.Praegusel ajal on nad väga head tuttavad. Tänaseni on nad seotud segaansambli Sa:rlaine vilistlastest moodustatud koosseisuga Järellainetus, millega on mitmel korral edukalt osaletud Alo Mattiiseni nimelisel vabariiklikul ansamblite konkursil. Keidi Saks laulab ansamblis sopranit ja Laine Lehto on nende juhendaja.Riho Pätsi Koolimuusika Fondi esimees Inge Raudsepp ütles, et Laine Lehto valiti välja paljude õpetajate seast.“Lehto tegevus on olnud väga nähtav kahel tasandil. Kõigepealt on ta Kuressaare gümnaasiumis muusikaõpetaja töö kõrvalt algatanud üleriigilisi konkursse ja teinud head tööd kooridega. Teiseks on ta Saaremaa esindaja muusikaõpetajate liidu volikogus,” selgitas ta.“Ta on silma paistnud just väga aktiivse suhtumisega liidrina, kes suudab koondada õpetajaid oma uute ideedega ning samal ajal ka suure järjepidevuse ja kohusetundlikkusega,” kirjeldas Raudsepp, lisades, et Lehto tegevus on olnud silmapiiril pikka aega.Lisaks rõhutas Raudsepp, et Laine Lehto tunnustamise üle on tal eriti hea meel just seepärast, et teiste laureaatide hulgas on kontrabassipedagoog Meeme Saareväli, helilooja Andres Lemba ning Eesti Kontserdi telekonkurss “Klassikatähed”.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Saaremaa turbatootja OÜ MV Turvas esitas keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regioonile taotlused väljastada Saikla, Piilasoo ja Kuumi turbatootmisaladele korrastamistingimused. Seega muudetaks Saaremaal esmakordselt turbatootmisalad taas looduslikeks märgaladeks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa turbatootja plaanib hakata rabasid taastama
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. september 2016. Kuumi raba turbatootmisala. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa turbatootja OÜ MV Turvas esitas keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regioonile taotlused väljastada Saikla, Piilasoo ja Kuumi turbatootmisaladele korrastamistingimused. Seega muudetaks Saaremaal esmakordselt turbatootmisalad taas looduslikeks märgaladeks.
OÜ MV Turvas tegevdirektori Urmas Sillavee sõnul lõpevad ettevõttele väljastatud maavara kaevandamise load 2019. aastal, mistõttu on oluline hinnata markšeidermõõdistamistega, kui palju kaevandatavat varu veel alles on ning kuidas hakkab välja nägema ammendatud turbatootmisalade korrastamine lähitulevikus.
Olenevalt kaevandatava varu kogustest on võimalik kaevandamise lube pikendada, kuid sellegi poolest on juba praegu mõistlik koostada korrastamisprojektid.
Taastuva soo tekkimise jaoks on vaja jätta taimestiku juurdumiseks optimaalne jääkvaru kiht, mille paksus määratakse projekteerimise käigus. Samuti on oluline tagada sobiv veerežiim.
Saarel turvast jagub
“Praegused äravoolud suletakse, et ala saaks taas soostuda. Lisaks tuleb turbasambla fragmente mööda märgala laiali laotada, see soodustab turbasammalde edasist levikut,” selgitas Sillavee.
Kui kasutusel olevates kolmes turbatootmisalas tööd lõpetatakse, ei pea firma mitte mandrile kolima, vaid tagala on olemas. “Siin on veel alasid, mis on eelmise valitsuse ajal maha jäetud. Need saab ka kasutusele võtta,” kinnitas Sillavee.
Kuna keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemide seaduse kohaselt on suurema kui 25 hektari suuruse alaga pealmaakaevandamise lõpetamisel kohustuslik keskkonnamõju hindamine (KHM), algatas keskkonnaamet kolm KMH-d.
“Korrastamisprojektid ja keskkonnamõju hindamise aruanded koostatakse paralleelselt, et KMH aruannete koostamisel oleks võimalik kasutada projekteerimisel kasutatavaid tehnilisi andmeid ning omakorda projektide koostamisel KMH ekspertrühma liikmete ettepanekuid,” selgitas OÜ Inseneribüroo Steiger keskkonnaekspert Aadu Niidas.
Korrastamisprojektide lõplik valmimine sõltub KMH aruannete heakskiitmise otsustest, kuna hindamiste tulemuste põhjal määrab keskkonnaamet vajaduse korral OÜ-le MV Turvas turbatootmisalade korrastamiseks keskkonnanõuded.
Projektide koostamiseks väljastas keskkonnaamet arendajale tingimused, kus ühe tingimuse kohaselt korrastatakse turbatootmisalad taastuvateks soodeks, mis on märgitud korrastamissuunana juba maavara kaevandamise lubadele.
Turbatootmisalad korrastatakse tervikuna, arvestades mäeeraldisi ja nende teenindusmaid. Korrastamisele kuulub Saikla turbatootmisala 171,48 ha, Piilasoo turbatootmisala 408,69 ha ja Kuumi turbatootmisala 159,92 ha ulatuses. OÜ MV Turvas tegevdirektori Urmas Sillavee sõnul lõpevad ettevõttele väljastatud maavara kaevandamise load 2019. aastal, mistõttu on oluline hinnata markšeidermõõdistamistega, kui palju kaevandatavat varu veel alles on ning kuidas hakkab välja nägema ammendatud turbatootmisalade korrastamine lähitulevikus.Olenevalt kaevandatava varu kogustest on võimalik kaevandamise lube pikendada, kuid sellegi poolest on juba praegu mõistlik koostada korrastamisprojektid.Taastuva soo tekkimise jaoks on vaja jätta taimestiku juurdumiseks optimaalne jääkvaru kiht, mille paksus määratakse projekteerimise käigus. Samuti on oluline tagada sobiv veerežiim.“Praegused äravoolud suletakse, et ala saaks taas soostuda. Lisaks tuleb turbasambla fragmente mööda märgala laiali laotada, see soodustab turbasammalde edasist levikut,” selgitas Sillavee.Kui kasutusel olevates kolmes turbatootmisalas tööd lõpetatakse, ei pea firma mitte mandrile kolima, vaid tagala on olemas. “Siin on veel alasid, mis on eelmise valitsuse ajal maha jäetud. Need saab ka kasutusele võtta,” kinnitas Sillavee.Kuna keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemide seaduse kohaselt on suurema kui 25 hektari suuruse alaga pealmaakaevandamise lõpetamisel kohustuslik keskkonnamõju hindamine (KHM), algatas keskkonnaamet kolm KMH-d.“Korrastamisprojektid ja keskkonnamõju hindamise aruanded koostatakse paralleelselt, et KMH aruannete koostamisel oleks võimalik kasutada projekteerimisel kasutatavaid tehnilisi andmeid ning omakorda projektide koostamisel KMH ekspertrühma liikmete ettepanekuid,” selgitas OÜ Inseneribüroo Steiger keskkonnaekspert Aadu Niidas.Korrastamisprojektide lõplik valmimine sõltub KMH aruannete heakskiitmise otsustest, kuna hindamiste tulemuste põhjal määrab keskkonnaamet vajaduse korral OÜ-le MV Turvas turbatootmisalade korrastamiseks keskkonnanõuded.Projektide koostamiseks väljastas keskkonnaamet arendajale tingimused, kus ühe tingimuse kohaselt korrastatakse turbatootmisalad taastuvateks soodeks, mis on märgitud korrastamissuunana juba maavara kaevandamise lubadele.Turbatootmisalad korrastatakse tervikuna, arvestades mäeeraldisi ja nende teenindusmaid. Korrastamisele kuulub Saikla turbatootmisala 171,48 ha, Piilasoo turbatootmisala 408,69 ha ja Kuumi turbatootmisala 159,92 ha ulatuses.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlasest olümpiamaratoonar Tiidrek Nurme sai pühapäeval Pärnus Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksul 10 km distantsil teise koha ajaga 30.04. Jooksu võitis keenialane Ibrahim Mukunga 29.46-ga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Tiidrek Nurme keenialase järel Pärnus teine
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 06. september 2016. Mihkel Räim maastikurattal Tallinna 19. rattamaratonil. FOTO: Erki Mental / Sportfoto Saarlasest olümpiamaratoonar Tiidrek Nurme sai pühapäeval Pärnus Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksul 10 km distantsil teise koha ajaga 30.04. Jooksu võitis keenialane Ibrahim Mukunga 29.46-ga.
Nurme pööras tähelepanu jooksu esimesele poolele, sest 5 km vaheaeg tuli nii kõva kui 14.32. “Samas tempos jätkates oleks lõpuaja jooksnud 29 minuti algusesse. Andsime ikka korralikult minna. Mukunga võttis tempo üles. Lõpp läks raskeks, sest olümpia maraton andis veel jalgades tunda,” rääkis Tiidrek Nurme. Veidi rahulikum algus oleks toonud tema sõnul aja 29.30 kanti.
“Isegi väsimusega jalgades näitas võistlus, et suudan ka siis pingutada. Mõtlesin laupäeva õhtuni, kas minna starti või mitte. Kuna tegemist on nii põneva üritusega, siis ei saanud ära jätta. Ega Eestis hooajal teist sellist jooksu ei ole, kus kõik paremad tulevad kohale. Raske oleks olnud kodus võistlust pealt vaadata,” tõdes Nurme.
Pärnu jooksul kuulus saarlastele kolm vanuseklassi esikohta. Kalev Õisnurm võitis M40 vanuseklassi, Liliana Torn N45 vanuseklassi ja Tambet Allik M60 vanuseklassi.
Saarlaste kohad Kahe Silla jooksul: 17. Mairo Mändla 33.47; 28. Kalev Õisnurm; 35.13; 78. Ahto Jakson 38.04; 102. Tambet Allik 39.09; 137. Raigo Saar 40.15; 146. (N11.) Liliana Torn 40.27; 428. Mart Aru 46.22; 434. Oliver Mändla 46.34; 435. Tarmo Mändla 46.34; 741. Laas Õun 51.16; 764. Ando Põlluäär 51.39; 1073. Indrek Ratas 55.26; 1074. Jorma Ratas 55.26; 1193. (N 307.) Kai Kaseväli 57.02; 1276. (N 356.) Egeli Põldpüü 58.06; 1300. (N 369. TC 7.) Lisett Alt 58.18; 1458. (N 462.) Vilvi Vallik 1:00.59; 1716. (N 645.) Raili Nõgu 1:07.00; 1867. (N 765.) Urve Kaseväli 1:12.38. Nurme pööras tähelepanu jooksu esimesele poolele, sest 5 km vaheaeg tuli nii kõva kui 14.32. “Samas tempos jätkates oleks lõpuaja jooksnud 29 minuti algusesse. Andsime ikka korralikult minna. Mukunga võttis tempo üles. Lõpp läks raskeks, sest olümpia maraton andis veel jalgades tunda,” rääkis Tiidrek Nurme. Veidi rahulikum algus oleks toonud tema sõnul aja 29.30 kanti.“Isegi väsimusega jalgades näitas võistlus, et suudan ka siis pingutada. Mõtlesin laupäeva õhtuni, kas minna starti või mitte. Kuna tegemist on nii põneva üritusega, siis ei saanud ära jätta. Ega Eestis hooajal teist sellist jooksu ei ole, kus kõik paremad tulevad kohale. Raske oleks olnud kodus võistlust pealt vaadata,” tõdes Nurme.Pärnu jooksul kuulus saarlastele kolm vanuseklassi esikohta. Kalev Õisnurm võitis M40 vanuseklassi, Liliana Torn N45 vanuseklassi ja Tambet Allik M60 vanuseklassi.Saarlaste kohad Kahe Silla jooksul: 17. Mairo Mändla 33.47; 28. Kalev Õisnurm; 35.13; 78. Ahto Jakson 38.04; 102. Tambet Allik 39.09; 137. Raigo Saar 40.15; 146. (N11.) Liliana Torn 40.27; 428. Mart Aru 46.22; 434. Oliver Mändla 46.34; 435. Tarmo Mändla 46.34; 741. Laas Õun 51.16; 764. Ando Põlluäär 51.39; 1073. Indrek Ratas 55.26; 1074. Jorma Ratas 55.26; 1193. (N 307.) Kai Kaseväli 57.02; 1276. (N 356.) Egeli Põldpüü 58.06; 1300. (N 369. TC 7.) Lisett Alt 58.18; 1458. (N 462.) Vilvi Vallik 1:00.59; 1716. (N 645.) Raili Nõgu 1:07.00; 1867. (N 765.) Urve Kaseväli 1:12.38.
Veel artikleid samast teemast »


description: Viljakoristus on selleks aastaks unustatud teema. Kasvatajaile jääb tänavust aastat iseloomustama mullusest tunduvalt kehvem saaginumber ja tootjahind. Siinjuures olid saare tootjate tulemused mitte nii nutused kui mandri põllumeestel, neil korrigeeris koristusaegne sajuperiood veelgi armutumalt salve saadavaid koguseid ja terade kvaliteeti. Toiduviljaks ehk söögiks kõlbulikku saadi ilmselt suht vähe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Talul nüüd ka sojauba koristatud

maintext:
Maaelu
Talul nüüd ka sojauba koristatud
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 28. september 2016. Hannes ja tütar Elina Kurgpõld sojapõllul. FOTO: erakogu Viljakoristus on selleks aastaks unustatud teema. Kasvatajaile jääb tänavust aastat iseloomustama mullusest tunduvalt kehvem saaginumber ja tootjahind. Siinjuures olid saare tootjate tulemused mitte nii nutused kui mandri põllumeestel, neil korrigeeris koristusaegne sajuperiood veelgi armutumalt salve saadavaid koguseid ja terade kvaliteeti. Toiduviljaks ehk söögiks kõlbulikku saadi ilmselt suht vähe.
Valjala ja Laimjala valla maadel tegutseval Andres Kurgpõllu Jaagu talul oli kasvamas ca 200 ha teravilja, rapsi ja heinakultuure, sealjuures veidi enam kui kahel hektaril ka üht haruldast kultuuri, sojauba.
Andres meenutas koristusajale tagasi vaadates, et viljakoristus algas tal talinisu põllul, mida kevadel laastasid lagled ja sügisel metssead. Esimene põlduminek oli nagu hädakoristus, et midagigi saada.
Temaga tollal vesteldes oli mees õnnelik, et maaülikoolis õppival pojal on praktikaaeg läbi saamas ja terve augustikuu saab ta talus abiks olla. Nüüdseks on uuest kooliaasta algusest ka juba kuu mööda saanud. Eelmisel pühapäeval, imeilusal suvise soojusega päeval ruttas poeg tagasi Tartusse, Andres aga lõpetama sojaoa koristamist.
Ka kõige hilisema valmimisajaga kultuur on nüüdseks koristatud. Andres on teadaolevalt Saaremaal ainus, kes üritab tootmispõllul sojat kasvatada, täpsemalt sojaseemet paljundada.
“Sojauba valmis sel aastal mullusest varem, kuid saaginumbrit ma ütelda veel ei oska. Kaks tonni hektarilt oleks hea, mina sellist saaki ei saanud. Tean, et lätlased, kes Leedu piiri ääres sojat kasvatasid, olid saanud kaks tonni hektarilt. Mul pidanuks külvinorm natuke suurem olema, kuid seemet nappis. Ka sojaoa tärkamiseelne umbrohutõrje tööks sobimatute ilmaolude tõttu jäi veidi hiljaks,” rääkis Andres.
“Jõgeva kasvatab algseemne, mina sellest supereliitseemne, mis läheb edasi Eesti ja Läti kasvatajatele eliitseemne paljundamiseks. Arvan, et kulub veel kolm aastat, enne kui seeme tarbimisse ehk tarbepõldudele jõuab. Sojaliit ja Eesti Taimekasvatuse Instituut teevad kõik selleks, et soja aretustöö vilja kannaks. Loodan, et sojaoa kasvatus kogub hoogu ja kasvatamine hakkab jõudsalt levima.”
Tuleval aastal plaanib Andres jätkata sojaseemne kasvatamist sama suurel pinnal, sest sobivaid muldi tal valida eriti pole. Talu ongi suuresti orienteeritud seemnekasvatusele. Teravilja ja sojaoa seemnekasvatuse kõrval oli samapalju heintaimede seemnepõlde – ristik (punane, roosa, valge), lutsern, timut ja päideroog.
Seemnekasvatuse arendamisele panustab täie tõsidusega ka Eesti maaülikooli kolmandal kursusel õppiv poeg Hannes. “Poeg plaanib seemnekasvatust edasi arendada, ta on kodus abiks nii palju kui vähegi võimalik, kõikidel töödel.”
Tasub teada
• Soja on iidne kultuurtaim, mida kasvatati juba enam kui 3000 aastat e.m.a Mandžuurias (Kirde-Hiinas). Soja on Ida-Aasia rahvusköögi alus.
• Jõgeva Sordiaretuse Instituut alustas katseid 0,3 ha kohaliku “HTT Saaremaa” sordi seemnega. Katsealune pind on aastatega suurenenud.
• 2010. a valmis Eestis kasvatatud sojaoast Eesti Sojaliidu kontori köögis esimene sojapiim, mille maitseomadused olid teistest sojapiimadest märgatavalt paremad.
• Esimene kirjeldatud inimkatse tulemus, milles uuriti sojatoitude mõju luude tervisele ja luuhõrenemisele, viitas, et sojavalk võib olla mõjus selle kurnava haiguse riski vähendamisel.
Leiti, et kuuekuine järjestikune 40 grammi sojavalgu (sisaldab 90 mg soja isoflavoone) igapäevane lisamine menopausijärgsete naiste menüüsse suurendas märkimisväärselt nii luude mineraalidesisaldust kui ka selja alaosa luude tihedust.
• Sojatooted pakuvad suurepäraseid haigustega võitlevaid antioksüdante, B-grupi vitamiine (k.a folaat ehk looduslik veeslahustuv vitamiini B9 üks vorme) ja rauda. Paljud sojatoidud sisaldavad ka kiudaineid, mis on olulised seedesüsteemi toimimiseks ja kolesterooli hulga vähendamiseks.
• Sojatoodete regulaarne söömine alandab vere kolesteroolisisaldust, parandab südame tegevust, mõjub arterite seinu tugevdavalt ja puhastavalt, soodustab seedimist, lagundab sapikive ja aitab ära hoida kivide teket, reguleerib veresuhkru sisaldust ja insuliini tootmist, vähendab vähki haigestumise ohtu, menopausis korvab looduslikke östrogeene, aitab ära hoida osteoporoosi, seob ja viib välja mürkaineid, tugevdab närvisüsteemi, sisaldab heas vahekorras oomega-3 ja oomega-6 rasvhappeid.
• Sojaoa kasvatamise entusiast ja uurimistööde tõlkija on saarlane Enn Kaljo. Valjala ja Laimjala valla maadel tegutseval Andres Kurgpõllu Jaagu talul oli kasvamas ca 200 ha teravilja, rapsi ja heinakultuure, sealjuures veidi enam kui kahel hektaril ka üht haruldast kultuuri, sojauba.Andres meenutas koristusajale tagasi vaadates, et viljakoristus algas tal talinisu põllul, mida kevadel laastasid lagled ja sügisel metssead. Esimene põlduminek oli nagu hädakoristus, et midagigi saada.Temaga tollal vesteldes oli mees õnnelik, et maaülikoolis õppival pojal on praktikaaeg läbi saamas ja terve augustikuu saab ta talus abiks olla. Nüüdseks on uuest kooliaasta algusest ka juba kuu mööda saanud. Eelmisel pühapäeval, imeilusal suvise soojusega päeval ruttas poeg tagasi Tartusse, Andres aga lõpetama sojaoa koristamist.Ka kõige hilisema valmimisajaga kultuur on nüüdseks koristatud. Andres on teadaolevalt Saaremaal ainus, kes üritab tootmispõllul sojat kasvatada, täpsemalt sojaseemet paljundada.“Sojauba valmis sel aastal mullusest varem, kuid saaginumbrit ma ütelda veel ei oska. Kaks tonni hektarilt oleks hea, mina sellist saaki ei saanud. Tean, et lätlased, kes Leedu piiri ääres sojat kasvatasid, olid saanud kaks tonni hektarilt. Mul pidanuks külvinorm natuke suurem olema, kuid seemet nappis. Ka sojaoa tärkamiseelne umbrohutõrje tööks sobimatute ilmaolude tõttu jäi veidi hiljaks,” rääkis Andres.“Jõgeva kasvatab algseemne, mina sellest supereliitseemne, mis läheb edasi Eesti ja Läti kasvatajatele eliitseemne paljundamiseks. Arvan, et kulub veel kolm aastat, enne kui seeme tarbimisse ehk tarbepõldudele jõuab. Sojaliit ja Eesti Taimekasvatuse Instituut teevad kõik selleks, et soja aretustöö vilja kannaks. Loodan, et sojaoa kasvatus kogub hoogu ja kasvatamine hakkab jõudsalt levima.”Tuleval aastal plaanib Andres jätkata sojaseemne kasvatamist sama suurel pinnal, sest sobivaid muldi tal valida eriti pole. Talu ongi suuresti orienteeritud seemnekasvatusele. Teravilja ja sojaoa seemnekasvatuse kõrval oli samapalju heintaimede seemnepõlde – ristik (punane, roosa, valge), lutsern, timut ja päideroog.Seemnekasvatuse arendamisele panustab täie tõsidusega ka Eesti maaülikooli kolmandal kursusel õppiv poeg Hannes. “Poeg plaanib seemnekasvatust edasi arendada, ta on kodus abiks nii palju kui vähegi võimalik, kõikidel töödel.”• Soja on iidne kultuurtaim, mida kasvatati juba enam kui 3000 aastat e.m.a Mandžuurias (Kirde-Hiinas). Soja on Ida-Aasia rahvusköögi alus.• Jõgeva Sordiaretuse Instituut alustas katseid 0,3 ha kohaliku “HTT Saaremaa” sordi seemnega. Katsealune pind on aastatega suurenenud.• 2010. a valmis Eestis kasvatatud sojaoast Eesti Sojaliidu kontori köögis esimene sojapiim, mille maitseomadused olid teistest sojapiimadest märgatavalt paremad.• Esimene kirjeldatud inimkatse tulemus, milles uuriti sojatoitude mõju luude tervisele ja luuhõrenemisele, viitas, et sojavalk võib olla mõjus selle kurnava haiguse riski vähendamisel.Leiti, et kuuekuine järjestikune 40 grammi sojavalgu (sisaldab 90 mg soja isoflavoone) igapäevane lisamine menopausijärgsete naiste menüüsse suurendas märkimisväärselt nii luude mineraalidesisaldust kui ka selja alaosa luude tihedust.• Sojatooted pakuvad suurepäraseid haigustega võitlevaid antioksüdante, B-grupi vitamiine (k.a folaat ehk looduslik veeslahustuv vitamiini B9 üks vorme) ja rauda. Paljud sojatoidud sisaldavad ka kiudaineid, mis on olulised seedesüsteemi toimimiseks ja kolesterooli hulga vähendamiseks.• Sojatoodete regulaarne söömine alandab vere kolesteroolisisaldust, parandab südame tegevust, mõjub arterite seinu tugevdavalt ja puhastavalt, soodustab seedimist, lagundab sapikive ja aitab ära hoida kivide teket, reguleerib veresuhkru sisaldust ja insuliini tootmist, vähendab vähki haigestumise ohtu, menopausis korvab looduslikke östrogeene, aitab ära hoida osteoporoosi, seob ja viib välja mürkaineid, tugevdab närvisüsteemi, sisaldab heas vahekorras oomega-3 ja oomega-6 rasvhappeid.• Sojaoa kasvatamise entusiast ja uurimistööde tõlkija on saarlane Enn Kaljo.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eestlased on 700 ja rohkem aastat olnud kannupoisid. Peremehetunnet mõnekümne aastaga ei õpi. Millegipärast on ikka tunne, et me ise ei saa ju hakkama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KOMMENTAAR: Kaljurand ei sobi kuidagi!

maintext:
Arvamus
KOMMENTAAR: Kaljurand ei sobi kuidagi!
Kolmapäev, 14. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eestlased on 700 ja rohkem aastat olnud kannupoisid. Peremehetunnet mõnekümne aastaga ei õpi. Millegipärast on ikka tunne, et me ise ei saa ju hakkama.
Kas Marina Kaljurand on lätlane, venelane või eestlane, polegi nii oluline. Oluline on see, et presidendiks ei sobi kandidaat, kes juba nii varajases staadiumis on konfliktne ja solvuja. Ma ei saa absoluutselt aru, kust ta võtab, et on “väljavalitu”, kes peaks tingimata Eesti president olema?
Reformierakond pani ta ministriks lubaduse eest, et ta astub hiljem erakonda. Kui oravad otsustasid, et valiti teine kandidaat, siis nii on. Mille peale on Kaljurannal nüüd õigus solvuda? See, et algul justkui lubati teda valimiskogus toetada? No ja siis?!
Pikka aega poliitikas ja diplomaaditööl olles peaks ta küll karastunud olema, et teada, kuidas poliitikas asjad käivad. Eriti rumal on aga see, et oma intervjuus lubas ta olla kõigi Eestimaal elavate inimeste ühendaja, vaatamata nende maailmavaatele ja rahvusele. Nüüd on ta aga juba välistanud koostöö ühe osaga ehk EKRE-ga. Samas võiks ju ühel rahvusriigil olla ka sellest rahvusest president. Vähemalt vahelduseks.
Muide, juhtusin suvel Kuku raadiost kuulama saadet, kus kuulajate küsimustele vastas välisminister Marina Kaljurand. Keegi raadiokuulaja küsis temalt, miks Eesti pole siiani tunnustanud Palestiinat kui riiki, samas, kui meist palju edukamad riigid nagu Rootsi, Island jt on seda juba teinud. Minister vastas, et tema arvates peaks ikkagi Iisraeli ja Palestiina omavalitsus omavahel kokkuleppele jõudma, alles siis saab Eesti oma sõna öelda.
Saan aru küll, et Eesti ja Mongoolia on maailma sõltumatuimad riigid, kellest mitte midagi ei sõltu, kuid mis oleks saanud Eesti iseseisvumisest, kui näiteks Island jt riigid oleksid meie püüdlustele samaga vastanud? Autor: Mart Maastik, ettevõtja Kolmapäev, 14. september 2016.Kas Marina Kaljurand on lätlane, venelane või eestlane, polegi nii oluline. Oluline on see, et presidendiks ei sobi kandidaat, kes juba nii varajases staadiumis on konfliktne ja solvuja. Ma ei saa absoluutselt aru, kust ta võtab, et on “väljavalitu”, kes peaks tingimata Eesti president olema?Reformierakond pani ta ministriks lubaduse eest, et ta astub hiljem erakonda. Kui oravad otsustasid, et valiti teine kandidaat, siis nii on. Mille peale on Kaljurannal nüüd õigus solvuda? See, et algul justkui lubati teda valimiskogus toetada? No ja siis?!Pikka aega poliitikas ja diplomaaditööl olles peaks ta küll karastunud olema, et teada, kuidas poliitikas asjad käivad. Eriti rumal on aga see, et oma intervjuus lubas ta olla kõigi Eestimaal elavate inimeste ühendaja, vaatamata nende maailmavaatele ja rahvusele. Nüüd on ta aga juba välistanud koostöö ühe osaga ehk EKRE-ga. Samas võiks ju ühel rahvusriigil olla ka sellest rahvusest president. Vähemalt vahelduseks.Muide, juhtusin suvel Kuku raadiost kuulama saadet, kus kuulajate küsimustele vastas välisminister Marina Kaljurand. Keegi raadiokuulaja küsis temalt, miks Eesti pole siiani tunnustanud Palestiinat kui riiki, samas, kui meist palju edukamad riigid nagu Rootsi, Island jt on seda juba teinud. Minister vastas, et tema arvates peaks ikkagi Iisraeli ja Palestiina omavalitsus omavahel kokkuleppele jõudma, alles siis saab Eesti oma sõna öelda.Saan aru küll, et Eesti ja Mongoolia on maailma sõltumatuimad riigid, kellest mitte midagi ei sõltu, kuid mis oleks saanud Eesti iseseisvumisest, kui näiteks Island jt riigid oleksid meie püüdlustele samaga vastanud?
Veel artikleid samast teemast »


description: Ligikaudsete prognooside järgi võiks Tallinna Sadam parvlaevade hilinemisest tulenevate trahvidega teenida üle nelja miljoni euro, kuid kulud asenduslaevadele, rendi pikendamisele ja majandusministeeriumi võimalikule trahvile ületavad 8,6 miljonit eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tehastele määratud trahvid asenduslaevade kulu ei kata
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM, Eesti Päevaleht Neljapäev, 15. september 2016. GRAAFIK: Eesti Päevaleht Ligikaudsete prognooside järgi võiks Tallinna Sadam parvlaevade hilinemisest tulenevate trahvidega teenida üle nelja miljoni euro, kuid kulud asenduslaevadele, rendi pikendamisele ja majandusministeeriumi võimalikule trahvile ületavad 8,6 miljonit eurot.
Endiselt pole Tallinna Sadamal aimugi, millal täpselt esimene laev üle antakse – Türgi tehase “viimaste märkuste” parandamine on kestnud juba kuid, kirjutab Eesti Päevaleht. Kui lisada ka Regula ostuhind, on kulude poolel juba 12,6 miljonit eurot.
Tallinna Sadam nõukogule esitatud memo kommenteerida ei soovinud, viidates asjaolule, et nii trahvisummasid kui ka asenduslaevade rendihindu vastavalt lepingupartneritega sõlmitud kokkuleppele ei avaldata.
Nii Tallinna Sadama juht Valdo Kalm kui ka TS Laevade juht Kaido Padar on varem öelnud, et projekti kulud kaaluvad tulud üle umbes 5,5 miljoni euroga, kuid kuna muutujaid on palju, siis võib summa olla väga kõikuv ning arvestama peab ka sellega, et mida kauem uued laevad viibivad ja trahvisummad tiksuvad, seda pikemaks perioodiks peab asenduslaevu rentima.
Padar kirjutab memos Tallinna Sadama nõukogule veel paar nädalat enne viimaste kokkulepete sõlmimist, et sobivate laevade renditurg on “äärmiselt piiratud“ ning sisuliselt on valida Mercandia, Ionase, St. Ola, Harilaiu ja Norra lipu all sõitva A-Fjordi vahel ning valikust kukuvad kohe välja Mercandia, sest laev lõpetab Norra liinil sõitmise 1. oktoobril, ning Ionas, millel on palju tehnilisi probleeme ja puudub jääklass.
A-Fjordiga kaasneks ka norrakeelne meeskond ning lisakulutused laeva toomisele ja viimisele. Olav Miilile kuuluva Hiiumaa rentimise puhul tehti isegi ettepanek läbirääkimised lõpetada, sest “laevaomanike ja prahtija suhted on keerulised“ ja selle laeva rentimine oleks “ülekaalukalt kõige kallim“. Hiljem jõuti siiski kokkuleppele, kuid aastane leping võtab Tallinna Sadama eelarvest 6,4 miljonit eurot.
Saaremaa Laevakompaniile kuuluva St. Ola hinna päevahinnaks jäi 14 900 eurot ja peale selle 150 000 eurot tasuks ainult optsiooni eest rentida St. Olat veel teisekski kuuks. Laeva rent üheks kuuks maksab seega 461 900 eurot ja kaheks kuuks 1,1 miljonit eurot. Väikese Harilaiu hinnaks kujunes 6000 eurot päevas ja seda renditakse nüüd ka kuuks ajaks hinnaga 186 000 eurot.
Majandusministeerium (MKM) võib lepingupartnerile TS Laevad teha ka trahvi, milleks võib olla kuni viis miljonit eurot, juhul kui riigifirma ei suuda lepingutingimusi üldse tagada, kuid MKM keeldub teoreetilisegi võimaliku summa nimetamisest. 8,6 miljoni euroses kuluprognoosis on arvestatud miljonieurose trahvisummaga.
Laevatehastele määratud trahvid peaksid nüüd neid kulusid katma hakkama. Türgis valmiva parvlaeva Leiger eest tiksub juba augustist alates iga päev 12 500 euro suurune trahv ja Tiiu eest hakkab sama summa jooksma 15. septembrist. Poolakad maksavad alates eelmisest nädalast esimese laeva, Tõllu eest iga päev 37 500 eurot.
Poolas Remontowa tehases valmiva Pireti ametlik üleandmiskuupäev on 1. detsember ja kui laev selleks ajaks valmis pole, tuleb alates 7. detsembrist maksta 37 500 eurot ka selle eest. Pireti tõenäoliseks liinile jõudmise ajaks on prognoositud tuleva aasta jaanuarikuud.
Lepingu järgi ei saa trahvisumma ületada kaheksat protsenti laeva maksumusest, kuid siis survestatakse juba sellega, et laevatehasel on reaalne oht, et laev jääb nende kätte. Väidetavalt on see üks Poola tehase suuremaid kartusi, sest venitamise pärast on neile juba kätte jäänud kolm Kanadale ehitatud laeva. Endiselt pole Tallinna Sadamal aimugi, millal täpselt esimene laev üle antakse – Türgi tehase “viimaste märkuste” parandamine on kestnud juba kuid, kirjutab Eesti Päevaleht. Kui lisada ka Regula ostuhind, on kulude poolel juba 12,6 miljonit eurot.Tallinna Sadam nõukogule esitatud memo kommenteerida ei soovinud, viidates asjaolule, et nii trahvisummasid kui ka asenduslaevade rendihindu vastavalt lepingupartneritega sõlmitud kokkuleppele ei avaldata.Nii Tallinna Sadama juht Valdo Kalm kui ka TS Laevade juht Kaido Padar on varem öelnud, et projekti kulud kaaluvad tulud üle umbes 5,5 miljoni euroga, kuid kuna muutujaid on palju, siis võib summa olla väga kõikuv ning arvestama peab ka sellega, et mida kauem uued laevad viibivad ja trahvisummad tiksuvad, seda pikemaks perioodiks peab asenduslaevu rentima.Padar kirjutab memos Tallinna Sadama nõukogule veel paar nädalat enne viimaste kokkulepete sõlmimist, et sobivate laevade renditurg on “äärmiselt piiratud“ ning sisuliselt on valida Mercandia, Ionase, St. Ola, Harilaiu ja Norra lipu all sõitva A-Fjordi vahel ning valikust kukuvad kohe välja Mercandia, sest laev lõpetab Norra liinil sõitmise 1. oktoobril, ning Ionas, millel on palju tehnilisi probleeme ja puudub jääklass.A-Fjordiga kaasneks ka norrakeelne meeskond ning lisakulutused laeva toomisele ja viimisele. Olav Miilile kuuluva Hiiumaa rentimise puhul tehti isegi ettepanek läbirääkimised lõpetada, sest “laevaomanike ja prahtija suhted on keerulised“ ja selle laeva rentimine oleks “ülekaalukalt kõige kallim“. Hiljem jõuti siiski kokkuleppele, kuid aastane leping võtab Tallinna Sadama eelarvest 6,4 miljonit eurot.Saaremaa Laevakompaniile kuuluva St. Ola hinna päevahinnaks jäi 14 900 eurot ja peale selle 150 000 eurot tasuks ainult optsiooni eest rentida St. Olat veel teisekski kuuks. Laeva rent üheks kuuks maksab seega 461 900 eurot ja kaheks kuuks 1,1 miljonit eurot. Väikese Harilaiu hinnaks kujunes 6000 eurot päevas ja seda renditakse nüüd ka kuuks ajaks hinnaga 186 000 eurot.Majandusministeerium (MKM) võib lepingupartnerile TS Laevad teha ka trahvi, milleks võib olla kuni viis miljonit eurot, juhul kui riigifirma ei suuda lepingutingimusi üldse tagada, kuid MKM keeldub teoreetilisegi võimaliku summa nimetamisest. 8,6 miljoni euroses kuluprognoosis on arvestatud miljonieurose trahvisummaga.Laevatehastele määratud trahvid peaksid nüüd neid kulusid katma hakkama. Türgis valmiva parvlaeva Leiger eest tiksub juba augustist alates iga päev 12 500 euro suurune trahv ja Tiiu eest hakkab sama summa jooksma 15. septembrist. Poolakad maksavad alates eelmisest nädalast esimese laeva, Tõllu eest iga päev 37 500 eurot.Poolas Remontowa tehases valmiva Pireti ametlik üleandmiskuupäev on 1. detsember ja kui laev selleks ajaks valmis pole, tuleb alates 7. detsembrist maksta 37 500 eurot ka selle eest. Pireti tõenäoliseks liinile jõudmise ajaks on prognoositud tuleva aasta jaanuarikuud.Lepingu järgi ei saa trahvisumma ületada kaheksat protsenti laeva maksumusest, kuid siis survestatakse juba sellega, et laevatehasel on reaalne oht, et laev jääb nende kätte. Väidetavalt on see üks Poola tehase suuremaid kartusi, sest venitamise pärast on neile juba kätte jäänud kolm Kanadale ehitatud laeva.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval peeti Saaremaa toidufestivali raames Kuressaare tänavapiknikut, mis seekord lõppes eriti järsult. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tänavapiknik lõppes järsult ja traktori tuledes
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 13. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Laupäeval peeti Saaremaa toidufestivali raames Kuressaare tänavapiknikut, mis seekord lõppes eriti järsult.
Kuigi pikniku lõpuajaks oli plaanitud kell 22, ei osanud kokkutulnud oodatagi, et minuti pealt neil söögi-joogi alt lauad ära koristatakse ja õdus olemine rikutakse.
Meie Maale teadaolevalt ei hoolitud traktorituledes ja tagurduskäigu lärmis kihutades, et lisaks laudadel olevale toidukraamile oli seda paigutatud ka laudade juurde maha. Sellest aga jäi mõni inimene silmapilk ilma, sest traktoriga sõideti maha pandud toidust ja nõudest üle.
Küsimusele, miks nii järsult suured tuled peale pandi ning kõik halastamatult ära koristati, vastas Kuressaare tänavapikniku korraldaja Terje Nepper, et algusest peale oli kõigis reklaamides teada antud, mis kellani üritus toimub.
“Eelmisel aastal sain Kuressaare linnaametnikelt tõsiselt võtta, et aega ületasime. Sel aastal sai lõpuaeg üheks linnapoolseks tingimuseks ja kell 24 pidi linn korras olema,” selgitas ta.
Nepper lisas, et mõistab rahva pahameelt ning ütles, et tema töötajad püüdsid siiski enne koristama hakkamist võimalikult paljusid teavitada.
“Püüdsime tüdrukutega kõiki teavitada veel kord, kui kokkupanek algas, aga ilmselt info kõigini siiski ei jõudnud, nagu ikka juhtub,” nentis ta.
Edaspidise lahendusena lootis Nepper, et ehk muutub linnaisade suhtumine leebemaks, sest suures osas on see meie linnarahva ühine pidu ja soov. “Teise võimalusena näen pikniku alustamist veidi varem,” pakkus ta.
Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et Kuressaare linnavalitsus andis 30. augusti istungil Saaremaa toidufestivali korraldamiseks avaliku ürituse loa lähtuvalt SA Saaremaa Turism 10. augustil esitatud taotlusest. “Taotluses oli Kuressaare tänavapikniku ajaks märgitud kell 16–24,” selgitas ta. Kuigi pikniku lõpuajaks oli plaanitud kell 22, ei osanud kokkutulnud oodatagi, et minuti pealt neil söögi-joogi alt lauad ära koristatakse ja õdus olemine rikutakse.Meie Maale teadaolevalt ei hoolitud traktorituledes ja tagurduskäigu lärmis kihutades, et lisaks laudadel olevale toidukraamile oli seda paigutatud ka laudade juurde maha. Sellest aga jäi mõni inimene silmapilk ilma, sest traktoriga sõideti maha pandud toidust ja nõudest üle.Küsimusele, miks nii järsult suured tuled peale pandi ning kõik halastamatult ära koristati, vastas Kuressaare tänavapikniku korraldaja Terje Nepper, et algusest peale oli kõigis reklaamides teada antud, mis kellani üritus toimub.“Eelmisel aastal sain Kuressaare linnaametnikelt tõsiselt võtta, et aega ületasime. Sel aastal sai lõpuaeg üheks linnapoolseks tingimuseks ja kell 24 pidi linn korras olema,” selgitas ta.Nepper lisas, et mõistab rahva pahameelt ning ütles, et tema töötajad püüdsid siiski enne koristama hakkamist võimalikult paljusid teavitada.“Püüdsime tüdrukutega kõiki teavitada veel kord, kui kokkupanek algas, aga ilmselt info kõigini siiski ei jõudnud, nagu ikka juhtub,” nentis ta.Edaspidise lahendusena lootis Nepper, et ehk muutub linnaisade suhtumine leebemaks, sest suures osas on see meie linnarahva ühine pidu ja soov. “Teise võimalusena näen pikniku alustamist veidi varem,” pakkus ta.Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et Kuressaare linnavalitsus andis 30. augusti istungil Saaremaa toidufestivali korraldamiseks avaliku ürituse loa lähtuvalt SA Saaremaa Turism 10. augustil esitatud taotlusest. “Taotluses oli Kuressaare tänavapikniku ajaks märgitud kell 16–24,” selgitas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Elu meie ümber on pidevas muutuses ja meie võimalus on sellega kohaneda või üritada iga hinna eest ujuda vastuvoolu. Kõik muutused seoses töökohtade liikumisega, seoses uusarendustega, seoses kiiremate ühendustega ja seoses infotehnoloogia arenguga on viinud meie linna ja saare elu võrreldes aastakümnetetaguse ajaga sootuks uutele alustele. Lisades siia riigipoolsed sammud meie elu korraldamisel, tuleb tunnistada, et praegu me üritame elada uues ajas vanade reeglite ja vanade mudelitega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Tugeva keskusega võimekam Saaremaa

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Tugeva keskusega võimekam Saaremaa
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Madis Kallas Neljapäev, 29. september 2016. TOIMIB ÜHTSE TERVIKUNA: Nii nagu ei ole Saaremaa omavalitsustel õhust vaadates näha konkreetseid piire, ei saa eristada ka suuri väljakutseid, probleeme ja võimalusi, mis oleksid rangelt ainult ühe või teise omavalitsuse omad. Linnapea Madis Kallas on näiteks toonud korraliku lennuühenduse, praamiliikluse, arstiabi kättesaadavuse, Saaremaa süvasadama jt teemad, mille eest praegu ei seista, lisaks väga palju teisi valdkondi. Sellel 2016. aasta suvel tehtud fotol on näha, et käivad ooperipäevade ettevalmistused ja seegi on näide Saaremaa tervikuna toimimisest, sest tegu ei ole mitte üksnes Kuressaare, vaid Saaremaa ooperipäevadega. Elu meie ümber on pidevas muutuses ja meie võimalus on sellega kohaneda või üritada iga hinna eest ujuda vastuvoolu. Kõik muutused seoses töökohtade liikumisega, seoses uusarendustega, seoses kiiremate ühendustega ja seoses infotehnoloogia arenguga on viinud meie linna ja saare elu võrreldes aastakümnetetaguse ajaga sootuks uutele alustele. Lisades siia riigipoolsed sammud meie elu korraldamisel, tuleb tunnistada, et praegu me üritame elada uues ajas vanade reeglite ja vanade mudelitega.
Oleme täna teelahkmel, kus on vaja valida, kas jätkame sama teed ning lepime vaikselt meile pakutuga või oleme ise muutujaks ning otsustame edaspidi oluliselt rohkem meie tuleviku üle ja oleme selle võrra tugevamad. Me vajame selleks aga julgeid otsuseid, mis on põhjendatud, aga ainult siis, kui need põhinevad loogilistel alustel ning ei ole kunstlikud.
Saaremaa omavalitsuste ühinemine on loogiline, kuna Saaremaa toimib ühtse terviku ja toimepiirkonnana sisuliselt kõigi näitajate puhul, alates tööjõust, meditsiinisüsteemist ja lõpetades transpordiühenduste ning turismiga. Oleme üksteisega niivõrd tugevalt põimunud.
Omavalitsuste piire ületavat asjaajamist on palju ja seda tuleb ainult juurde. Elanikkond on aina vähem ühe omavalitsuse keskne: sadade saarlaste elukoht ja töökoht asub erinevates omavalitsustes. Ühtne Saaremaa annab võimaluse paremini näha tervikpilti ja tegevusi koordineerida. Kuressaare linnapea ja omavalitsuste liidu juhina näen seda iga päev.
Tugeva strateegilise tasandiga omavalitsus on hetkel Saaremaa arengu suurimaks kitsaskohaks. Ülesaaremaalised teemad mängivad meie saare arengus üha suuremat rolli, aga neid ei suuda enam piisavalt suunata maavalitsus ega ühe töötajaga mittetulundusühing Saaremaa Omavalitsuste Liit.
Kohaliku omavalitsuse eesmärk on olla võimalikult tugev partner kõigile omavalitsuse teenuste tarbijatele kodanikust võimaliku investorini.
On oluline, et Kuressaare oleks tugev, sest sellest, kui võimekas ja atraktiivne on meie saare keskus, sõltub omakorda kogu Saaremaa tugevus. Sama kehtib aga ka vastupidi: Kuressaare saab olla just nii tugev ja edukas, kui tugev on Saaremaa. Ei ole võimalik, et linnast 45-minutilise autosõidu kaugusel asuv elu ei mõjuta elu linnas.
Näitame, et oleme ühtsed ja saame seda teha nii, et piirkondade identiteet jääb püsima ning piirkondade kaasatus on tagatud.
Meil on valida, kas kasutada ära Kuressaare ja Saaremaa maksimaalne arenguperspektiiv, milleks on andnud võimaluse haldusreform tugeva omavalitsuse moodustamise kaudu, või hoida iga hinna eest kinni piiridest, mis ei peegelda reaalsust.
Oluline on, et Kuressaare linn jääb, linnaline elukeskkond jääb, linna traditsioonid jäävad, linna aukodanikud jäävad, linna ajaloolise sünnipäeva tähistamine jääb, linnas asuvad ka edaspidi valitsus ja volikogu. Oleme täna teelahkmel, kus on vaja valida, kas jätkame sama teed ning lepime vaikselt meile pakutuga või oleme ise muutujaks ning otsustame edaspidi oluliselt rohkem meie tuleviku üle ja oleme selle võrra tugevamad. Me vajame selleks aga julgeid otsuseid, mis on põhjendatud, aga ainult siis, kui need põhinevad loogilistel alustel ning ei ole kunstlikud.Saaremaa omavalitsuste ühinemine on loogiline, kuna Saaremaa toimib ühtse terviku ja toimepiirkonnana sisuliselt kõigi näitajate puhul, alates tööjõust, meditsiinisüsteemist ja lõpetades transpordiühenduste ning turismiga. Oleme üksteisega niivõrd tugevalt põimunud.Omavalitsuste piire ületavat asjaajamist on palju ja seda tuleb ainult juurde. Elanikkond on aina vähem ühe omavalitsuse keskne: sadade saarlaste elukoht ja töökoht asub erinevates omavalitsustes. Ühtne Saaremaa annab võimaluse paremini näha tervikpilti ja tegevusi koordineerida. Kuressaare linnapea ja omavalitsuste liidu juhina näen seda iga päev.Tugeva strateegilise tasandiga omavalitsus on hetkel Saaremaa arengu suurimaks kitsaskohaks. Ülesaaremaalised teemad mängivad meie saare arengus üha suuremat rolli, aga neid ei suuda enam piisavalt suunata maavalitsus ega ühe töötajaga mittetulundusühing Saaremaa Omavalitsuste Liit.Kohaliku omavalitsuse eesmärk on olla võimalikult tugev partner kõigile omavalitsuse teenuste tarbijatele kodanikust võimaliku investorini.On oluline, et Kuressaare oleks tugev, sest sellest, kui võimekas ja atraktiivne on meie saare keskus, sõltub omakorda kogu Saaremaa tugevus. Sama kehtib aga ka vastupidi: Kuressaare saab olla just nii tugev ja edukas, kui tugev on Saaremaa. Ei ole võimalik, et linnast 45-minutilise autosõidu kaugusel asuv elu ei mõjuta elu linnas.Näitame, et oleme ühtsed ja saame seda teha nii, et piirkondade identiteet jääb püsima ning piirkondade kaasatus on tagatud.Meil on valida, kas kasutada ära Kuressaare ja Saaremaa maksimaalne arenguperspektiiv, milleks on andnud võimaluse haldusreform tugeva omavalitsuse moodustamise kaudu, või hoida iga hinna eest kinni piiridest, mis ei peegelda reaalsust.Oluline on, et Kuressaare linn jääb, linnaline elukeskkond jääb, linna traditsioonid jäävad, linna aukodanikud jäävad, linna ajaloolise sünnipäeva tähistamine jääb, linnas asuvad ka edaspidi valitsus ja volikogu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Septembri lõpus saabuv mihklipäev on Kihelkonna kogudusele olnud ikka üks suur pidupäev. Siis peame kiriku nimepäeva ja mõtleme tagasi nii möödunule kui eesolevale. Üks selle aasta toredatest sündmustest koguduse juures oli 24. august, mil toimus huvitav ekskursioon ja kaunis kontsert. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mihklipäeva ootuses...

maintext:
Kirik
Mihklipäeva ootuses...
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Rene Reinsoo Neljapäev, 15. september 2016. Jaan Tätte tõi Kihelkonna kellatorni juurde kokku hulgaliselt kuulajaid. FOTO: erakogu Septembri lõpus saabuv mihklipäev on Kihelkonna kogudusele olnud ikka üks suur pidupäev. Siis peame kiriku nimepäeva ja mõtleme tagasi nii möödunule kui eesolevale. Üks selle aasta toredatest sündmustest koguduse juures oli 24. august, mil toimus huvitav ekskursioon ja kaunis kontsert.
Hiliskevadel istusime koos Maarika Naageliga ja mõtlesime, kuidas saaks ajaloolises Kihelkonna kirikus tehtavaid restaureerimistöid toetada. Oleme 20 aastat korraldanud Kihelkonna kirikumuusikapäevi ja vabatahtlike annetustena kogunud nõnda raha oreli restaureerimise tarbeks, kuid siis leidsime, et üks suurem piletitega kontsert oleks kindlasti abiks. Pilgud läksid kirikuaiast kellamäe poole ja meenusid endise kultuuriministri Laine Randjärve sõnad, et see on nii kaunis koht ja küll siin oleks hea kontserte korraldada.
Vabas õhus on loomulikult ilm üheks määravaks teguriks ja lootsime, et ehk Jumal kingib ka ilusa ilma. Kui hakkasime mõtlema , keda kutsuda, siis esimese valikuna tuli mõttesse naabersaarel Vilsandil elav armastatud laulumees Jaan Tätte. Maarika helistas samal päeval Jaanile, kes oli nõus laulma oma koduvalla kiriku toetuseks.
Edasi liikus mõtterada, et kui kontsert on kiriku heaks, siis oleks hea saada ka ülevaade kirikust ja seal tehtud töödest ning palusime, kas töid juhendav Juhan Kilumets oleks nõus tegema eelnevalt kirikus ekskursiooni ja rääkima mõned lood. Ka Juhan oli ettepanekuga päri.
Siis otsustasime, et oleks hea, kui kontserdi eesmärgiks valida üks konkreetne objekt või detail, mis saaks tehtud ja jääks hästi meelde. Kuna kiriku suur kroonlühter oli remondi ajaks alla võetud ja restaureerimiseks Juhan Puusepa juurde töökotta saadetud ja selle tööde hinnapakkumine oli 2640 eurot, siis leidsime, et just see oleks sobilik eesmärk kontserdi jaoks. Pealegi on see kroonlühter eelmise sajandi alguses Kihelkonna meremeeste poolt kirikule kingitud, praegu on käimas merekultuuri aasta ja Jaan Tätte lisaks laulumehele ka tuntud meremees.
Tundub, et lisaks meie mõtetele oli see kõik ka üks Jumalale meelepärane plaan. Või veelgi kaunim, et Jumal oli kogu aeg meie mõtteid juhtimas.
Juba eelmisel päeval läks ilm imeilusaks: päikeseliseks, vaikseks ja soojaks. Seadsime kellakoja juurde pingid vähemalt kahesaja inimese jaoks.
Kolmapäeval, 24. augustil hakkas autosid saabuma kiriku juurde poole viie paiku, kui Juhan Kilumets andis kirikus ülevaate kiriku arhitektuurist ja Kihelkonna kiriku eripäradest. Jutt kandus nii kiriku põranda all olevatele hauakambritele kui kauni gooti stiili eripäradele. Lisaks oli teemaks kiriku ehitamise aegne poliitiline olukord ja palju muud põnevat. Kes soovis, sai koos Juhaniga kirikukellade juurde torni ronida.
Kell 18 oli kellakoja juures lakkamatu inimvool kontserdipiletit ostmas. Kuna välja oli reklaamitud, et alla 10-aastased lapsed saavad osa võtta tasuta, siis oli rohkesti ka mitmes vanuses lapsi ringi lippamas.
Väga südamlik oli see, et kellakoja jalamil elav Elve Tuvike, kelle käest palusime helitehnika jaoks voolu pikendusjuhtmega, pakkus omalt poolt kaks suurt korvitäit õunu kontserdi külastajatele. Kuna sel aastal on Kihelkonnal õunu palju, siis toodi veel ka pastoraadi aiast õunakorve lisaks. Kontserdi alguses tõi Juhan Kilumets veel esile, kui haruldane on Kihelkonna kellakoda ja seda mitte üksnes Saaremaa, vaid kogu Eesti mõistes.
Ja siis algas kontsert. Jaan Tätte meenutas oma lapsepõlve ja esimesi reise Vilsandile. Kõneles sellest, kuidas Kihelkonna kiriku torn Vilsandi elanikele tähtsaks maamärgiks on olnud. Rääkis, kuidas vanasti olid meestel tavalised igapäevased kalapaadid ning siis eriliselt hoitud ja puhastatud kirikus käimise paadid. Nende purjeid sätiti ja toimus ikka võistlus, kelle paat esimesena Papissaare sadamasse jõuab. Mitmed laulud ja huvitavad lood elust ja merereisidest meeldisid kuulajatele väga.
Kontserdi ajal tegid piletimüüki korraldanud koguduse juhatuse liikmed Thea Raik ja Anneli Saarela esmast kokkuvõtet ja lugesid kokku, et piletimüügist laekus 2597 eurot ja müüdi 250 piletit. Piletimüügi lauale oli pandud ka korjanduskast ning sinna laekus 336,20 eurot. Seega saab kenasti tasutud nii lühtri restaureerimise kui ka mõned kontserdiga seotud kulud (plakatid, reklaam jms). Ja kui jääb veidi üle, siis ootab oma järge altariruumi kroonlühter.
Olen Kihelkonna koguduse nimel südamest tänulik Jaan Tättele, kes oli valmis oma toredate laulude ja lugudega kiriku heaks üles astuma. Samuti Juhan Kilumetsale huvitava ekskursiooni eest. Tänud Ivo Aksiimile, kes tõi oma helitehnika ja seadis selle üles ning kui küsisin temalt hinda, ütles, ta: “Kui teised teevad heast südamest, siis teen mina ka!“ Tänan Maarika Naagelit, kes väga palju aega pühendas kontserdi ettevalmistustele, Helen Reinsood, kes valmistas piletid, Anneli Teppo-Toosti, kes tegeles plakatitega, naabritädi Elvet, kes andis voolu, Jaen Teäri ja Leevi Naagelit, kes hoidsid korda parkimise ja piletimüügi juures, Leedri küla ja Lümanda rahvamaja ning Kihelkonna valda pinkide laenamise eest, piletimüüjaid Thead ja Annelit; Ristot ja Silverit, kes kirikukelli helistasid, ning Ülle Reinsood, kes pärast kontserti kirikusse tulnutele veel orelit mängis. Tänud ERR-ile, raadio Kadile, Kuressaare Pereraadiole ja ajalehele Saarte Hääl, kes reklaami avaldasid. Tänud kõigile, kes kontserdil osalesid ja nõnda ettevõtmist toetasid. Üle kõige olgu tänatud Jumal, kes kinkis ilusa ilma ja lasi kõik hästi korda minna.
Kroonlühtrit saab näha veel eeloleval pühapäeval kiriku põrandal, kuid teisipäeval on plaan see oma kohale riputada ja 25. septembril, mil tähistame kiriku aastapäeva, särab see loodetavasti taas omal kohal Jumala kiituseks ja inimestele rõõmuks ja valguseks. Hiliskevadel istusime koos Maarika Naageliga ja mõtlesime, kuidas saaks ajaloolises Kihelkonna kirikus tehtavaid restaureerimistöid toetada. Oleme 20 aastat korraldanud Kihelkonna kirikumuusikapäevi ja vabatahtlike annetustena kogunud nõnda raha oreli restaureerimise tarbeks, kuid siis leidsime, et üks suurem piletitega kontsert oleks kindlasti abiks. Pilgud läksid kirikuaiast kellamäe poole ja meenusid endise kultuuriministri Laine Randjärve sõnad, et see on nii kaunis koht ja küll siin oleks hea kontserte korraldada.Vabas õhus on loomulikult ilm üheks määravaks teguriks ja lootsime, et ehk Jumal kingib ka ilusa ilma. Kui hakkasime mõtlema , keda kutsuda, siis esimese valikuna tuli mõttesse naabersaarel Vilsandil elav armastatud laulumees Jaan Tätte. Maarika helistas samal päeval Jaanile, kes oli nõus laulma oma koduvalla kiriku toetuseks.Edasi liikus mõtterada, et kui kontsert on kiriku heaks, siis oleks hea saada ka ülevaade kirikust ja seal tehtud töödest ning palusime, kas töid juhendav Juhan Kilumets oleks nõus tegema eelnevalt kirikus ekskursiooni ja rääkima mõned lood. Ka Juhan oli ettepanekuga päri.Siis otsustasime, et oleks hea, kui kontserdi eesmärgiks valida üks konkreetne objekt või detail, mis saaks tehtud ja jääks hästi meelde. Kuna kiriku suur kroonlühter oli remondi ajaks alla võetud ja restaureerimiseks Juhan Puusepa juurde töökotta saadetud ja selle tööde hinnapakkumine oli 2640 eurot, siis leidsime, et just see oleks sobilik eesmärk kontserdi jaoks. Pealegi on see kroonlühter eelmise sajandi alguses Kihelkonna meremeeste poolt kirikule kingitud, praegu on käimas merekultuuri aasta ja Jaan Tätte lisaks laulumehele ka tuntud meremees.Tundub, et lisaks meie mõtetele oli see kõik ka üks Jumalale meelepärane plaan. Või veelgi kaunim, et Jumal oli kogu aeg meie mõtteid juhtimas.Juba eelmisel päeval läks ilm imeilusaks: päikeseliseks, vaikseks ja soojaks. Seadsime kellakoja juurde pingid vähemalt kahesaja inimese jaoks.Kolmapäeval, 24. augustil hakkas autosid saabuma kiriku juurde poole viie paiku, kui Juhan Kilumets andis kirikus ülevaate kiriku arhitektuurist ja Kihelkonna kiriku eripäradest. Jutt kandus nii kiriku põranda all olevatele hauakambritele kui kauni gooti stiili eripäradele. Lisaks oli teemaks kiriku ehitamise aegne poliitiline olukord ja palju muud põnevat. Kes soovis, sai koos Juhaniga kirikukellade juurde torni ronida.Kell 18 oli kellakoja juures lakkamatu inimvool kontserdipiletit ostmas. Kuna välja oli reklaamitud, et alla 10-aastased lapsed saavad osa võtta tasuta, siis oli rohkesti ka mitmes vanuses lapsi ringi lippamas.Väga südamlik oli see, et kellakoja jalamil elav Elve Tuvike, kelle käest palusime helitehnika jaoks voolu pikendusjuhtmega, pakkus omalt poolt kaks suurt korvitäit õunu kontserdi külastajatele. Kuna sel aastal on Kihelkonnal õunu palju, siis toodi veel ka pastoraadi aiast õunakorve lisaks. Kontserdi alguses tõi Juhan Kilumets veel esile, kui haruldane on Kihelkonna kellakoda ja seda mitte üksnes Saaremaa, vaid kogu Eesti mõistes.Ja siis algas kontsert. Jaan Tätte meenutas oma lapsepõlve ja esimesi reise Vilsandile. Kõneles sellest, kuidas Kihelkonna kiriku torn Vilsandi elanikele tähtsaks maamärgiks on olnud. Rääkis, kuidas vanasti olid meestel tavalised igapäevased kalapaadid ning siis eriliselt hoitud ja puhastatud kirikus käimise paadid. Nende purjeid sätiti ja toimus ikka võistlus, kelle paat esimesena Papissaare sadamasse jõuab. Mitmed laulud ja huvitavad lood elust ja merereisidest meeldisid kuulajatele väga.Kontserdi ajal tegid piletimüüki korraldanud koguduse juhatuse liikmed Thea Raik ja Anneli Saarela esmast kokkuvõtet ja lugesid kokku, et piletimüügist laekus 2597 eurot ja müüdi 250 piletit. Piletimüügi lauale oli pandud ka korjanduskast ning sinna laekus 336,20 eurot. Seega saab kenasti tasutud nii lühtri restaureerimise kui ka mõned kontserdiga seotud kulud (plakatid, reklaam jms). Ja kui jääb veidi üle, siis ootab oma järge altariruumi kroonlühter.Olen Kihelkonna koguduse nimel südamest tänulik Jaan Tättele, kes oli valmis oma toredate laulude ja lugudega kiriku heaks üles astuma. Samuti Juhan Kilumetsale huvitava ekskursiooni eest. Tänud Ivo Aksiimile, kes tõi oma helitehnika ja seadis selle üles ning kui küsisin temalt hinda, ütles, ta: “Kui teised teevad heast südamest, siis teen mina ka!“ Tänan Maarika Naagelit, kes väga palju aega pühendas kontserdi ettevalmistustele, Helen Reinsood, kes valmistas piletid, Anneli Teppo-Toosti, kes tegeles plakatitega, naabritädi Elvet, kes andis voolu, Jaen Teäri ja Leevi Naagelit, kes hoidsid korda parkimise ja piletimüügi juures, Leedri küla ja Lümanda rahvamaja ning Kihelkonna valda pinkide laenamise eest, piletimüüjaid Thead ja Annelit; Ristot ja Silverit, kes kirikukelli helistasid, ning Ülle Reinsood, kes pärast kontserti kirikusse tulnutele veel orelit mängis. Tänud ERR-ile, raadio Kadile, Kuressaare Pereraadiole ja ajalehele Saarte Hääl, kes reklaami avaldasid. Tänud kõigile, kes kontserdil osalesid ja nõnda ettevõtmist toetasid. Üle kõige olgu tänatud Jumal, kes kinkis ilusa ilma ja lasi kõik hästi korda minna.Kroonlühtrit saab näha veel eeloleval pühapäeval kiriku põrandal, kuid teisipäeval on plaan see oma kohale riputada ja 25. septembril, mil tähistame kiriku aastapäeva, särab see loodetavasti taas omal kohal Jumala kiituseks ja inimestele rõõmuks ja valguseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hoolimata heast seeneaastast jääb sel aastal traditsiooniline seenenäitus Saaremaa Muuseumis siiski ära. Samas saavad huvilised osaleda seenelkäigul koos Sirje Azaroviga (pildil) sel pühapäeval. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Seenenäitus jääb ära

maintext:
Uudised
Seenenäitus jääb ära
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 08. september 2016. FOTO: Valmar Voolaid Hoolimata heast seeneaastast jääb sel aastal traditsiooniline seenenäitus Saaremaa Muuseumis siiski ära. Samas saavad huvilised osaleda seenelkäigul koos Sirje Azaroviga (pildil) sel pühapäeval.
Menukat seenenäitust Kuressaare linnuse peakorrusel on alates 1978. aastast vedanud bioloog Sirje Azarov. Reeglina on väljapanekut näha saanud parematel saagiaastatel.
Eksponeerimise tarvis määratud liikide arv on Kuressaare linnuses toimunud näitustel kõikunud 61 (1989) ja 135 (2008) vahel.
Seenelkäigule koos Sirje Azaroviga siirdutakse pühapäeval kell 10 bussijaamatagusest parklast ning liigutakse Suure Tõllu kerisekivi ümbruse metsadesse. Päev lõpetatakse Pidula külaseltsi esimehe Kersti Vaga koduhoovis seenesousti maitstes.
Huvilistel palutakse registreeruda saarekodukant@gmail.com aadressil või helistades Reet Viirale numbril 551 7502. Samuti soovitatakse endal seenenuga ja korv kaasa võtta. Menukat seenenäitust Kuressaare linnuse peakorrusel on alates 1978. aastast vedanud bioloog Sirje Azarov. Reeglina on väljapanekut näha saanud parematel saagiaastatel.Eksponeerimise tarvis määratud liikide arv on Kuressaare linnuses toimunud näitustel kõikunud 61 (1989) ja 135 (2008) vahel.Seenelkäigule koos Sirje Azaroviga siirdutakse pühapäeval kell 10 bussijaamatagusest parklast ning liigutakse Suure Tõllu kerisekivi ümbruse metsadesse. Päev lõpetatakse Pidula külaseltsi esimehe Kersti Vaga koduhoovis seenesousti maitstes.Huvilistel palutakse registreeruda saarekodukant@gmail.com aadressil või helistades Reet Viirale numbril 551 7502. Samuti soovitatakse endal seenenuga ja korv kaasa võtta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vargad viisid möödunud reede öösel Kuivastu sadama territooriumilt minema hoone soojustamiseks mõeldud 90 pakki K-Rautast ostetud Paroc kivivilla. Varem ei ole sadama alal nii suurt vargust toime pandud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Suur vargus Kuivastu sadamas

maintext:
Uudised
Suur vargus Kuivastu sadamas
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 13. september 2016. Vargad viisid möödunud reede öösel Kuivastu sadama territooriumilt minema hoone soojustamiseks mõeldud 90 pakki K-Rautast ostetud Paroc kivivilla. Varem ei ole sadama alal nii suurt vargust toime pandud.
Kivivill asus ladustatuna aluste peal garaaži ja töökoja otsas asuval platsil. Vargus pandi toime ajavahemikul 8. septembril kella 20.30-st kuni 9. septembri hommikuni. Kokku viidi minema 42 pakki 152 mm paksust villa ja 48 pakki 50 mm paksust villa. Kivivill kuulub Ores Ehitus OÜ-le. Firma juhi Ants Riimi sõnul oli vill mõeldud Kuivastu sadamas varem politsei kasutuses olnud hoone soojustamiseks. Ehitatakse hoone teist korrust, kuhu tulevad bürooruumid.
Varguse avastas möödunud reede hommikul Kuivastu sadama kapten Valdur Häng. Alles oli jäetud vaid tühjad alused. “Läksin hommikul töökoja juurde, kui nägin, et kivivill on kadunud. Esimese mõttena käis peast läbi, et mehed on usinasti tööd teinud ja villa juba paika pannud,” rääkis Häng. Ta läks ehitajatelt uurima, kuidas tehtud töö välja näeb, kuid kivivilla polnud kusagile pandud.
“Küsisin, kas nad on villa ära viinud või kuhu see sai, kuid nemad ei teadnud midagi,” imestas Häng. Edasi helistas sadama kapten Ores Ehitus juhatajale ja päris, kas tema lasi villa ära viia või kuhugi varju alla toimetada. Ei olnud.
Viimati nägi sadamakapten kivivilla 8. septembril kella 17 paiku, kui töölt lahkus. Temast hiljem lahkus kohviku rentnik kella 20.30 ajal. Ka tema nägi, et kivivill oli siis veel alles.
Üks sadamate turvakaameratest katab küll Kuivastu maantee ja selle tee ristmikku, mis keerab endise katlamaja poole, kuid sellest ei pruugi abi olla.
“Tõenäoliselt on käidud vargil suure autoga,” oletas Häng. Vahel seisavad veokid töökoja ees parkimisplatsil ja nende juhid puhkavad. “Kui ka keegi autot märkas, ei pruukinud ta osata sellele tähelepanu pöörata,” lisas sadamakapten.
Hängi sõnul ei ole varem seal territooriumil nii suurt vargust toime pandud. “Võis ka nii olla, et veoauto tuli mandri poolt ja järgmisel hommikul läks esimese praamiga üle,” arvas Häng.
Reede hommikul vaatas ta üle sadama kaamerate salvestised praamile sõitvatest autodest. Ühtegi lahtist veokit, kus kivivillakoorem oleks peal olnud, ei olnud sealt näha. Pealegi ei oleks keegi nii rumal, et hakkaks varastatud kraami vedama lahtise kastiga veoautoga turvakaamerate vaateväljas.
“Mõned kinnised külmutusveokid paistsid küll. Mis nende sees oli, ei tea,” kostis Häng.
Süüdlase tabamise või kivivilla leidmisele viiva info eest ootab vaevatasu. Infot saab edastada meili ores@tt.ee teel või telefonil 50 53 942. Kivivill asus ladustatuna aluste peal garaaži ja töökoja otsas asuval platsil. Vargus pandi toime ajavahemikul 8. septembril kella 20.30-st kuni 9. septembri hommikuni. Kokku viidi minema 42 pakki 152 mm paksust villa ja 48 pakki 50 mm paksust villa. Kivivill kuulub Ores Ehitus OÜ-le. Firma juhi Ants Riimi sõnul oli vill mõeldud Kuivastu sadamas varem politsei kasutuses olnud hoone soojustamiseks. Ehitatakse hoone teist korrust, kuhu tulevad bürooruumid.Varguse avastas möödunud reede hommikul Kuivastu sadama kapten Valdur Häng. Alles oli jäetud vaid tühjad alused. “Läksin hommikul töökoja juurde, kui nägin, et kivivill on kadunud. Esimese mõttena käis peast läbi, et mehed on usinasti tööd teinud ja villa juba paika pannud,” rääkis Häng. Ta läks ehitajatelt uurima, kuidas tehtud töö välja näeb, kuid kivivilla polnud kusagile pandud.“Küsisin, kas nad on villa ära viinud või kuhu see sai, kuid nemad ei teadnud midagi,” imestas Häng. Edasi helistas sadama kapten Ores Ehitus juhatajale ja päris, kas tema lasi villa ära viia või kuhugi varju alla toimetada. Ei olnud.Viimati nägi sadamakapten kivivilla 8. septembril kella 17 paiku, kui töölt lahkus. Temast hiljem lahkus kohviku rentnik kella 20.30 ajal. Ka tema nägi, et kivivill oli siis veel alles.Üks sadamate turvakaameratest katab küll Kuivastu maantee ja selle tee ristmikku, mis keerab endise katlamaja poole, kuid sellest ei pruugi abi olla.“Tõenäoliselt on käidud vargil suure autoga,” oletas Häng. Vahel seisavad veokid töökoja ees parkimisplatsil ja nende juhid puhkavad. “Kui ka keegi autot märkas, ei pruukinud ta osata sellele tähelepanu pöörata,” lisas sadamakapten.Hängi sõnul ei ole varem seal territooriumil nii suurt vargust toime pandud. “Võis ka nii olla, et veoauto tuli mandri poolt ja järgmisel hommikul läks esimese praamiga üle,” arvas Häng.Reede hommikul vaatas ta üle sadama kaamerate salvestised praamile sõitvatest autodest. Ühtegi lahtist veokit, kus kivivillakoorem oleks peal olnud, ei olnud sealt näha. Pealegi ei oleks keegi nii rumal, et hakkaks varastatud kraami vedama lahtise kastiga veoautoga turvakaamerate vaateväljas.“Mõned kinnised külmutusveokid paistsid küll. Mis nende sees oli, ei tea,” kostis Häng.Süüdlase tabamise või kivivilla leidmisele viiva info eest ootab vaevatasu. Infot saab edastada meili ores@tt.ee teel või telefonil 50 53 942.
Veel artikleid samast teemast »


description: Jako Jõgi jõudis Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil finaali, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tanel Padari video valib rahvas

maintext:
Uudised
Tanel Padari video valib rahvas
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 28. september 2016. Jako Jõgi jõudis Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil finaali, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot.
Žürii valis välja kandidaadid, kelle vahel toimus rahvahääletus. Kaks enim hääli saanud videot said konkursi finaali, sealhulgas ka Jako Jõgi oma. Teisena sai finaali Märt Madison.
Möödunud nädalal said finalistid soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga, kuid Jako Jõgi seda võimalust ei kasutanud.
Kahe finalisti vahel kuulutati taas välja rahvahääletus, mis lõpeb 29. septembri südaööl.
Võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona.
Kui esialgu lubasid korraldajad, et võitja valib bänd välja siis, kui lõplikud versioonid on valmis, siis nüüd on korraldajad öelnud, et võitja selgub rahvahääletuse ja žürii koostöös.
Hääletada saab siin: http://skyplus.fm/tanel-padar-rahvahaaletus. Žürii valis välja kandidaadid, kelle vahel toimus rahvahääletus. Kaks enim hääli saanud videot said konkursi finaali, sealhulgas ka Jako Jõgi oma. Teisena sai finaali Märt Madison.Möödunud nädalal said finalistid soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga, kuid Jako Jõgi seda võimalust ei kasutanud.Kahe finalisti vahel kuulutati taas välja rahvahääletus, mis lõpeb 29. septembri südaööl.Võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona.Kui esialgu lubasid korraldajad, et võitja valib bänd välja siis, kui lõplikud versioonid on valmis, siis nüüd on korraldajad öelnud, et võitja selgub rahvahääletuse ja žürii koostöös.Hääletada saab siin:
Veel artikleid samast teemast »


description: Fantastilise video tegi Kristian von Wowern, kui lendas paraplaaniga Kaimri kandis. Paraplaani külge oli kinnitatud drooni kaamera, mis filmis üles kogu 1,5-tunnise lennu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Vaata uskumatuid kaadreid üle mere kappavast hirvest! (5)
Neljapäev, 15. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 15. september 2016. FOTO: ekraanitõmmis Fantastilise video tegi Kristian von Wowern, kui lendas paraplaaniga Kaimri kandis. Paraplaani külge oli kinnitatud drooni kaamera, mis filmis üles kogu 1,5-tunnise lennu.
“Ma ise seda kaamerat liigutada ei saa, saan liigutada ainult tervet paraplaani. Kui olin umbes tund aega lennanud, siis kell oli 20–20.15 ja päike paistis veel natukene. Lendasin üle metsa ranna poole pilliroo peale ja seal on väike laht ning poolsaar. Hakkasin lendama paremale, kui nägin, et silmapiiril midagi liigub. Et oh, sealt tuleb hirv,” kirjeldas Wowern.
Ta liigutas paraplaani nii, et kaamera ka liikus ja saigi need unikaalsed kaadrid.
“Mind on sarjatud, et miks ma hirmutan looma, et ma pole humaanne, aga see polnud pahameelne jälgimine. Lihtsalt ma olin seal ja hirv oli seal ning kogemata läksime samas suunas. Polnud nii, et oh, loom – ja asun jälitama. Hirv läks pilliroo sisse ja ma lendasin edasi, nii et meie mõlema elu on jätkuvalt kena,” lisas Wowern. “Ma ise seda kaamerat liigutada ei saa, saan liigutada ainult tervet paraplaani. Kui olin umbes tund aega lennanud, siis kell oli 20–20.15 ja päike paistis veel natukene. Lendasin üle metsa ranna poole pilliroo peale ja seal on väike laht ning poolsaar. Hakkasin lendama paremale, kui nägin, et silmapiiril midagi liigub. Et oh, sealt tuleb hirv,” kirjeldas Wowern.Ta liigutas paraplaani nii, et kaamera ka liikus ja saigi need unikaalsed kaadrid.“Mind on sarjatud, et miks ma hirmutan looma, et ma pole humaanne, aga see polnud pahameelne jälgimine. Lihtsalt ma olin seal ja hirv oli seal ning kogemata läksime samas suunas. Polnud nii, et oh, loom – ja asun jälitama. Hirv läks pilliroo sisse ja ma lendasin edasi, nii et meie mõlema elu on jätkuvalt kena,” lisas Wowern.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti meeste korvpallikoondis pidi Euroopa meistrivõistluste valikturniiril ühes alagrupis koos Poole, Valgevene ja Portugaliga. Kui kahes avamängus alistati kodus Valgevene ja võõrsil Portugal, siis kahes järgnevas mängus on koondis pidanud kaotusekibedust tundma. Esmalt kaotati võõrsil tugevale Poolale 64:78 (14:21, 12:15, 23:19, 15:23) ja üleeile ka Valgevenele 63:79 (20:24,13:18, 14:17, 16:20). Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kajupank sai koondisega kaks kaotust

maintext:
Sport
Kajupank sai koondisega kaks kaotust
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti meeste korvpallikoondis pidi Euroopa meistrivõistluste valikturniiril ühes alagrupis koos Poole, Valgevene ja Portugaliga. Kui kahes avamängus alistati kodus Valgevene ja võõrsil Portugal, siis kahes järgnevas mängus on koondis pidanud kaotusekibedust tundma. Esmalt kaotati võõrsil tugevale Poolale 64:78 (14:21, 12:15, 23:19, 15:23) ja üleeile ka Valgevenele 63:79 (20:24,13:18, 14:17, 16:20).
Kuna koduväljakul suudeti Valgevenet 19 punktiga võita, siis Eesti kaotuse tegi mõnevõrra positiivsemaks see, et viimasel rünnakul tabas Reinar Hallik 7:0 spurdi lõpetuseks kaugviske, mis viis vahe 16 silma peale, kirjutab sport.err.ee.
See tähendab seda, et asjade loogilise käigu puhul (kui nii Eesti kui Valgevene kaotavad Poolale ja võidavad Portugali), jääb Eesti Valgevenest võrdsete võitude korral tabelis siiski ette, mis võib tähendada edasipääsu finaalturniirile.
Valgevene mängus neli kolmest tabanud Hallik tõi Eesti parimana 14 punkti, Tanel Kurbas lisas 13 silma, Sten-Timmu Sokk 12 punkti ja Rain Veideman sai kirja 8 punkti ja 8 korvisöötu. Lauavõitluse kaotas Eesti koondis selgelt võimsamale vastasele koguni 26:43 ning see oli koos kehvema visketabavusega (meie 40% vastaste 48,3% vastu) ka kaotuse peamiseks põhjuseks.
Indrek Kajupank (pildil) mängis Poola vastu 15 minutit, Valgevene vastu 21 minutit ning viskas vastavalt neli ja kuus punkti. Järgmise mängu peab Eesti koondis ülehomme, kui Saku Suurhallis võõrustatakse seni võiduta jätkavat Portugali meeskonda.
Veidemani imekorv elu lõpuni meeles
“Esimeses omavahelises mängus näitas Eesti koondis oma võimekust. Meie jaoks on Eesti väga ebamugav vastane. Jõuline meeskond. Eesti mängib väga agressiivselt, pallile on kogu aeg surve,” rääkis Valgevene peatreener Aleksandr Krutikov sport.err.ee vahendusel.
“Ütleme nii, olen võidu üle väga rõõmus ja oli šanss mängida tasa need 19 punkti. Aga seda Tallinna mängu ülikauget kolmest jään unes nägema ilmselt elu lõpuni.” Autor: MM Esmaspäev, 12. september 2016.Kuna koduväljakul suudeti Valgevenet 19 punktiga võita, siis Eesti kaotuse tegi mõnevõrra positiivsemaks see, et viimasel rünnakul tabas Reinar Hallik 7:0 spurdi lõpetuseks kaugviske, mis viis vahe 16 silma peale, kirjutab sport.err.ee.See tähendab seda, et asjade loogilise käigu puhul (kui nii Eesti kui Valgevene kaotavad Poolale ja võidavad Portugali), jääb Eesti Valgevenest võrdsete võitude korral tabelis siiski ette, mis võib tähendada edasipääsu finaalturniirile.Valgevene mängus neli kolmest tabanud Hallik tõi Eesti parimana 14 punkti, Tanel Kurbas lisas 13 silma, Sten-Timmu Sokk 12 punkti ja Rain Veideman sai kirja 8 punkti ja 8 korvisöötu. Lauavõitluse kaotas Eesti koondis selgelt võimsamale vastasele koguni 26:43 ning see oli koos kehvema visketabavusega (meie 40% vastaste 48,3% vastu) ka kaotuse peamiseks põhjuseks.Indrek Kajupank (pildil) mängis Poola vastu 15 minutit, Valgevene vastu 21 minutit ning viskas vastavalt neli ja kuus punkti. Järgmise mängu peab Eesti koondis ülehomme, kui Saku Suurhallis võõrustatakse seni võiduta jätkavat Portugali meeskonda.“Esimeses omavahelises mängus näitas Eesti koondis oma võimekust. Meie jaoks on Eesti väga ebamugav vastane. Jõuline meeskond. Eesti mängib väga agressiivselt, pallile on kogu aeg surve,” rääkis Valgevene peatreener Aleksandr Krutikov sport.err.ee vahendusel.“Ütleme nii, olen võidu üle väga rõõmus ja oli šanss mängida tasa need 19 punkti. Aga seda Tallinna mängu ülikauget kolmest jään unes nägema ilmselt elu lõpuni.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Kollased lehed puudel tähendavad siin kliimavöötmes vaid üht – sügis on saabunud. Tõsi, praegu suurt veel aru ei saa, kas kuldne aeg on lõplikult käes või ehk annab ta teed suve vanemale õele – vananaistesuvele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hästi süüa on parem

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Hästi süüa on parem
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kollased lehed puudel tähendavad siin kliimavöötmes vaid üht – sügis on saabunud. Tõsi, praegu suurt veel aru ei saa, kas kuldne aeg on lõplikult käes või ehk annab ta teed suve vanemale õele – vananaistesuvele.
Suve lõpp tähendab saarlaste jaoks peamiselt üht – tänavad on taas täis eestikeelset juttu, vahelduseks välismaisele keel(t)ele. Kellele kurb uudis, kellele rõõmus.
Suve lõppu aga oskavad saarlased hinnata, juba päris mitmendat aastat – kõigepealt pidutsevad muinastuledeööl, siis korraldavad toidufestivali, mis sisuliselt on pidu kogu perele. Inimestele meeldib, on vaja süüa, ilma toiduta ei saa kuidagi. Aga tsiteerides klassikuid – „Süüa on hea, hästi süüa on veel parem.“
Toidufestivalist osa saamiseks ei pidanud end möllima mõnele eriti edevale õhtusöögile, pidustusele, sündmusele. Võis laupäeva õhtul võtta kaasa parimad sõbrad ja piknikukorv ning sammud seada kas Kuressaare kesklinna või sõita väinatammile. Et nautida seltskonda, head ja paremat ja veelkord, maailma parimat seltskonda. Sest mis on piknik ilma heade tuttavate-sõpradeta? Või mis on pühapäeval ilma kohvikuta? Ja kohvik – see on puhkus, sõbrad ja aeg, mis jalutab aeglaselt klaasidest klaasi…Ehk parim sellest vähimast, mida elu pakub jõudehetkel.
12. september 2016 Autor: MM Esmaspäev, 12. september 2016.Suve lõpp tähendab saarlaste jaoks peamiselt üht – tänavad on taas täis eestikeelset juttu, vahelduseks välismaisele keel(t)ele. Kellele kurb uudis, kellele rõõmus.Suve lõppu aga oskavad saarlased hinnata, juba päris mitmendat aastat – kõigepealt pidutsevad muinastuledeööl, siis korraldavad toidufestivali, mis sisuliselt on pidu kogu perele. Inimestele meeldib, on vaja süüa, ilma toiduta ei saa kuidagi. Aga tsiteerides klassikuid – „Süüa on hea, hästi süüa on veel parem.“Toidufestivalist osa saamiseks ei pidanud end möllima mõnele eriti edevale õhtusöögile, pidustusele, sündmusele. Võis laupäeva õhtul võtta kaasa parimad sõbrad ja piknikukorv ning sammud seada kas Kuressaare kesklinna või sõita väinatammile. Et nautida seltskonda, head ja paremat ja veelkord, maailma parimat seltskonda. Sest mis on piknik ilma heade tuttavate-sõpradeta? Või mis on pühapäeval ilma kohvikuta? Ja kohvik – see on puhkus, sõbrad ja aeg, mis jalutab aeglaselt klaasidest klaasi…Ehk parim sellest vähimast, mida elu pakub jõudehetkel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reedel oli Kuressaares ringi liikumas Siim Kallase näopildiga auto ehk valimistuur “Siim Kallas presidendiks!” jõudis Saaremaale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Siim Kallase suupisted ja jutt kedagi ära ei ostnud
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Teisipäev, 20. september 2016. Enne, kui Siim Kallas jõudis siseneda Meedla kotta, soovis üks fänn autogrammi Virkko Lepassalu raamatusse “Kallase afäär”. FOTO: Valmar Voolaid Reedel oli Kuressaares ringi liikumas Siim Kallase näopildiga auto ehk valimistuur “Siim Kallas presidendiks!” jõudis Saaremaale.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku18 väljakutset. Politseisse toimetati seitse inimest, kellest üks paigutati kainenema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Olukord liikluses murettekitav

maintext:
Uudised
UUS! Olukord liikluses murettekitav
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 17. september 2016. Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku18 väljakutset. Politseisse toimetati seitse inimest, kellest üks paigutati kainenema.
Maakonna teedelt avastati lubatud sõidukiiruse ületajaid 7 ja joobes juhte samuti 7.
Joobes juhtidest 1 oli nö kriminaalses joobes, tema suhtes alustati kriminaalmenetlust ja 6 juhti panid toime väärteo. Joobes juhtide hulgas oli ka üks jalgrattur. Lisaks anti politseile teada kahest joobekahtlusega juhist, kuid kahjuks ei õnnestunud neid kontrollida.
Pühapäeval 18.09. kella 10.00 – 15.00 toimus politseireid “Kõik Puhuvad”. Tund aega enne reidi lõppu, oli kolm politsei toimkonda, kokku kuu politseinikku, kontrollinud ca 130 juhti ja neist 3 kõrvaldanud joobetunnuste tõttu juhtimiselt. Kõigi kolme suhtes alustati väärteomenetlused.
Nagu numbrid näitavad, on olukord liikluses jätkuvalt, pehmelt üteldes, murettekitav, teavitas Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi. See osa tahtlikest liiklusrikkujaist, kellega politsei tegeleb, on kahjuks väikene osa neist mõtlematuist, kes meid liikluses igapäevaselt ohustavad nii kiirust ületades kui ka ebaadekvaatses olekus sõidukit juhtides.
“Siiski on heameel, et enamus liiklejatest on õiguskuulekad, andes sealjuures, turvalisema liikluse nimel, politseile teada võimalikest liikluspahalastest,” kinnitas Juhandi. Maakonna teedelt avastati lubatud sõidukiiruse ületajaid 7 ja joobes juhte samuti 7.Joobes juhtidest 1 oli nö kriminaalses joobes, tema suhtes alustati kriminaalmenetlust ja 6 juhti panid toime väärteo. Joobes juhtide hulgas oli ka üks jalgrattur. Lisaks anti politseile teada kahest joobekahtlusega juhist, kuid kahjuks ei õnnestunud neid kontrollida.Pühapäeval 18.09. kella 10.00 – 15.00 toimus politseireid “Kõik Puhuvad”. Tund aega enne reidi lõppu, oli kolm politsei toimkonda, kokku kuu politseinikku, kontrollinud ca 130 juhti ja neist 3 kõrvaldanud joobetunnuste tõttu juhtimiselt. Kõigi kolme suhtes alustati väärteomenetlused.Nagu numbrid näitavad, on olukord liikluses jätkuvalt, pehmelt üteldes, murettekitav, teavitas Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi. See osa tahtlikest liiklusrikkujaist, kellega politsei tegeleb, on kahjuks väikene osa neist mõtlematuist, kes meid liikluses igapäevaselt ohustavad nii kiirust ületades kui ka ebaadekvaatses olekus sõidukit juhtides.“Siiski on heameel, et enamus liiklejatest on õiguskuulekad, andes sealjuures, turvalisema liikluse nimel, politseile teada võimalikest liikluspahalastest,” kinnitas Juhandi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Filoloogiamagister, keeleteadlane ja kultuuriloolane Helgi Vihma (pildil) on saar-lastele tuttav ja lähedane. On ta ju Johannes Aaviku Seltsi asutaja ja oli selle kauaaegne esimees. Praegu auesimees. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Helgi Vihma eluteelt

maintext:
Kultuur
Helgi Vihma eluteelt
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Enda Naaber Teisipäev, 06. september 2016. Foto: Enda Naaber Filoloogiamagister, keeleteadlane ja kultuuriloolane Helgi Vihma (pildil) on saar-lastele tuttav ja lähedane. On ta ju Johannes Aaviku Seltsi asutaja ja oli selle kauaaegne esimees. Praegu auesimees.
Raamatusõbrad õnnitlevad teda 85. sünnipäeva puhul!
Kui 1971. aastal ilmus Vihmalt raamat “Üheksa aastakümmet“ (artiklid Johannes Aaviku keeleuuendusest ja temast kaasaegsete mälestustes), oli see üks esmaseid allikaid kokkupuuteks maailmamainega keeleteadlasega, tema loominguga.
Et 30. augustil 1980 avati Randveres Nuka talu õuel mälestussammas Johannes Aavikule, selleski on Helgi Vihma teene.
Kui ilmus Vihma teos “Kultuurilugu kirjapeeglis“, tõi ta Johannes Aaviku taas meile lähemale. Kõneleb see ju Johannes Aaviku ja Friedebert Tuglase kirjavahetusest.
Aastast 1964 on Helgi Vihma avaldanud üle 170 artikli leksikoloogiast, leksikograafiast, keeleuuendusest, kirjandusest. Ta on esinenud rahvusvahelistel teaduskongressidel ja konverentsidel üle maailma alates Jyväskyläst ja Riiast Toronto ja Montrealini.
Pensionärina võtab ta praegu aktiivselt osa Johannes Aaviku Seltsi tööst. Ja veel mõnigi raamat on tema sulest ilmumas. Raamatusõbrad õnnitlevad teda 85. sünnipäeva puhul!Kui 1971. aastal ilmus Vihmalt raamat “Üheksa aastakümmet“ (artiklid Johannes Aaviku keeleuuendusest ja temast kaasaegsete mälestustes), oli see üks esmaseid allikaid kokkupuuteks maailmamainega keeleteadlasega, tema loominguga.Et 30. augustil 1980 avati Randveres Nuka talu õuel mälestussammas Johannes Aavikule, selleski on Helgi Vihma teene.Kui ilmus Vihma teos “Kultuurilugu kirjapeeglis“, tõi ta Johannes Aaviku taas meile lähemale. Kõneleb see ju Johannes Aaviku ja Friedebert Tuglase kirjavahetusest.Aastast 1964 on Helgi Vihma avaldanud üle 170 artikli leksikoloogiast, leksikograafiast, keeleuuendusest, kirjandusest. Ta on esinenud rahvusvahelistel teaduskongressidel ja konverentsidel üle maailma alates Jyväskyläst ja Riiast Toronto ja Montrealini.Pensionärina võtab ta praegu aktiivselt osa Johannes Aaviku Seltsi tööst. Ja veel mõnigi raamat on tema sulest ilmumas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare haigla ja perearstikeskuse arstid ning õed kogunesid eile hommikul kell 9 haigla ette tunniajalisele hoiatusstreigile protestimaks tervishoiuteenuse alarahastatuse vastu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Arstid protestisid tervishoiu alarahastatuse vastu
Kolmapäev, 21. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 21. september 2016. Arstid ja õed eile hommikul Kuressaare haigla ees hoiatusstreigil. FOTO: Valmar VOolaid Kuressaare haigla ja perearstikeskuse arstid ning õed kogunesid eile hommikul kell 9 haigla ette tunniajalisele hoiatusstreigile protestimaks tervishoiuteenuse alarahastatuse vastu.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kirjanik Tõnu Õnnepalul on saanud lavaküpseks järjekordne, arvult neljas lavalugu. “Mägede” lavastajateks on Aleksander Eelmaa ja külalisena Garmen Tabor. Esietendus on varsti, kolmapäeval, 14. septembril Tallinna Draamateatri väikeses saalis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Õnnepalu “Mäed” esietendub draamateatris
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Harda Roosna Reede, 09. september 2016. “Vennase” publik Kalana paadikuuris esinejaid tänamas, lavastaja Aleksander Eelmaa (paremal) ja autor Tõnu Õnnepalu. FOTO: Harda Roosna Kirjanik Tõnu Õnnepalul on saanud lavaküpseks järjekordne, arvult neljas lavalugu. “Mägede” lavastajateks on Aleksander Eelmaa ja külalisena Garmen Tabor. Esietendus on varsti, kolmapäeval, 14. septembril Tallinna Draamateatri väikeses saalis.
Osades Pääru Oja või Christopher Rajaveer, Aleksander Eelmaa, Ester Pajusoo, Külli Teetamm (Tallinna Linnateater) või Liisa Saaremäel. Musitseerib tšellist Leho Karin (külalisena).
Lavastuse kunstnik on Liisi Eelmaa (külalisena), helilooja Lauri-Dag Tüür (külalisena) ja valguskunstnik Priidu Adlas (Tallinna Linnateater)
Lavaloo sissejuhatus: “Mäed on järsud. Kõik on seal järsk. Alles oli kõik selge ja klaar, avarus lõputu, järsku on kõik kadunud – ainult udu. Üks hooletu samm, ja kadunud oled sa isegi… Mägedes on toetuspunkti leidmine iga hetk eluline, füüsiline küsimus. Taevasinasse tõusmiseks tuleb kõvasti maa külge klammerduda. Aga elus?
Vana Munk istub pingil ja vaatab mägesid. Ei kipu üles ega alla. On ise nagu mäed. Kas ta teab? Nii Poiss kui Tüdruk usuvad omal kombel, et teab. Igal juhul on ta ainus, kes neid siin kuulab, peale mägede.
Aga mõistab ta neid või mõistab ta nende üle kohut või hoopis naerab nende üle? Või ehk on ta nende küsimuste ja nende armastuse vastu sama ükskõikne kui need kaljud ja see lumi seal üleval? Või hoopis…”
Septembris on kavas neli, oktoobris ja novembris kolm, detsembris kaks etendust.
Draamateatri repertuaaris on jätkuvalt Õnnepalu teinegi näidend, “Vennas”, mis pälvis kultuurkapitali 2014. aasta preemia. “Vennase” tõi autor eelmisel aastal kolmeks etenduseks ka Hiiumaale, Kalana paadikuuri, et näidata seda saarel, kust leitud kahe venna kirjade põhjal lavalugu sündis. Osades Pääru Oja või Christopher Rajaveer, Aleksander Eelmaa, Ester Pajusoo, Külli Teetamm (Tallinna Linnateater) või Liisa Saaremäel. Musitseerib tšellist Leho Karin (külalisena).Lavastuse kunstnik on Liisi Eelmaa (külalisena), helilooja Lauri-Dag Tüür (külalisena) ja valguskunstnik Priidu Adlas (Tallinna Linnateater)Lavaloo sissejuhatus: “Mäed on järsud. Kõik on seal järsk. Alles oli kõik selge ja klaar, avarus lõputu, järsku on kõik kadunud – ainult udu. Üks hooletu samm, ja kadunud oled sa isegi… Mägedes on toetuspunkti leidmine iga hetk eluline, füüsiline küsimus. Taevasinasse tõusmiseks tuleb kõvasti maa külge klammerduda. Aga elus?Vana Munk istub pingil ja vaatab mägesid. Ei kipu üles ega alla. On ise nagu mäed. Kas ta teab? Nii Poiss kui Tüdruk usuvad omal kombel, et teab. Igal juhul on ta ainus, kes neid siin kuulab, peale mägede.Aga mõistab ta neid või mõistab ta nende üle kohut või hoopis naerab nende üle? Või ehk on ta nende küsimuste ja nende armastuse vastu sama ükskõikne kui need kaljud ja see lumi seal üleval? Või hoopis…”Septembris on kavas neli, oktoobris ja novembris kolm, detsembris kaks etendust.Draamateatri repertuaaris on jätkuvalt Õnnepalu teinegi näidend, “Vennas”, mis pälvis kultuurkapitali 2014. aasta preemia. “Vennase” tõi autor eelmisel aastal kolmeks etenduseks ka Hiiumaale, Kalana paadikuuri, et näidata seda saarel, kust leitud kahe venna kirjade põhjal lavalugu sündis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile varahommikul startis Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta Mõntust Gotlandi põhjaranniku äärde jääva Fårö saare poole. Oma sooritust ei tee ta mitte üksnes ainulaadse rekordi nimel, vaid selleks, et koguda raha puuetega inimeste purjetamis-treeninguteks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tehniline rike katkestas Ingrid Puusta rekordsõidu
Neljapäev, 22. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 22. september 2016. Jaak Lukk (vasakult), Ingrid Puusta, Matthew Rickard ja Ainar Annus jõudsid Nasvale, et tehnilise rikkega kaatrile abi saada. FOTO: Sigrid Osa Eile varahommikul startis Eesti olümpiasurfar Ingrid Puusta Mõntust Gotlandi põhjaranniku äärde jääva Fårö saare poole. Oma sooritust ei tee ta mitte üksnes ainulaadse rekordi nimel, vaid selleks, et koguda raha puuetega inimeste purjetamis-treeninguteks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käesoleval nädalal täitus Pöide vallas tegutseval Kõrkvere kauplusel 80 tegutsemisaastat. Juubelisünnipäeva markeerimiseks tegi pood teisipäeval klientide suud magusaks, pakkudes kõikidele külastajatele torti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kõrkvere kauplus tähistas suurt juubelit
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Laupäev, 10. september 2016. Kõrkvere kauplus. FOTO: Valmar Voolaid Käesoleval nädalal täitus Pöide vallas tegutseval Kõrkvere kauplusel 80 tegutsemisaastat. Juubelisünnipäeva markeerimiseks tegi pood teisipäeval klientide suud magusaks, pakkudes kõikidele külastajatele torti.
Ka keerulistest aegadest hoolimata on 1936. aastal avatud pood tegutsenud kaheksa kümnendit järjest. “Kauplust pole kunagi pikemaks ajaks suletud ning algusest peale on tegutsetud Saaremaa tarbijate ühistu nime all. Ka nüüd oleme COOP STÜ,” seletas kaupluse juhataja Aave Alas. “Terve aja on Kõrkvere pood varustanud kohalikke toidu- ja esmatarbekaupadega ning jätkame seda traditsiooni ka edaspidi.”
Kõrkvere kauplus on küla ainuke pood. “See tähendab, et kõik elanikud kasutavad ikka valdavalt oma kodupoodi,” viitas Alas truule klientuurile, “kuid sarnaselt paljudele Eesti küladele on ka siin kurvaks tendentsiks põhielanikkonna kahanemine.”
Alas lootis väga, et pood peab vastu veel järgmisedki kaheksakümmend aastat. “Pikki aastaid sooviti meile ka sünnipäevaks. Hoone püsib nii kaua kohe kindlasti, aga kas ka pood ja inimesed – see on juba omaette küsimus.” Ka keerulistest aegadest hoolimata on 1936. aastal avatud pood tegutsenud kaheksa kümnendit järjest. “Kauplust pole kunagi pikemaks ajaks suletud ning algusest peale on tegutsetud Saaremaa tarbijate ühistu nime all. Ka nüüd oleme COOP STÜ,” seletas kaupluse juhataja Aave Alas. “Terve aja on Kõrkvere pood varustanud kohalikke toidu- ja esmatarbekaupadega ning jätkame seda traditsiooni ka edaspidi.”Kõrkvere kauplus on küla ainuke pood. “See tähendab, et kõik elanikud kasutavad ikka valdavalt oma kodupoodi,” viitas Alas truule klientuurile, “kuid sarnaselt paljudele Eesti küladele on ka siin kurvaks tendentsiks põhielanikkonna kahanemine.”Alas lootis väga, et pood peab vastu veel järgmisedki kaheksakümmend aastat. “Pikki aastaid sooviti meile ka sünnipäevaks. Hoone püsib nii kaua kohe kindlasti, aga kas ka pood ja inimesed – see on juba omaette küsimus.”
Veel artikleid samast teemast »