authors:
Triin Ärm
Teet Malsroos

description: Kuigi tuleval aastal tõstetakse hüvitatavate glükoosisensorite kogust lapsdiabeetikutele ja hüvitamise loetellu lisatakse insuliinipumba saatja komplekt, on lapsdiabeetikute ühingu esindaja sõnul selle hea uudise juures aga rahaliselt kahjulik konks, mida haigekassa ei rõhuta.

title: Lapsdiabeetikute ravi muutub osaliselt kallimaks

maintext:
Nimelt, kuid varem andis haigekassa teatud tarvikutele 90%lise soodustuse, siis uuest aastast vaid 50-protsendilise, kirjutab Terviseuudised.
Eesti Laste Diabeediühingu (ELDÜ) esindaja Kristi Peegel nõustus, et aastatega on toimunud haigekassa abil kättesaadavates meditsiiniseadmetes oluline muutus diabeediravis, kuid küsimus on praegu endiselt insuliinipumba ja glükoosimonitooringu ravi väga kallis hinnas ja seda nii ravi alustamisel kui ka igakuises kulus. «See mõjutab meditsiiniseadmete kättesaadavust peredele. Ja see on see, millega me rahul olla ei saa, kahjuks,» lausus Peegel.
Ta selgitas, et 2017. aasta muudatus toob kaasa selle, et insuliinipumpade sensorite kogust suurendatakse ka 5 kuni 18-aastastele lastele, kes hakkavad saama 48 sensorit aastas haigekassa-poolse 50% soodustusega, mitte 90% nagu varem.
Ühe sensori eest nädalas peab maksma 22,62 eurot. Need 5 kuni 18-aastased, kes enne kasutasidki vaid niipalju sensoreid, kui haigekassa soodustus võimaldas, maksid aastas sensorite eest 54,24 eurot – sest raha rohkem ei olnud. «Nüüd peavad sama koguse eest maksma 271,44 eurot, mis teeb hinnatõusuks 500%!» lausus Peegel ja tõstatas küsimuse, kas need lapsed saavad abi ja on õnnelikud.
Elu läheb Peegli sõnul odavamaks neil lastel, kes kasutasid aastas rohkem kui 22 sensorit, st vanemad jaksasid osta neid täishinnaga. Eelneva kuukulu 1x4,52+3x45,24 =140,24 eurot asemel on 2017 sama koguse ostmise kulu 90,48 eurot. Võit kuus 49,76 eurot.
Elu läheb Peegli sõnul odavamaks neil lastel, kes kasutasid aastas rohkem kui 22 sensorit, st vanemad jaksasid osta neid täishinnaga. Eelneva kuukulu 1x4,52+3x45,24 =140,24 eurot asemel on 2017 sama koguse ostmise kulu 90,48 eurot. Võit kuus 49,76 eurot.
Haigekassa esindaja selgitas, et algavast aastast muudetakse diabeetikute esindusorganisatsioonide ja Eesti Endokrinoloogide Seltsi haigekassale tehtud ettepanekust lähtuvalt pideva veresuhkru jälgimise võimalusega insuliinipumpravi hüvitamistingimusi 5- kuni 18-aastastele lastele järgnevalt: loetellu lisatakse insuliinipumba saatja komplekt; tõstetakse hüvitatavat glükoosisensorite aastakogust seniselt 12-lt 48-le sensorile.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


authors:
Pm Tervis
Panthermedia

description: 23-aastane hambaarst ja meditsiinitudeng suri ilulõikuse ajal, sest tal tekkis allergiline reaktsioon.

title: Ilulõikusele läinud meditsiinitudeng suri

fasttext_language: et


description: Kui tavaliselt on Põhja-Eesti regionaalhaigla keldrikorrusel asuv kiiritusravi keskus uudishimulike pilkude eest rangelt varjatud, siis täna näidati seal valgusefektide saatel ligikaudu kaks miljonit eurot maksma läinud uut kiiritusravi kiirendit.

title: Pilguheit Eesti suurima vähikeskuse keldrikorrusele: mida suudab uus kiirendi?

maintext:
«See on kõige täpsem masin, mis meil Eestis on,» rääkis Põhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) meditsiinifüüsika talituse juhataja Eduard Gerškevitš. Ligi kaks miljonit eurot maksma läinud kiirendiga saab nüüd ka Eestis pakkuda tipptasemel vähiravi.
«Uue aparaadiga saab teha stereotaktilist kiiritusravi, mille täpsus on ligikaudu üks millimeeter. See tähendab, et seade võimaldab kiiritada väga väikeseid kasvajaid väga suure täpsusega,» selgitas füüsik. Uudne on ka aparaadi juurde kuuluv ravilaud, kus patsient ravi ajal lamab – see liigub kuues suunas, mille hulka kuuluvad ka kolm erinevat nurka. «Kui patsient ei ole õiges asendis, siis kiirendi võimaldab asendit koheselt korrigeerida,» selgitas Gerškevitš. Asendi kontrollimiseks kasutatakse röntgenkiiri.
«Saame esmakordselt patsientidele pakkuda täppiskiiritusravi, mida on võimalik teha väga väikestele kasvajatele erinevates kehapiirkondades, olgu see siis ajusiseselt või erinevate kehapiirkonna kasvajates, nagu kopsu, maksa ja pankrease kasvajad, aga ka üksikud siirded, mis paiknevad erinevates elundites ja lülisambas,» lisas PERHi kiiritusravi keskuse juhataja dr Maire Kuddu.
Peale täppiskiiritusravi saab uue aparaadiga teha igasugust tänapäevast kiiritusravi, näiteks intensiivsusmoduleeritud ja reaalajas hingamisega sünkroniseeritud ravi. See tähendab, et aparaat jälgib ise, kuidas inimene hingab ja selle kiirt saab sisse lülitada teatud hingamisfaasides. «50 aasta tagusega võrreldes on kiiritusravi totaalselt muutunud. Näiteks on märgatavalt arenenud radio-ja molekurlaarbioloogia, meie teadmised vähi tekkest ja heterogeensusest ning normaalkudede ja kasvajate tundlikkusest kiirguse suhtes, » sõnas Gerškevitš.
Kuna uus aparaat on väga täpne ja on võimalik kasutada suurt kiirgust vähemate raviseanssidega, siis nüüd on dr Kuddu sõnul võimalik veelgi rohkematele inimestele kvaliteetset ravi pakkuda ning sellega paraneb ka kiiritusravi kättesaadavus. Ka kõrvalnähte on oluliselt vähem. Uue aparaadi abil paranevad Eestis vähiravi võimalused märkimisväärselt,» on ta veendunud.
Lõõgastu ja kuula muusikat
Gerškevitš selgitas, et kiiritusravi on täiesti valutu protsess. Ravi kahjustab kasvajarakke, mille inimese keha viib seejärel organismist välja. «See protsess toimub ka tavaliselt surnud rakkudega,» lisas ta. Ravi ajal tehakse patsiendi olemine võimalikult mugavaks. Raviruumis lastakse talle isegi meelepärast muusikat, soovi korral kasvõi diskot. Aparaadi avamise ajal tehtud valgusšõud ruumis tavaliselt siiski ei ole ja ka ülejäänud inimestest on ruum tühi. Kiiritusravi tehnikud ja raviarst istuvad teisel pool kanjoni pakse seinu, jälgivad patsienti kaamerate abil ja vajadusel jagatakse patsiendile mikrofoni abil juhiseid. «See on ülitäpselt fokusseeritud kiirgus, mis on suunatud üksnes kasvaja piirkonda, kuid kuna aparaat pöörleb, siis protseduuri ajal on ruum kiirgust ikkagi täis,» põhjendas Gerškevitš.
Kõrvalnähud sõltuvad füüsiku sõnul väga palju kasvaja paiknemise piirkonnast ja ravi mahust. «Kui ravi maht on väike, siis kõrvalnähtusid ei ole. Kui on suurem maht ja kiiritame näiteks kõhuõõnt, siis võib tekkida näiteks iiveldus. Peaaju kiiritamisel võib tekkida ka väsimus, kuid püsivaid kõrvaltoimeid tekib väga vähe,» rääkis Gerškevitš.
Selle üle, kas vähihaigel patsiendil on kiiritusravi tarvis, otsustab kõigepealt arstide konsiilium. Kui ekspertkomisjon otsustab, et kiiritusravi on antud haigele näidustatud, siis tehakse talle just tema jaoks mõeldud fiksatsioonivahend, millega ta läheb kompuutertomograafiasse. See seade võimaldab arstil täpselt kindlaks määrata, missuguseid piirkondi ja kui palju oleks tarvis kiiritada. Seejärel tehakse kiiritusravi plaan, millel on täpselt kindlaks määratud, missugused kiiretkimbud, kus ja mida kiiritusravi ajal läbivad. Plaan suunatakse kiiritusraviaparaati, patsient läheb ravilauale ja edasi toimub kõik juba programmeeritult. Patsiendi esimesel visiidil tehakse kompuutertomograafiline uuring, millel koostatakse raviplaan ja teise visiidiga algab juba kiiritusravi.
Eestis uus, kuid maailmas mitte
Uus kiirendi võeti esmakordselt kasutusele 2012. aastal Šveitsis, Zürichi ülikooli kliinikus ja paljudes arenenud riikides on samasugused seadmed suuremates haiglates juba olemas. «Tuleme endiselt teatud ajalise nihkega teiste arenenud riikidele sabas, aga teeme seda järjekindlalt, mistõttu õnneks mahajäämus pidevalt väheneb ja mul on väga hea meel, et ka Eesti patsientidele on see tehnika nüüd tagatud,» rääkis dr Kuddu.
Mis puutub aparaadi kõrgesse hinda, siis tegelikult ei ole kiiritusravi dr Kuddu sõnul võrreldes muu vähiraviga nii kallis, kui arvata võiks. «Otse vastupidi – kiiritusravi on kõige kulutõhusam vähiravi meetod. Vaatamata sellele, et kiiritusravi ühekordsed investeeringud on suured, on nende aparaatide amortisatsioonaeg kümme aastat ja enam,» rõhutas ta.
Täiesti uuel tasemel on Gerškevitši sõnul ka seadme hooldus. «Insener ei pea enam kruvikeerajaga midagi lahti kruvima, vaid aparaadis on väga palju andureid, mis kaugjuhtimise teel ütlevad, mis seadmel viga on» selgitas ta.
Kiirendi võeti kasutusele juba septembris, kuid täppisravi jaoks hakatakse seda kasutama tuleva aasta alguses, mil arstid ja raviga seotud personal on käinud ära väljaõppel Zürichi ülikooli kliinikus.


authors:
Maiken Mägi
Tairo Lutter

description: Perearst Diana Ingerainen rõhutab HIVi masstestimise vajalikkust ning ka meditsiinitöötajate teadlikkuse tõstmist, Narva linnaarst Andrei Antonov aga tõdeb, et rohkem peaks tegelema nendega, kes juba on HIV-positiivsed.

title: Perearst: inimesi peaks HIV-testile tooma kasvõi politseiga

maintext:
«Mina näen, et masstestimine tuleb Ida-Virus ja Tallinna piirkondades kiiresti ellu viia,» ütles perearst dr Diana Ingerainen täna Riigikogus toimuval HIV-teemalisel ümarlaual. Ta lisas, et tal on hea meel, et Eestis on jõutud kokkuleppele võrgustiku toimimise osas ning loodab, et perearstide koostöö infektsionistidega läheb järjest paremaks.
«Masstestimine on väga vajalik. See tähendab seda, et see, kes pistab perearstikeskuses nina ukse vahelt sisse, seda perearstid ka testivad. Ja selle, kes ei pista, kutsume aktiivselt kohale, kui vaja, kasvõi politseiga. Umbes seitse miljonit visiiti tehakse aastas perearstide juurde – see on see koht, kust saab inimesed kätte, et neid testida,» selgitas Ingerainen.
Ta tõdes, et ka perearstide ja –õdede seas on mõttetut hirmu HIV ees päris palju. See tähendab, et lisaks noortele ja keskealistele on oluline tõsta ka meditsiinitöötajate teadlikkust HIVi osas.
«Ka perearstikeskustes tuleb läbi mõelda, kuidas testida ja inimestele läheneda. Kui me inimesele ainuüksi räägime testimise võimalusest – see on juba üks meede – hakkab ta mõtlema, kuidas terve püsida,» lisas perearst.
Narva linnaarst Andrei Antonov lisas, et Eesti suurimas epideemiakoldes on viis protsenti inimestest nakatunud - need on suuremas osas üle 30aastased täiskasvanud, kellest rohkem on naisi. «Narvas oleme harjunud, et meil on epideemia – meil on kogu aeg Eesti kõige suuremad numbrid,» rääkis ta. Narvas elab 60 000 inimest, kellest eeldatavalt 3000 on HI-viiruse kandjad.
«Igal aastal räägime, et oleme midagi saavutanud, aga me ei räägi haigetest inimestest, sest iga nakatunu taga on ju mitu kontakti. Nendega me head tööd siiani kahjuks ei tee. Haiged on haiged – aga nende keskmine seksuaalkontaktide arv on kolm kuni inimest,» tõdes arst.
Tänavu on 11. novembri seisuga Eestis diagnoositud 188 HIV-nakatunud isikut. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9451 inimesel, sealhulgas aids 487 inimesel. Eesti on uute HIV juhtuda arvu poolest 100 000 elaniku kohta Euroopa Liidus esikohal ja epideemia lõpetamiseks Eestis on vajalik suurendada ning suunata kõik HIV diagnoosi saanud inimesed koheselt ravile.


authors:
Maiken Mägi
Panther Media Scanpix

description: Raseduse katkemist esineb sagedamini kui tavaliselt arvatakse - erinevate uuringute põhjal katkeb kuni 70 protsenti kõikidest rasedustest.

title: Kurb reaalsus: miks rasedus katkeb?

maintext:
Enamik rasedustest katkeb nii varases järgus, et rasedust ei jõutagi veel tuvastada, kirjutavad kliinikumi naistearstid Kristiina Rull ja Kai Part Terviseuudiste portaalis.
Raseduse katkemise ainsaks tunnuseks võib olla menstruatsiooni hilinemine. Juba diagnoositud rasedustest katkeb arvatavalt 15-20 protsenti, seega iga 5.-6. rasedus.
Raseduse katkemise sagedaseks põhjuseks on lootepoolne patoloogia: loote kromosoomianomaalia või eluks sobimatu väärarend. Kuigi nendest suur osa viib raseduse katkemisele, võib mõnedel juhtudel sündida ka eluvõimeline laps. Ema vanuse tõusuga kaasneb suurem risk kromosoomianomaaliate tekkeks ja seega ka iseeneslike raseduse katkemisteks. Üheks sagedasemaks kromosoomianomaaliaks on Downi sündroom.
Raseduse katkemisele võivad viia ka teised põhjused: emaka väärareng, ema hormonaalsed häired, vanemate kromosomaalsed häired, immuunsüsteemiga seotud põhjused ja vere hüübimissüsteemi häired. Ka ema haigestumine raseduse varases staadiumis, viirusnakkused, mürgistused, kokkupuude mürgiste kemikaalide või ravimitega võib kahjustada arenevat embrüot. Pooltel juhtudel jääb aga raseduse katkemise põhjus ebaselgeks.
Kui varem on esinenud üks iseeneslik raseduse katkemine, on risk, et ka teine rasedus katkeb 15-20 protsendil juhtudest. Kui on eelnenud kaks iseeneslikku raseduse katkemist, on risk kaotada ka kolmandat rasedust 35 protsendil juhtudest (üks kolmest); ning kolme eelneva raseduse katkemise korral on risk, et ka järgnev rasedus katkeb, juba 50 protsenti.
Kuidas kaotusega toime tulla?
Hoolimata sellest, kas peres on juba lapsi või mitte, on raseduse katkemine ühtviisi valus. Tavaliselt oodatakse, et pärast juhtunut saavad paarid sellest kiiresti üle ja elu pöördub rööpasse tagasi. Raseduse katkemine põhjustab aga alati muret ja kaotusvalu. Oluline on saada oma küsimustele ammendavaid vastuseid, see väldib hirmude ja eelarvamuste teket.
Tunded, mis võivad tekkida pärast raseduse katkemist:


description: Hoolimata jõulumaiustustest või Halloweeni kommidest ei võta algklasside lapsed kaalus juurde mitte talvel, vaid hoopis suvel, leiti hiljutises uuringus.

title: Lapsed ei lähe paksuks mitte talvel vaid suvel

maintext:
Laste rasvumise seisukohast on kõige ohtlikum aeg just suvavaheaeg, kirjutab NPR.
Uuringus osales 18 170 last, kelle kehamassiindeksi muutuseid jälgiti lasteaia algusest 2010. aastal kuni selleni, kui lapsed jõudsid teise klassi. Teadlased leidsid, et selle perioodi jooksul suurenes laste seas rasvumise esinemine 8,9 protsendilt 11,5 protsendini ja ülekaalulisus 23,3 protsendilt 28,7 protsendini.
Kehamassiindeks hakkas kasvama just kahel suvevaheajal, mitte kolme kooliaasta jooksul. Ka varasemad uuringud on toonud välja sarnase trendi.
Uuringu autor Paul von Hippel tõdes, et koolid pole probleemiks. Samas räägitakse laste rasvumisega seoses sageli just koolidega seonduvast, näiteks koolilõunast, kehalise kasvatuse tundidest või müügiautomaatide olemasolust.
On erinevaid võimalikke põhjuseid, miks lapsed just suvel kaalus juurde võtavad, rääkis kliiniline psühholoog Jennette Moreno, kes polnud küll otseselt selle uurimustööga seotud, kuid on sarnast teemat varasemalt käsitlenud. Näiteks pole selge, kas lapsed söövad suvel rohkem ja liiguvad vähem või tuleneb kaalutõus mõlema teguri koosmõjust.
Küll aga on välja toodud, et lapsed magavad suviti vähem. Lühemat und on seostatud kõrgema kehamassiindeksiga. Moreno hüpotees seisnebki selles, et suvel on lastel ebaregulaarsem magamamineku ja ärkamise aeg, mida vanemad nii palju ei reguleeri, sest laps ei pea minema kooli. See aga häirib une- ja ärkamise rütme.
Ka veedavad lapsed suvel palju aega nutiseadmetes mängides, mis võib samuti olla üks kaalutõusu põhjus.
Uuring avaldati ajakirjas Obesity.


description: Arvamus, et peatäid on märk kehvast hügieenist, on aegunud ja ekslik. Nendega võib kimpus olla ka piinlikku puhtust armastav inimene. Apotheka apteeker Kerli Valge annab nõu, mida teha kui mõnel pereliikmel on avastatud täid.

title: Kui koolis on täid…

maintext:
Peatäid levivad eelkõige neis paikades, kus on palju inimesi tihedalt koos, näiteks lasteaias ja koolis, sest lapsed puutuvad mängides sageli peadpidi kokku ja täid saavad liikuda ühelt pealt teisele. Täid võivad levida ka ühise kammi, patsikummide ja mütside kaudu. Kuigi paljud arvavad, et täisid võib saada koertelt ja kassidelt, siis nii see ei ole. Peatäid elavad vaid inimese peas, sest vajavad eluks inimese verd.
Kuidas täidele kõige kiiremini jälile saada? Parim ja kiireim viis on lapse pea vähemalt kord nädalas põhjalikult üle vaadata. Nakatumisest annab juba märku kas või ühe elusa täi leidmine. Kindlasti tuleb lapse pead kontrollida siis, kui ta kratsib kukla- või kõrvatagust piirkonda, mis on täide lemmikpaigad. Verd imedes eritab täi sülge, mis ärritab nahka ja tekitab sügelust. Paraku tekib kihelev tunne alles nädalaid pärast nakatumist ning siis ei piirdu leid enam ainult ühe täiga. Lisaks võib kratsimise tagajärjel olla nahale tekkinud põletikuline lööve.
Milline on peatäi?
Täiskasvanud peatäi on pruunikas umbes seesamiseemne suurune parasiit. Toiduta, milleks on inimese veri, ei suuda ta elada kauem kui üks kuni kaks päeva. Regulaarselt verd imedes võib emane täi elada 30–40 päeva ja muneda selle aja jooksul paar-kolmsada muna.
Millised on tingud?
Tingud on peatäi munad, mis on ovaalsed, valkja või pruunika värvusega ja umbes 1–2millimeetrise läbimõõduga. Nad kinnituvad peanaha lähedal tugevalt juuksekarva külge. Kui neid ära ei hävitata, kooruvad neist kaheksa-üheksa päeva jooksul uued nööpnõelapea mõõtu täid, kes saavad täiskasvanuks umbes nädala jooksul. Hallikad ja läiketa tingud on surnud või tühjad kestad, millest on koorunud uued täid.
Kuidas täidest vabaneda?
Täide avastamine on mõistagi ebameeldiv, kuid paanikaks pole põhjust. Möödas on ajad, kus tüdrukutel tuli kiharad maha lõigata ja poistel pea kiilaks ajada. Apteegis on piisavalt vahendeid, mis aitavad täidest edukalt lahti saada ka soengut muutmata. Sobiva preparaadi leidmiseks tasub nõu pidada apteekriga, kes õpetab, kuidas seda õigesti kasutada. Enamasti kasutatakse täidest vabanemiseks šampoone, lahuseid ja aerosoole.
Elektrooniline täikamm
Apteegist leiab ka elektroonilise täikammi ZAP-X, mis on välja töötatud spetsiaalselt inimestel esinevate täide ja tingude hõlpsaks ja tulemuslikuks hävitamiseks, kahjustamata seejuures juukseid ja peanahka. Putukatega kokku puutudes tekitavad kammipiid elektripinge, mis on inimesele märkamatu, kuid mis tapab täid ja tingud silmapilkselt. ZAP-X on täiesti valutu ja ohutu isegi väga väikestele lastele. Kammimise käigus jäävad täid ja tingud valtsterasest piide taha ja eemaldatakse juustest. Kuna täikammiga töötlemisel ei kasutata keemilisi toimeaineid, võib protseduuri teha nii tihti kui vajalik.
Mida ette võtta, kui lapse peast on leitud täisid?
Kontrolli kõigi pereliikmete juukseid, sest samal ajal tuleb täitõrjet teha kõigil, kelle peas on elusaid täisid või tinge.
Loe preparaadi kasutamise juhend korralikult läbi ja toimi täpselt selle järgi.
Väga tähtis on kammida juukseid tiheda kammiga. Jaga juuksed mitmeks osaks ja iga osa omakorda peenteks salkudeks. Kammi iga salk eraldi läbi, alustades peanahale nii lähedalt kui võimalik – juukseid tuleb kammida juurtest otsteni. Enne uue salgu läbikammimist puhasta kamm paberrätikuga.
Ehkki tavaliselt levivad täid otsesel kontaktil ühelt pealt teisele, tuleb vähemalt 60 kraadi juures puhtaks pesta ka nakatunu riided, mütsid, sallid, peapaelad ja voodipesu.
Riideid, mida ei saa masinaga pesta, hoia vähemalt kaks nädalat suletud kilekotis või 3-4 päeva sügavkülmikus, sest toiduta täid hukkuvad.
Töötle juukseharju ja kamme kõrgel temperatuuril, hoia 3-4 päeva sügavkülmikus või veel parem, viska need ära. Tüdrukute juuksekummid on mõistlik välja vahetada.
Kammi niiskeid juukseid tiheda kammiga iga 3–4 päeva tagant kahe nädala jooksul, et leida üles kõik vahepeal munadest koorunud täid – kõik täid ja munad ei ole täimürgi suhtes tundlikud. Eriti tulemuslik on juukseid kammida elektroonilise täikammiga.
Seitse-kaheksa päeva pärast ravimist kasuta preparaati uuesti, sest selle aja jooksul võivad munadest, mis ei puutunud kokku preparaadiga, kooruda uued täid.
Ning kõige tähtsam – täid ei ole häbiasi. Teavita nakatumisest lasteaeda või kooli ja kõiki, kellega laps viimasel ajal kokku on puutunud.
C-vitamiini


description: Eestis on nõudlus venekeelsete inimestele mõeldud logopeedilise abi järele olemas, kuid logopeede, kes seda abi annaksid, on liiga vähe.

title: Venekeelsetele lastele ei jätku Eestis logopeede

maintext:
Tartu Ülikooli eripedagoogika osakonna juhataja ja logopeedia lektori Marika Padriku sõnul on logopeedidest eriti puudus Ida-Virumaal ja Tallinnas, kus on küll venekeelseid logopeede ja eripedagooge, kuid nad on õppinud Venemaal, kust Eestisse uusi spetsialiste enam ei tule, vahendab ERRi teadusportaal Novaator.
Olukorra on Padriku hinnangul põhjustanud üleüldine väike huvi logopeedia kui eriala vastu ning venekeelse õppekava puudumine, mis tähendab, et logopeediks õppimiseks peavad vene emakeelega noored oskama väga hästi eesti keelt.
Isegi, kui Eesti on olemas näputäis logopeede, kes võõrkeelena vene keelt valdavad, ei suuda nad Padriku arvates pakkuda lõpuni teenust, mida patsient tegelikult vajab, sest eestlane ei tunneta vene keelt nii nagu inimene, kes seda emakeelena räägib.
Tartu Ülikooli ekspertide hinnangul vajab umbes 5000 täiskasvanut ja ligikaudu veerand lastest ühel või teisel moel logopeedi abi, mille puudumise tagajärjeks võivad olla tekkida õpiraskused ja käitumishäired.


description: USA nakkushaiguste eksperdi Jeffrey Starke’i sõnul võib inimene oma kohvitassi rahumeeli ka kuude viisi pesemata jätta, kuid see kehtib vaid siis, kui täidetud on kaks olulist tingimust.

title: Ekspert selgitab: kas kohvitassi pesemata jätmine on tervisele ohtlik?

maintext:
Maailmas on kahte sorti inimesi – ühed, kes pesevad oma kohvitassi regulaarsed ja teised, kes lasevad kohvi rahumeeli tükk aega pesemata tassi, lootuses, et küllap kuum vesi haigustekitajad sealt juba minema pühib, kirjutab nymag.com.
USAs Texsase osariigis asuva at Baylori meditsiinikolledži pediaatriaprofessori ja nakkushaiguste eksperdi Jeffrey Starke’i sõnul ei ole kohvitassi pidevas pesemata jätmises midagi halba. See võib isegi olla kõige hügieenilisem lahendus, sest tassi hõõrumisel ühiskasutuses oleva švammiga võib sinna sattuda ohtralt haigustekitajaid. «Puhketoas olev švamm sisaldab tõenäoliselt kõigist kontoris olevatest asjadest kõige rohkem baktereid,» selgitas Starke. Švammi pisikutest vabastamiseks võiks seda korraks töödelda mikrolaineahjus.
Kuid asjal on kaks konksu. Esiteks kehtib see ainult siis, kui inimene kohvitassi kellegi teisega ei jaga. «Keskmist pesemata kohvitassi uurides leidsin sealt pisikuid, kuid väga suur osa neis oli pärit inimeselt, kes kohvitassi kasutab,» rääkis Starke. Tema sõnul on ennast ise sama haigusega üsna raske nakatada, eriti arvestades, et enamik inimese kehast välja sattunud pisikuid kuigi kaua ellu ei jää.
Teiseks ei tasuks koort ega suhkrut tassi jätta, sest see võib panna seal hallituse kasvama. Seega peaks koorse tassi siiski ära loputama. Teistel juhtudel võib aga kohvitassi rahumeeli pesemata jätta.


authors:
Hanneli Rudi
Merilin Kukk

description: Rahvatervise parandamist esile tuues plaanib loodav Keskerakonna, sotsiaaldemokraatide ja IRLi võimuliit kehtestada lisamaksu kõigile magustatud jookidele.

title: Vaata kui palju uus limonaadimaks jookide hindu kergitab


authors:
Triin Ärm
Panther Media Scanpix

description: Tänapäeval ravitakse raskeid haavu antibiootikumide või haavasalvidega, ent mõlemal on omad puudused ning seetõttu arendavad TÜ teadlased haavaravi efektiivsemaks muutmiseks antimikroobseid ja raviainet sisaldavaid nanokiududest katteid.

title: TÜ teadlased püüavad muuta haavandite ravi tõhusamaks


description: Kui Eestis alles kavandatakse fondi, mis maksaks hüvitist valeravi saanud patsiendile, siis lõunanaabritel selline fond töötab juba aastaid ning kõige suurem seni välja makstud hüvitis on suurem kui 100 000 eurot.

title: Lätis said patsiendid ravivea tõttu üle 100 000 euro hüvitist

maintext:
Kolme tegutsemisaasta jooksul on fond saanud 465 taotlus ja kahel juhul on välja makstud maksimaalne võimalik hüvitis, kirjutab mixnews. «Fond aitab patsientidel saada hüvitist ilma kohtusse pöördumiseta,» rääkis Läti terviseameti esindaja Evia Stalberga.
Seda tehakse juhul, kui meditsiiniline personal on oma tegevusega tekitanud kahju inimese elule või tervisele või kui kahju on saadud ravimise ajal. Senise tegutsemisaja jooksul on laekunud 456 taotlust, millest 112 juhul on määratud hüvitis. 120 taotlust on tagasi lükatud «Osa avaldusi lükati tagasi, kuna vahejuhtum oli toimunud varem, kui on ette nähtud fondi reeglite kohaselt,» selgitas Stalberga. Kahel juhul on makstud välja maksimaalne võimalik hüvitis.
«142 290 eurot maksti välja valediagnoosi saanule, teisel juhul oli tegu trauma ajal osutatud abiga,» selgitas ametnik. Kõige sagedamini makstakse hüvitist sünnitusel tekkinud ravivea puhul.
Fondi eesmärk on vähendada kohtusüsteemi koormatust ja teha ravivea korral hüvitise saamine lihtsamaks. Hüvitise saamiseks on tuleb kokku vajalik dokumentatsioon ja esitada avaldus.


authors:
Heilika Leinus
Panther Media Scanpix

description: Täna kel 13 toimub riigieelarve kontrolli erikomisjoni istung, kus riigikogu arutab hiljutise riigikontrolli aruande tulemuste üle ja püüab leida lahendusi, mis võimaldaks tagada igale lapsele õigel ajal arstiabi.

title: Otse: riigikogu arutab laste tervishoiu kitsaskohtade üle


description: Kui podagra on teatud atriidi tüüp, mille korral tekivad liigestes tugevad valuhood ja paistetus, siis esineb ka üsna sarnaste tunnustega pseudopodagrat.

title: Inimest võib kimbutada pseudopodagra

maintext:
Peamiselt esineb podagrat üle 30-aastastel meestel ja naistel pärast menopausi, kirjutab Terviseuudised.
Üldiselt on podagra meeste hulgas rohkem levinud kui naistel.
Podagra võib olla äärmiselt valulik ja häiriv, kuid saadaval on ravimeetodeid, mis aitavad sümptomeid leevendada ja hilisemaid hooge vältida.
Podagra peamiseks sümptomiks on äkiline tugev valuhoog ühes või mitmes liigeses, tavaliselt suures varbas. Podagra võib esineda igas liigeses, ent kõige sagedamini esineb seda jäsemete otstes asuvates liigestes, nagu näiteks varvastes, pahkluudes, põlvedes ja sõrmedes.
Pseudopodagra on aga podagrale sarnane haigus, mis tekib tavaliselt kõigepealt põlveliigeses. See on artriidi vorm, mis põhjustab valu, jäikust, hellust, punetust, soojust ja paistetust ühes või mitmes liigeses – tavaliselt põlves või randmes.
Loe podagra kohta pikemalt Terviseuudistest.


description: Põhja päästekeskuse pressiesindaja Indrek Hirsi sõnul tuleb Eesti päästjatel töös aeg-ajalt ette küll ka tavapärasest «õnnelikumaid» õnnetusi, kuid kindlaim viis jäädavate kahjude ärahoidmiseks on õnnetuste vältimine.

title: Neli Eestis juhtunud "õnnelikku kukkumist"

maintext:
«Kukkumisi on õnnetuid ja vähem õnnetuid, õnnelikke kõrgustest kukkumisi tegelikult pole,» rääkis Hirs. «Kõrgustest kukkumise tagajärjel võivad inimestel tervisekahjustused ilmneda alles mõne aja pärast. Kõige parem on, kui inimesed käituvad selliselt, et kõrgustest kukkumine ning traumade saamine on välistatud.»
Eriti tähelepanelik tuleb Hirsi sõnul olla siis, kui peres on lapsi. «Lastele tuleb luua keskkond, kus neil pole õues võimalik aukudesse, kaevudesse või truupidesse kukkuda. Kõrgemal elades tuleb üldise koduohutuse raames sulgeda aknad ning rõduuksed selliselt, et lapsed neid üldse avada ei saaks,» selgitas ta.
Hirs lisas, et mõned tavapärasest õnnelikuma lõpuga õnnetused on päästeametnikel viimastel aastatel töös siiski ette tulnud. Neist saab Hirsi sõnul palju õppida, sest sarnased õnnetused on sageli nõudnud inimeste elu.
Kaevu kukkumine lõppes suure ehmatusega
10. mail 2016 kell 20.39 teatati, et Viimsi vallas Lubja külas on neljaaastane laps kukkunud vanasse ja kasutuseta kaevu. Päästjate saabudes oli laps umbes kolme ja poole meetri sügavusel kaevus, mille põhjas oli ka veidi vett. Lapsele oli kaevu appi läinud mees, kes hoidis ehmunud last päästjate saabudes süles. Õnneks laps teadvust ei kaotanud. Päästjad aitasid spetsiaalse päästevarustuse abil kaevust välja nii ehmunud lapse kui täiskasvanu. Kiirabi viis lapse lastehaiglasse tervisekontrolli.
Kuidas selliseid õnnetusi vältida?
Õnnetuste vältimiseks peavad objektide haldajad kaevud ja muud augud katma nii, et nendesse kukkumine on võimatu. Nähes tähistamata ja ohtlikku auku või kaevu, on kõige mõistlikum helistada kohalikku omavalitsusse ja sellest teada anda. Tegelikult oli ka sellel kaevul katteks vineerplaat, kuid see ei olnud õnnetuse ärahoidmiseks piisav kate.
Türisalu pangalt allakukkunud pääsesid eluga
26.juulil 2015 kella 01.08 ajal teatati häirekeskusele, et Türisalu pangalt on alla kukkunud naine. Päris alla ta õnneks ei jõudnud, vaid libises umbes poole järsakuni. Päästjad tõid kannatanu spetsiaalse varustuse abil üles tagasi ja kiirabi toimetas jalavigastusega naise haiglasse.
18. augustil 2014 kell 01.11 teatati, et Harku vallas on Türisalu pangalt kukkunud alla noor naine. Päästjad tegid kindlaks, et naine oli rullunud mööda panga külge alla ja jäänud pidama ligikaudu viie meetri kõrgusele tasasest pinnast. Päästjad transportisid kannatanu üles pangale tagasi, kiirabi toimetas neiu haiglasse.
26. augustil 2012 kell 23.28 sai häirekeskus teate, et Harku vallas Türisalu külas on Türisalu panga vaateplatvormilt kukkunud alla noorem mees, kes päästeameti andmetel tõenäoliselt libastus. Pangalt kukkunu jäi poole mäe peale põõsastesse kinni ja edasi ei libisenud. Õnnetuse tagajärjel mees teadvust ei kaotanud, kuid kaebas valu alaseljas. Keila päästjad laskusid pangalt alla korvraamiga, fikseerisid kannatanu, transportisid ta korvraamiga üles tagasi ning andsid üle kiirabile. Mehe seisund eluohtlik ei olnud.
Kuidas selliseid õnnetusi vältida?
Praktiliselt igal aastal kukub Türisalu pangalt alla mõni inimene. Valdav enamus õnnetustest juhtub pimedal ajal. Panga äärel ei tohiks turnida, liiatigi veel pimedas. Kõrgete ja ohtlike pankade äärel turnimine võib lõppeda traagiliste tagajärgedega kukkumisega.
Autoõnnetuste vältimiseks on autode tarvis pangale ehitatud piire. Looduskaunile pangale keegi turnivate inimeste tarvis kõrget tara ette ei ehita. Igaühel peaks endal olema piisavalt alalhoiuinstinkti, et pangast piisavalt kaugele hoida.


description: Paljud Soome elama tulnud inimesed elavad kauem kui Soomes sündinud inimesed.

title: Soomes sündinud elavad vähem kui sisserändajad

maintext:
Seda olenemata ajast, kui pikalt sisserännanud inimesed Soomes elanud on, kirjutab Yle. Nii selgus Soome riikliku tervise- ja heaolu instituudi värsketes andmetest.
Teadlaste sõnul tuleneb Soomes sündinute kõrgem suremus suuremast alkoholitarbimisest, rohkematest õnnetustest ja suitsiididest. Soome kolinud inimesed elavad tervislikumalt kui seal sündinud inimesed.
Uuringus osalesid nii Soomes sündinud kui ka sinna kolinud inimesed, kes olid vähemalt 15 aastat vanad. Sisserännanute rühma kuulusid inimesed, kelle emakeel ei olnud soome keel. Võrreldi samast soost, samas vanuses ja samas piirkonnas elavaid Soomes sündinud inimesi ja Soome kolinud inimesi.
Üks uuringut juhtinud teadlastest, Venla Lehti Helsingi ülikooli keskhaiglast tõdes, et paradoksaalselt elavad kauem isegi need sisserändajad, kelle kodumaal teenivad inimesed töö eest vähem ning oodatav eluiga on madalam kui Soomes.
Kokku jälgisid teadlased 370 000 inimeste aastatel 2011 kuni 2013.
Uuring avaldati ajakirjas European Journal of Public Health.


description: Hiljuti haigestusime terve perega rotaviirusesse. Kuna mul on tütar lapseootel, siis tunnen muret, keda see viirus ohustada võib. Kas see viirus ohustab rasedaid või looteid?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: keda ohustab rotaviirus?

maintext:
Vastab Ämmaemandate nõuandetelefoni 12252 ühe asutaja Liina Normet.
Rotaviirus on väga nakkav ja maailmas enamlevinud kõhuviirus, mis põhjustab palavikulist haigestumist koos oksendamise ja kõhulahtisusega. Peamiselt haigestuvad alla viieaastased lapsed, kuid võivad nakatuda ka täiskasvanud. Haigusnähud tekivad nakatumise järgselt 24 kuni 48 tunni jooksul. Haigus algab palaviku, kõhuvalu, oksendamise ja järsku tekkiva vesise kõhulahtisusega. Need sümptomid kestavad kolm kuni üheksa päeva (keskmiselt neli kuni kuus päeva). Väikelastel võib kiiresti kujuneda (elu)ohtlik vedelikuvaegus, mille tõttu vajab laps haiglaravi. Täiskasvanutel võivad kujuneda samad haigusnähud, kuid sagedamini põevad nad haiguse läbi väheste nähtudega kerges haigusvormis.
Viirus levib kergesti otsekontaktil inimeselt inimesele väljaheitega saastunud käte vahendusel või saastunud esemete kaudu, samuti saastunud vee ja toiduga. Viiruste eritumine väljaheitega algab enne haigusnähtude ilmumist ja kestab 10 – 21 päeva alates haiguse algusest. Viirusega saastunud esemed on nakkusohtlikud mitu päeva.
Raseduse ajal rotaviirusesse nakatumisel ei ole otsest ohtu lootele – rotaviirus ei läbi platsentaarbarjääri ega kahjusta loodet. Rotaviirusnakkuse kõige tõsisem tagajärg raseduse ajal võib olla dehüdratatsiooni ehk organismi vedelikupuuduse kujunemine, kuna haiguse korral võivad vedeliku kaod vesise väljaheite ja oksendamisega olla väga suured. Dehüdratatsiooni tagajärjel kaasneb organismi kurnatus ning võib esineda raseduse katkemist või enneaegset sünnitust. Dehüdratatsiooni kujunemise ohu tõttu on haigus ohtlik ka väikelastele. Vastsündinutel ja alla kolmekuustel imikutel kulgeb haigus tavaliselt kergelt või asümptoomselt arvatavasti emalt kaasa saadud kaitsvate antikehade tõttu.
Rotaviirus-infektsiooni ravi peamine eesmärk ongi ära hoida vedelikupuuduse teket haiguse ajal. Raseduse ajal haigestudes tuleb juua sageli väikeste koguste kaupa, et asendada kõhulahtisuse, oksendamise ja palaviku tõttu suurenenud vedelikukaod. Kui haigestunud on laps, tuleb samuti koheselt alustada tema jootmisega. Joogiks sobivad spetsiaalse koostisega soola-glükoosi lahused (vastavad pulbrid suukaudse lahuse valmistamiseks on apteekides saadavad), gaseerimata mineraalvesi, vähemagus tee, vähese suhkrusisaldusega mahlajoogid. Kõrge palaviku korral (üle 38,5 kraadi) tuleb kasutada palavikualandajaid, raseduse ajal on sobivaimaks ravimiks paratsetamool.
Kuna rotaviiruse nakkus levib peamiselt elukondliku kontakti kaudu, siis tuleb väikelastega perekondades järgida hoolega hügieeninõudeid. Toidu valmistamisel ja söömisel tuleb pidada kinni puhtusenõuetest, kuumtöötlemist vajavaid toiduaineid tuleb piisavalt kuumutada ning kahtluse korral tuleb joogivett keeta. Kõiki väikelapsi vaktsineeritakse riikliku immuniseerimiskava alusel rotaviirusnakkuse vastu. Vaktsineerimise teel on võimalik vältida.


authors: Sotsiaalministeeriumi Tervisesüsteemi Arendamise Osakonna Nõunik

description: Inimesekeskne, patsiendikeskne, kliendikeskne, kasutajakeskne – kuuleme neid mõisteid igapäevaselt üha rohkem, sageli mõtlemata, mis ühe või teise sõna taga peitub ja mida see tervishoiusüsteemis tähendab.

title: Mida tähendab inimesekesksus tervishoiusüsteemis?

maintext:
Inimesekeskse lähenemise kasuks tervishoius räägivad eetika kõrval ka ratsionaalsed majanduslikud argumendid, kirjutab sotsiaalministeeriumi blogis Triin Habicht tervishoiusüsteemi arendamise osakonnast.
Siin ja edaspidi räägime just inimesekesksest tervishoiust, sest see on erinevatest variantidest kõige terviklikum – võtab arvesse inimest kui tervikut, mitte üksnes konkreetset seisundit ja sümptomit. Inimesest lähtudes arvestame ka inimese eelistusi, heaolu ja laiemalt ka sotsiaalset ning kultuurilist tausta.
Kaasaegse meditsiini ja tervishoiukorralduse arenedes on lähtekohaks seni olnud nn keskmine patsient ja süsteem on üles ehitatud nii, et see vastaks tervishoiuasutuste ja tervishoiutöötajate parimale teadmisele. Inimesekeskselt on püütud läheneda näiteks erinevates vaimse tervise teenustes, dementsuse käsitluses ja sotsiaalteenuste korralduses. Kogu tervishoiusüsteemi tasemel on inimesest lähtumine päevakorda tõusnud üsna hiljuti ja alles arengujärgus.
Seega pole inimesekesksel tervishoiul ühest definitsiooni, vaid see tähendab just seda, mida abivajav inimene eelistab ning vajab. See, mis ühele inimesele on parim, ei pruugi teisele üldsegi sobida. Ja kõik võib muutuda ajas, täpselt nii nagu muutuvad ajas ka inimese vajadused. Võib öelda, et see on viis mõelda ja tegutseda nii, et tervishoiu- ja sotsiaalteenust saav inimene ja tema pere ning kogukond on võrdsed partnerid. Seda kõike selleks, et abi vastaks inimese vajadustele ja saavutatud oleks parim tulemus.
Tõenduspõhine vajab ka inimesele keskendumist
Kindlasti ei tähenda inimesekeskne abi seda, et antakse alati seda, mida inimene küsib. Abi osutades tuleb arvestada inimeste eesmärkide, väärtuste, perekondliku seisu, sotsiaalmajandusliku tausta ja eluviisidega – nähes iga inimest unikaalsena ja tegutsedes temaga koos, et leida ühiselt sobivaim lahendus. Olgu siinkohal pakutud üks paljudest võimalustest detailsemalt lahti mõtestada, millised on põhimõtted inimesekeskse abi osutamisel:
pakutakse väärikust, austust ja pühendumust;
hooldus, tugi ja ravi on koordineeritud;
hooldus, tugi ja ravi on personaliseeritud;
inimesele pakutakse tuge, et märgata ja arendada tema enda tugevusi ja võimeid, mis võimaldavad tal elada iseseisvalt ja täisväärtuslikult.
Tundub keeruline ja segadust tekitav? Seda eriti meditsiinis, kus on aastakümneid püüeldud tõenduspõhisuse ja ravistandardite suunas. Tõenduspõhine meditsiin ja inimesekesksus ei ole aga üksteisele vastanduvad, vaid täiendavad üksteist. Teadlased on soovitanud (Price et al 2015) mõelda neist kui jalgratta kahest rattast. Mõlemad peavad olema kasutamiseks täis ainest, hästi ühendatud, õlitatud ja töötama tasakaalus nii, et neid suunab sõitja, kel on selge visioon, kuhu on vaja jõuda.
Inimesest lähtumise kasuks räägivad ka majanduslikud argumendid. Paljud inimesed on tänapäeval valmis võtma aktiivsema rolli oma tervise eest hoolitsemisel. Aktiivsem kaasatus viib aga parema patsiendikogemuse ja ravi tulemuseni läbi paremini järgitud ravisoovituste (nt ravimite võtmine) ja valmisoleku oma eluviise muuta. Vähenema peaks ka vajadus nt haiglaravi, kiirabi väljakutsete ja erakorralise meditsiini osakonna külastuste järele ning see pigem asenduks mõtestatuma abiga. Kasu saavad ka tervishoiutöötajad, kellel paranevad tööga rahulolu, emotsionaalne tasakaal ja tunne, et ollakse midagi saavutanud. Näiteks, Rootsi eakate inimesekeskne teenuste korraldamise mudel Esther, mis on rahvusvaheliselt oma heade tulemuste tõttu palju tähelepanu saanud, langetas üle 65-aastaste korduvaid hospitaliseerimisi 17,4%-lt aastal 2012 15,9%-le aastaks 2014. Langus oli suuremgi Tranåsi piirkonnas (12,1%-le), kus rakendati samal ajal ka uut «Tere tulemast koju» toetavat teenusmudelit.
WHO lõi inimesekesksusele eraldi strateegia
Inimesekesksuse aktuaalsust tänapäevases tervishoiukorralduses aitab mõista eelmisel aastal valminud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ülemaailmne strateegia inimesekesksetest ja integreeritud tervishoiuteenustest. Vajadus sellise strateegia järele tulenes viimaste aastakümnete kogemustest ja arusaamast, et tuleviku väljakutsetele – olgu selleks vananev elanikkond, mittenakkuslike haiguste suurenev koormus või ka Ebola-sarnaste nakkushaiguste ootamatu levik – vastamiseks ei piisa senisest tervishoiukorraldusest. Muutuma peab rahastamine, tervishoiu juhtimine ja teenuste korraldus, sest harjumuspäraselt jätkates ei ole võimalik saavutada oluliselt paremaid tulemusi.
WHO-l ei ole paraku välja pakkuda lihtsaid ja standardiseeritud lahendusi. Iga riigi tervishoiusüsteem on eriline ja seetõttu universaalsed lahendused ei tööta. Ühtsed on küll põhimõtted, millest süsteem peab lähtuma ja samuti arengusuunad, mille poole liikuda. Lahendused – kuidas midagi teha – tuleb siiski igal riigil endal välja töötada.
Rahvusvaheline konsensus on siiski olemas selles, et sõltumata riigi arengutasemest ja kohalikest oludest, on inimesekeskse süsteemi vundamendiks hästi toimiv ja tugev esmatasandi tervishoid. Kindel on ka see, et nii rahastamise kui tervishoiu teenuste osutamise korraldus peab tulevikku vaatavalt tervikuna muutuma. Muutuma esmatasandi ja kogukonna kesksemaks, paindlikumaks, olema kohandatav iga inimese vajadustele ning seadma esikohale igakülgse abi väljaspool haiglat ja hooldekodu. Võib küll nii kuulda kui lugeda, et patsiendid tahavad käia perearstil, eriarstil, EMOs, kutsuda kiirabi, saada haiglasse, lasta end uurida, surra intensiivravis… Need on siiski sümptomid, mille avaldumise põhjus võib hoopiski peituda tänase tervishoiukorralduse väheses inimesekesksuses. Inimese ootus on ju tegelikult olla terve alates turvalisest ja rahulikust sünnist kuni väärika surmani kõrges vanuses ja ümbritsetuna oma perest.


description: Pidev kaalukõikumine nelja-viie kilogrammi piires võib teha kahju südame tervisele.

title: Dieet, mis võib teha südamele liiga

maintext:
Ameerika südameassotsiatsiooni teaduskonverentsil toodi välja, et selline tegevus mõjus eelkõige halvasti normaalkaalus naiste südamele, kirjutab TIME. Uuringu peamine autor dr Somwail Rasla Browni ülikoolist tõdes, et normaalkaalus naistel on kõige suurem risk nii äkksurmaks kui ka südame isheemiatõppe suremiseks.
Teadustöö tarbeks uurisid Rasla ja tema kolleegid 158 000 naise andmeid. Naised olid vanemad kui 50 eluaastat ning nad olid andnud teada oma kaalu ja selle muutumise kohta aastate jooksul. Katsealused jagati kolme rühma: normaalkaalus, ülekaalus ja rasvunud naised. 11 aasta jooksul jälgiti osalejate äkksurma või südame isheemiatõppe suremist.
Naistel, kes olid katse alguses normaalkaalus ning kirjeldasid varasemaid nelja-viie kilogrammi ringis kaalukõikumisi, mis ei olnud tingitud rasedusest või haigusest, oli 3,5 korda kõrgem risk äkksurmaks kui neil, kelle kaal püsis stabiilsena. Samuti oli neil 66 protsenti suurem risk surra südame isheemiatõve tõttu. Kaalukõikumine ei mõjutanud aga ülekaalus või rasvunud naiste riski surra nendesse haigustesse.
Teadlastel on mitmeid teooriaid, miks võib mõjuda kaalukõikumine südamele halvasti. Näiteks võib kaalu muutumine mõjutada südamelöögisagedust, vererõhku, kolesterooli või veresuhkrut ning nii võib kehal olla raske pidevate muutuste järel normaalse tasemeteni jõuda. Ka võib mitmeid kordi kaalu kaotades ja taaskord selle suurenedes tekkida insuliini resistentsus, mis suurendab riski surra süda isheemiatõve tõttu.
Miks aga need haigused esinevad tõenäoliselt just normaalkaalus naistel? Teised uurimistööd on näidanud, et normaalkaalus naistel on suurem tõenäosus surra südamepuudulikkus tõttu kui rasvunud naisel, ütles Rasla. Ta lisas, et ülekaalus naistel on näiteks kõrgem vererõhk ning nende organism on osa haigustega võitlemiseks paremini kohanenud.
Teadlaste sõnul tuleks enne põhjalikumate järelduste ja soovituste tegemist laiendada uurimistööd ka meestele ja erinevates vanusegruppides inimestele. Samas ei soovita uurijad ülekaalulistel inimestel kaalukõikumise hirmus kaalulangetust vältida.


description: «Kumb on hammastele kahjulikum - kas lutsukommi suus ära lutsutamine või selle närimine ja kiiresti alla neelamine?» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: kas lutsukommi närimine on hammastele kasulikum kui selle lutsutamine?

maintext:
Vastab Kaarli hambapolikliiniku hambaarst dr Britta Ennus.
Ei saa öelda, kumb lutsukommi söömisviis on kahjulikum. Lutsukommid on ühed kõige hambavaenulikumad maiustused: nii lutsukommi ära lutsutamine kui ka selle närimine ja kiiresti alla neelamine on kahjulikud. Lutsutamine tekitab suus pikaks ajaks süsivesikuterikka ja happelise keskkonna, mis põhjustab hambakaariest.
Mida kauem kommi suus hoida, seda kahjulikum hammastele. Kommi närimisest ja kiiresti allaneelamisest ei pruugi kasu olla. Kommitükid võivad jääda hambavahedesse ja -pinnale ning tekitada ikkagi pikaajalise happerünnaku suus. Lisaks võib kõvade lutsukommide närimine hambaid kahjustada mehhaaniliselt.
Hammaste tervise seisukohast on tähtis maiustuste tarbimise sagedus ja aeg, mil suhkrurikas toit on suus. Kui toitutakse pidevalt nii, et toidu- ja joogikordade vahel on vähem kui kolm tundi, siis ei suuda inimese sülg suus olevat keskkonda neutraliseerida ja tekib kaaries ehk hambaauk. Sellejuures ei ole oluline, kas tarbitakse maiustusi või magustoitu, sest mikroobide poolt põhjustatud happerünnak tekib ka pärast soolase toidu söömist.
Kui toidukordade vahele jääb vähemalt kolm tundi näksimisvaba aega, siis viiakse happerünnaku tagajärjel eraldunud mineraalide ioonid tagasi hambaemaili ja kaariest ei teki. Samas ei ole põhjust maiustusi ja magustoite endale täielikult keelata.
Kuidas tarbida magusat hambasõbralikumalt?


authors:
Triin Ärm
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Infektsionist ja infektsioonhaiguste seltsi esindaja Dr Pilleriin Soodla tõdes tänasel avalikul ümarlaual, et HIV-epideemia kestmine on üllatav nii teadlaste kui arstide jaoks.

title: Infektsionist: paljud inimesed on HIVi nakatunud, aga ei tea seda

maintext:
Sotsiaalministeeriumi nõuniku Anna-Liisa Pääsukese sõnul on probleemi raske leevendada, sest raha selleks ei ole, teatati.
«Mina uurin oma doktoritöö raames HIV esmaseid nakatunuid – neid, kes on uue diagnoosi saanud,» ütles Soodla. Ta püüdis erinevate analüüsidega kindlaks teha, kui kaua on olid arsti juurde jõudnud HIV-nakatunud juba viirusekandjad olnud.
Soodla tõdes, et HIVi puhul võib olla nakatunud päris kaua, ilma et inimene seda ise teaks. Uurimistulemustest selgus, et kolmandik oli nakatunud aasta enne diagnoosimist. «See tähendab, et Eestis et meil on suur hulk väga värskelt nakatunuid, mis omakorda tähendab, et HIV epideemia Eestis kestab,» lausus infektsionist.
Need andmed on tegelikult üllatavad nii teadlaste kui arstide jaoks. «Praegu jääbki mulje, et sellised nagu meie siin istume ja arutame – me kõik võime sellesse nakatuda,» lausus Soodla.
Pääsukene märkis HIV-ümarlaual, et 90-90-90 on suund, mida peame silmas pidada. «Kahjuks puudub mul usk, et me jõuame UNAIDSi eesmärgi 90-90-90 täitmiseni aastaks 2020 – seda takistab eelkõige ressursside puudus,» rääkis Anna-Liisa Pääsukene. Ta lisas, et võib muidugi öelda, et peame muutma suhtumist, kuid selleks, et suhtumist muuta, on ka vaja vahendeid. Kõik koolitused jm hariduslik nõuab ka raha. «Arutlusi ja plaane on tehtud, eelarvevahendeid on ka juurde küsitud ning osaliselt ka juurde saadud, aga vajadus on kindlasti suurem, kui meil täna raha on,» ütles Pääsukene.
Tänavu on 11. novembri seisuga Eestis diagnoositud 188 HIV-nakatunud isikut. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9451 inimesel, sealhulgas AIDS 487 inimesel. Eesti on uute HIV juhtuda arvu poolest 100 000 elaniku kohta Euroopa Liidus esikohal ja epideemia lõpetamiseks Eestis on vajalik suurendada ning suunata kõik HIV diagnoosi saanud inimesed koheselt ravile.


description: Peatsete külmade saabumisest annavad aimu lindude sagedaseks muutunud toiduotsingud. Nii on ka Valgamaalase töötajate tähelepanu viimastel päevadel köitnud suured siidisabade parved, keda Valga linnas mitmel pool näha on olnud.  Ka toimetuse lähedal kasvavate pihlapuude otsas on nad mitmel päeval toidujahti pidanud.

title: GALERII: Siidisabad ehivaid puid

maintext:
Kuigi väidetavalt on siidisabad Eestis harvad pesitsejad, on Eesti ornitoloogiaühingu andmetel läbi viidud linnuvaatluspäevadel Valgamaal siidisabasid alati nähtud. Sama kinnitab ka nii mõnigi linnusõber Valgast.
Siidisabale iseloomulik on suletutt, hallikasroosa sirgelõikeline lühike, heleda vöödiga saba. Pea on punaka varjundiga, kurgu all must laik, mustad tiivad on kollase vöödistusega.
Eestis võib neid kauneid linde kohata peamiselt läbirände ajal sügisel ja kevadel, osa linde ka talvitub siin. Läbirändajad saabuvad oma pesitsusaladelt Karjalast ja Soomest, aga ka Rootsist. Nii on siidisaba saanud talve- ja külmalinnu nimetuse.
Eestis lendavad siidisabad ringi salkadena, vahel ka parvedes. Peamine osa päevast kulub neil toidu otsinguiks, milleks on viirpuu-, kibuvitsa-, kadaka- või muud marjad. Siidisaba levinud nimetus viristaja on tulnud tema iseloomulikust sirisevast häälitsemisest.


description: Oktoobris saabus Eestimaa Loomakaitse Liidule vihje, mille kohaselt uputas eakas naine Valgamaal Koorkülas mitu kassi ning mattis need taluõuele. Politsei alustas juhtunu asjus väärteomenetlust.

title: Politsei alustas haiged kassid uputanud naise suhtes menetlust

maintext:
Anonüümseks jääda soovinud teataja (nimi toimetusele teada), kes hiljem ka politseile sellekohaseid ütlusi andis, saatis vihjega Eestimaa Loomakaitse Liidule mitu õõvastavat fotot. Neilt on näha talumaja nurga juurde kaevatud madalat hauda, mille äärest ulatuvad välja vähemalt ühe hukatud kassi säilmed.
Vihje saatja, lemmikloomadele kodu leidmisega tegeleva isiku teada oli Veski talu elanikel vahepeal kümneid kasse. Pärast seda, kui talus elanud mees suvel suri ning talu pärisomanik lahkunu naise nii-öelda tänavale viskas, kadusid sealt ka paljud kassid. Vihje saatis teataja pärast seda, kui allesjäänud kasse toitma minnes selgus, et need on kadunud ning maja taga asub värske haud.
Omanik uputamist ei eita
«Jah, uputasin kaks haiget kassi ära,» tunnistas kolmapäeval Veski talu õuel kolimisega tegelenud Malle-Lii Joamets pikemalt mõtlemata. Nüüdseks alaliselt Tõrvas elav naisterahvas põhjendas, et üks kassidest oli olnud haige ning teine õnnetult auto alla jäänud ning selle tagajärjel tagajala kaotanud.
Joametsa väitel oli ta enne kasside uputamist helistanud ka kohalikule loomaarstile Pille Pillile, kes oli lubanud tulla ja vajadusel järgmisel päeval loomadele eutanaasiasüst teha. «Hakkasin mõtlema, et kaua nad piinlevad ja tegin selle asja ise ära. Silmist küll vett jooksis, aga no mida sa teed.»
Kuigi naine saab enda sõnul aru, et kasse uputada ei ole õige tegu, meenutas ta siiski lapsepõlve, kus olevat sellist teguviisi harrastatud igas talus. «Hoopis õudsem on, kui laudast viiakse terve loom tapalavale ja süüakse tagantjärele ära kah,» arvas naine. Nimelt olevat ta hiljuti pidanud seoses maalt linna kolimisega lihakombinaati saatma oma ainsa lüpsilehma.
Ülejäänud kassid on hulkuvad
Seda, kes tema peale kaebas, vanaproua öelda ei osanud. Praeguseks olevat ta aga kutsumise peale politseijaoskonnas ära käinud ning tehtu ausalt üles tunnistanud. Otsus karistuse kohta pidavat saabuma jägmisel kuul. «Eks tuleb trahvi maksta,» on Joamets olukorraga leppinud.
Kuuldused, nagu oleks Veski talus olnud varasemalt paarkümmend kassi, lükkas Joamets aga ümber. «Minul oli ainult seitse: kaks uputasin ära, neli andsin uutesse peredesse ja üks on kadunud – ilmselt kähriku kõhus,» loetles naine. Ülejäänud aeg-ajalt maja ümber luusivad kassid olevat naise sõnul metsikud.
Seda, miks fotodel kassidele kaevatud haud nõnda madal tundub, seletas Joamets oma toonase plaaniga haud enne korralikult kinni matmist kaaliumpermanganaadi lahusega üle pritsida. «See pidavat metsloomad eemal hoidma,» selgitas naine, kes olevat pidanud järgmisel päeval linna arstile minema. Fotod olevat järelikult tehtud siis, kui tema parasjagu linnas viibis.
Piinarikas surm
Loomaarst Pille Pill mäletas, et tõepoolest helistas Joamets ühel septembrikuu õhtul talle ning küsis eutanaasiasüsti hinda, kuna tal olevat kodus üks haige kass. «Rääkis, et kassil olevat saba alt tulnud verist ollust ja loom olevat olnud loid. Ütlesin talle, et süst maksab 25 eurot.» Pärast seda ei olevat Pill aga naisest enam midagi kuulnud.
Loomaarstina Pill kasside sellise hukkamisviisiga nõustuda ei saanud. «Seadusega on lubatud vaid veterinaaril teha loomale eutanaasiasüst. Uputamine on piinarikas surm ja selline asi ei ole humaanne.» Kasside populatsiooni piiramisvõimalusena näeb arst vaid steriliseerimist ja kastreerimist ning selle eest vastutavana vaid omanikku ennast.
Lubamatu tegu loomale
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Ragne Keisk kinnitas, et 17. oktoobril teatas Eesti Loomakaitse Liit politseile, et Valgamaal Helme vallas Koorkülas uputas 74aastane naine oma kassid. «Menetluse käigus on üle kuulatud nii kasse pidanud eakas proua kui ka tunnistaja. Eakas naine tunnistas politseile üles ning kahetses, et uputas kaks hulkuvat haiget kassi, kellel polnud elulootust.»
Keiski sõnul alustas politsei juhtunu üksikasjade väljaselgitamiseks väärteomenetlust loomakaitseseaduse paragrahvi alusel, mis käsitleb looma suhtes lubamatu teo toimepanemist. Paragrahvi punkt sisaldab muu hulgas loomale hukkumist, vigastamist või talle valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi põhjustavat tegu, mida saab karistada kuni 800eurose rahatrahviga.
Vihje edastanud ja tunnistusi andnud isik on aga politsei suhtumisest nördinud. «Nad tegelevad praegu kahe kassiga, kelle uputamise ta (Joamets – T. N.) üles tunnistas, aga neid haudu võib seal ju veel olla. Minu teada ei kaevanud politsei isegi seda ühte lahti, et kontrollida, kui palju kasse seal täpsemalt maetud oli.»
Keisk kinnitas, et praeguses menetlusfaasis ei ole kõnealust kassihauda tõepoolest lahti kaevatud ning loomasäilmeid ekspertiisi saadetud. «Praeguse seisuga seisab eaka proua talumaja tühjana ning politseil puudub ülevaade, kas ja kui palju kasse seal praegu ringi hulkumas käib,» lõpetas pressiesindaja.


description: Alaveski loomaparki külastasin suurte ootuste ja kotitäie porganditega ehk mitte parimal ajal, novembrikuise lumega. Talvisest ilmast hoolimata oli karupere – loomapargi uhkus ja õnnetus ühtaegu – küll veidi pahur ja unine, kuid ärkvel.

title: Alaveski loomapark - pererahva kulukas hobi

maintext:
Võrumaal Mõniste vallas, Valgamaast kümmekond kilomeetrit eemal asuvas loomapargis, kus võib näha 16 liiki loomi ja linde, käiakse talvisel ajal vähe, suvel rohkem. Siin võib näha ilveseid, põtru, hirvi, mäkra, tuhkrut ja palju teisi loomaliigi esindajaid. Mõistagi on kõige kuulsamad tegelased, keda ka kauge maa tagant vaatama tullakse, Alaveski karud.
«Vahel on tunne, et päris täpselt aru ei saagi, mida vaatama tullakse – loomi või neid hulle, kes võtnud nõuks neid loomi pidada,» ütles Alaveski peremees Rein Kõiv poolnaljatamisi. Sellega viitas peremees majandamisraskustele ja juba mõnda aega kestnud vastasseisule veterinaar- ja toiduametiga, mis – tõsi küll – veidi laabuma on hakanud.
«Veterinaarametiga on praegu suurem sõjakirves maha maetud. Ootame pikisilmi, et saame kolm noort karu ikka Lätti viia. Teised kolm läheks Leetu loomaparki. Asi on selle taga, et augustist alates oleme paberiasju ajanud, kuid Leedu ja Eesti ametnikud tõlgendavad asju erinevalt – ja ega nad omavahel suheldud ka ei saa,» oli Kõiv bürokraatia suunas kriitiline. Ta lisas, et enne kui asi jõutakse ellu viia, muutub jälle mõni seadus.
Armas ja ohtlik metsloom
Kui loomaaedikute vahel edasi jalutasime, läksid jututeemad pehmemaks ja karude juurde jõudes oli peremehe pealt näha, et mõmmikud, kellega muret ja pahandust küllaga olnud, on pererahvale päris südame külge kasvanud.
Esimene karu tuli Alaveskile kümmekond aastat tagasi, kui siin leidis kodu Väike-Maarja kandis leitud emata karupoeg, kelle pererahvas lutipudeli ja suure hoolega üles kasvatas.
Praegu elab Mõmsikuks nimetatud matroon suures aedikus koos Kuusamo Suurpetokeskuse loomapargist kaaslaseks tulnud isakaru Harryga. Pea viis aastat tagasi sündis neil esimene kolmene pesakond, kes nüüdseks Leedu loomapargis.
Harryl ja Mõmsikul on karuaias seltsiks kolm kogukat, jaanuaris kaheseks saavat poega, kes piidlesid tulijaid oma tillukeste merevaigukarva silmadega. Aedikusse visatud porgandid jagati suure pere vahel sõbralikult ära. Üldse paistis karupere rahumeelne ja veidi unine, kuid sellest ei saa ennast petta lasta. Seda näitas ka Mõmsik, kes ähvardavalt reageeris, kui aiale lähenesin.
«Mõmsik on esimene, tema on perenaine Ele üles kasvatanud, lausa käte peal kandnud. Karupoeg jooksis järele ja siis võeti ta jälle sülle ja ...» sõnas peremees.
Kas aias sees ka käite? «No tolle jaoks on naine,» muigas mees ja lisas, et vahel on selle peale ka küsitud, et mitmes naine tal on. «Tõsisemalt rääkides, mina saan isakaruga läbi. Aga päris turvaliselt ennast ikka tunda ei või. Ei tohi kunagi unustada, et nad on metsloomad. Kui on hädapärast vaja aeda minna, oleme nad meelitanud selleks ajaks väiksemasse aedikusse. Reegel on, et üksi ei tohi minna karuaedikusse toimetama.»
Ettevaatus on esmatähtis ja saatjata ei saa külastajad ka pargis ringi käia. «Harry, jäta järele!» hõikas peremees enam kui 300 kilo kaaluvale isakarule, kes mängeldes nooremat tuustis. «Ta tahab mängida, aga tema mängud on natuke karmid.»
Loomapargi alguseks saab lugeda eelmise aastasaja lõpul katsetatud metsseakasvatust. «Kasvatamine läks hästi, mitte aga realiseerimine. Lõpuks oli neid sigu palju, ei osanud kuhugi panna. Aga meie üks niinimetatud sõber mõtles meie peale ja lasi sead välja,» muigas Kõiv.
«Tol ajal tahtis Elistvere loomapark metsseapõrsaid ja pakkus vastu ilveseid. Võtsime kaks emailvest, Soomest tuli isailves ja siis leiti Mõmsik ... Kaja Kübar, kes tollal keskkonnaametnik oli, leidis, et teda loodusesse lasta ei saa. Nii see asi läks,» meenutas ta.
Mure toidu ja bürokraatiaga
Loomad satuvad loomaparki eri moel. «Neli noort karu hundiaias on keskkonnaameti antud, samuti põdrad. Hunte, kes meil varem olid, enam ei ole. Siis olin rumalam ja ka ettevaatlikum. Veterinaaramet tegi ettekirjutuse: eutanaasia ja kõik. Andsin järele. Karudega ka tegid ettekirjutuse: kas anname ära või eutanaasia. Siis hakkaski sõda peale,» kirjeldas Kõiv lugu, mis meedias suurt kõlapinda leidis.
Tookord oli probleem tema sõnul selles, et ametnike hinnangul ei vastanud aedik nõuetele. «See oli mulle vastuvõetamatu. Ma ei osanud enam midagi teha ja pöördusin loomakaitse liidu poole.»
Kõiv kirjeldas kolme karupoja üleskasvatamist kui «õudust kuubis». «Söötmine käis lutipudeliga ja selleks pidi olema kolm inimest. Alguses söötsime iga kolme, siis iga nelja tunni tagant, ööpäev läbi. Nagu lapse kasvatamine. Ja kui tehakse ettekirjutus, et peame lihtsalt maha tapma, no andke andeks ...»
«Ei, keegi ei toeta, pigem tehakse igasuguseid ettekirjutusi,» lõi peremees käega. Trahvigi on saadud. «Ots otsaga kuidagi tuleb kokku, aga kindlasti mitte sel aastal. Asi on miinustes, ja tugevalt. Võib öelda, et Alaveski talu peab Alaveski loomaparki üleval.»
Nimetatud Alaveski talu tegeleb peremehe sõnul viljakasvatusega ja kõige muuga, millega võimalik teenida.
«Liha ja kala karudele ja ilvestele peame ostma. Näiteks Lätiga võrreldes on meie seadused palju karmimad ja kuidagi imelikumad. Riia loomaaed ja sealsed loomapargid saavad oma liha-kala, millel kõlblikkusaeg möödas, eri ladudest, meie seadused seda ei luba.» Siiski lisas Alaveski peremees, et neid toetab Valga Selver.
Justkui loomade turvakodu
Loomapargi asukad, keda saatuse keerdkäigud on Alaveskile toonud, tunnevad end siin üsna koduselt ja tundub, et on inimesega harjunud. Mäger, keda näha ei olnud, on rahutu nagu karudki ega ole veel magama sättinud. Küllap on veel vara – veab küll valmispandud heina ja põhu pessa, kuid lummetambitud mullased käigurajad näitasid, et loom askeldab endiselt aedikus ringi.
Põdrapull Kusti oli sügisel kuri – kaitses lehma. Nüüd tuli pigem uudishimulikult aiale lähemale – lootuses, et ehk antakse leiba. Siis nagu solvus ja hakkas sarvedega aiavõrgus sonkima. Miilud ehk Davidi hirved pagesid aga tuhatnelja aia kaugemasse nurka ja jäid seal uudishimulikult vaatama.
Hõberebasekutsikas järgmises aedikus hoidis inimestel valvsalt silma peal. See karusloomakasvanduse puuris sündinud loomake toodi Sillamäelt, kus rebasekutsikas võeti lapsele mängida. Siis aga saadi aru, et ei ole mänguasi.
«Ei kiida heaks karusloomakasvandust. Mille pärast neid kasvatada, kui looduses on väikeulukeid, keda enam ei kütita, niivõrd palju?» ei mõista pargi peremees.
Millised on edasised plaanid? «Lõputu võitlus väsitab. Näiteks Võrumaal Jaaniraotu linnupark – nemad ei jõudnud enam bürokraatidega võidelda, panid kinni. Meil on probleem suurem: öelge, kuhu me anname enda karud?»


description: Helbetootja Sangaste Linnas töötas oma toodete pakenditele välja uue disaini ning nüüd ongi värske kujundusega pudrumaterjal lettidel. Uuendusi on tänavu tehtud veelgi – ikka parima tootevaliku nimel.

title: Helbetootja uuendas pakendite disaini

maintext:
«Esialgu, üle paarikümne aasta tagasi, pakendasime helbeid paberkottidesse ning pea paarkümmend aastat müüsime Heleni helbeid Läti disaineri kujundatud pakendites. Uued pakendid on tänapäevasemad ja uudsemad,» nentis ASi Sangaste Linnas juhatuse liige ja tegevjuht Pille Pokk. Pakendeid valmistatakse tehasele Leedus.
Kaks nädalat on töös olnud Itaaliast spetsiaalselt tehasele tellitud uus pakkeliin, mille maksumus üle 200 000 euro ja mis omaette vaatamisväärsus. Tark seade vormib pakid, täidab nõutud koguse helvestega, liimib kinni ja lööb peale kuupäeva. Valmispakid lähevad plokkidena alustele ja seejärel lattu.
«Uus, täiuslikum liin teeb kvaliteetsemat tööd kui vana ning kogu pakendamise protseduur käib liinil, mis ümbritsetud klaasseinaga,» selgitas Pokk. Kui tehases pakkeliini tööd uudistasin, käis parasjagu kiirkaerahelveste pakkimine.
Kaeraklii pole tootmisjääk
Praegu on tootmises viis helbeliiki: neljaviljahelbed, kiir- ja täisterakaerahelbed, riisi- ja tatrahelbed. «Oleme liitunud telesaate «Kodutunne» heategevusüritusega ning aprillist jõudsid nende logoga pakendites kauplusekettidesse müüki meie kaerakliid ja neljaviljahelbed,» lisas Pokk. Peagi jõuavad tarbijateni ka Heleni pakendites kaerakliid.
Tegevjuht oli veidi mures nimetuse «kaerakliid» pärast, kuna paljud pidavat arvama, et tegemist on tootmisjääkidega. «Tegelikult on kaeraklii hinnatud tervisetoode, mis vähendab vere kolesterooli- ja suhkrusisaldust, puhastab sooli ja viib jääkained organismist välja. Kaerahelbelt kooritakse maha see kõige väärtuslikum ehk klii,» jagas Pokk selgitusi.
Praegu on tehases koostöös teadlastega käsil kaeraklii baasil uute toodete arendamine. Lisaks uutele nimedele saavad tooteliigid ka uue pakendi.
«Tootma hakkame viit-kuut uut toodet, mille põhikoostisosad juba paigas, tegeleme komponentide lisamise ja testimisega. Kõikide uute putrude koostises on kümme protsenti kaerakliisid, millele lisame vitamiine, valke, süsivesikuid, oomega-3-rasvhapet, puu- ja juurvilju, marju. Järgmise aasta kevadeks loodame nende toodetega turule jõuda,» rääkis ettevõtte tegevjuht.
Jõulupudruga läheb veel aega
Lettidele on oodata ka uut jõuluputru, mis piparkoogimaitseline ja jõuluhõnguline. «Pudru koostis on peaaegu valmis, kuid selle turuletoomine kaubanduskettidesse võtab pool aastat aega. Kindlasti on see aga müügil järgmise aasta jõuludeks,» oli Pokk lootusrikas.
«Kui tahad edukas ja konkurentsivõimeline olla, tuleb pakkuda midagi uut. Kuna uute putrude maitsed erinevad traditsioonilistest, jääb risk, kas inimesed need omaks võtavad. Tootearenduskulud on suured, kuid missuguseks kujuneb uute toodete nõudlus ja müügimaht, on võimatu prognoosida,» arutles tegevjuht.
Näiteks on lisatud ühele pudrule vinnutatud liha, teistele köömneid, tilli, seemneid, porgandeid, õunu ja muid komponente, mis muudavad pudrud toitvamaks ja maitse erilisemaks.
Ega degusteeriminegi anna ülevaadet inimeste eelistustest. «Näiteks viisime Valga Inglilaadal läbi kahe uue pudru degusteerimise ja arvamusi oli seinast seina,» kinnitas müügijuht Viive Puudist. Kõikide degusteerijate vahel loosis firma välja viis kinkekohvrit helvestega.
Uute putrude tootmiseks ehitati suvi läbi tehasesse segude valmistamise liini, mis samuti spetsiaalselt Sangaste Linnasele välja töötatud. Ehitaja oli AS Viljandi Metall ning automaatika ja seadistamisega tegeleb spetsialist Soomest. «Liin on enam-vähem valmis, kuid käivitame selle siis, kui uued tootesegud on lõplikult välja töötatud, eeldatavasti alles uuel aastal,» lisas Pokk.
Tehase ladu sai juurdeehitise, mis andis täiendavat laopinda veel teist sama palju. Ehitaja oli AS Ris Ehitus. Tootmistsehhil vahetati aknad ja paigaldati välisvooder. Kõik investeeringud, mille kogumaksumus oli üle 800 000 euro, tegi firma oma rahast. «Mahukatest ehitustöödest hoolimata oli meie kollektiiv väga tubli ning ehitus ja tootmine käsil paralleelselt – tehas ei seisnud ühtegi päeva,» kiitis tegevjuht kollektiivi.
Seoses uute toodete turuletoomisega on suurenenud ka töötajate arv ühe inimese võrra. Koos tegevjuhiga on nüüd palgalehel kuus inimest.
Pea pool toodangust läheb naabritele
Eelmisel aastal tootis Sangaste Linnas üle 1300 tonni helbeid. «40 protsenti toodangust läheb ekspordiks Lätti ja Leetu. Oleme teinud tõsist müügitööd, et oma toodanguga naabrite turule pääseda. Kui aastaid tagasi Venemaale eksportisime, oli see arv tunduvalt suurem ning tehas töötas 24 tundi ööpäevas ehk kolmes vahetuses,» meenutas Pokk.
Sangaste Linnases toodetud helbeid saab klient osta kõikides suuremates Eesti kaubakettides kaubamärgi Helen all. Väiksematesse poodidesse jõuab toodang hulgiladude vahendusel. «Meilt ostetakse helbeid ka suurtes kottides, kust see jõuab ostjateni teistsugustes pakendites. Näiteks Lätis müüakse meie helbeid Valdo kaubamärgi all, Eestis võib kauplustes leida Säästu pakendis helbesorte,» lisas müügijuht Viive Puudist.
Juhatuse liikme sõnul on helveste tootmise turul suur konkurents, kuid Sangaste Linnas on mahu osas turuliider. «Igal aastal oleme veidi oma tootmismahtu kasvatanud. Suurt rõhku paneme kvaliteedile. Uute toodete väljatöötamine peaks kaasa tooma alles järgmise aasta tootmismahu kasvu,» nentis Pokk.
Helveste valmistamisel on peamine tooraine kaer, mida ostetakse enamasti Eesti partneritelt, kuid ka Lätist. Nisu, rukist ja otra varutakse samuti Eestimaa viljatootjatelt. «Vilja hoidmiseks on meil olemas viis suurt punkrit, millest igaüks mahutab 100 tonni vilja,» täpsustas Puudist.
Tootmisprotsess automaatne
Tootmisprotsess käib neljakorruselises hoones, tootmine on täisautomaatne. Puhastatud ja sorteeritud terad suunatakse esmalt koorimismasinasse, sealt lõikurisse ning seejärel valmistooraine punkrisse.
«Kooritud, sorteeritud ja lõigatud toormaterjal liigub läbi nelja korruse asuvate hermeetiliste torude vastavatesse seadmetesse. Esmalt lähevad kooritud-lõigatud terad aurutamisele aurutorusse, kus neid kuumutatakse 105kraadise temperatuuriga keskkonnas tund aega. Seetõttu saabki puder kodus nii kiiresti valmis,» täpsustas Puudist.
Seejärel lähevad terad valtsimismasinasse muljumisele, kust väljuvad juba helbed, mis kuivatatakse, jahutatakse, sõelutakse ja lähevadki pakendamisele. Päevas valmib umbes seitse-kaheksa tonni helbeid ja jäägid lähevad loomasöödaks.
Firma on kogu oma tegevusaastate jooksul panustanud heategevusse. «Toetame jõudumööda nii kohalikke kui ka maakonna üritusi. Toetame suusatajaid, Valga korvpallimängijaid, triatloni ja ujujaid. Küsijaid on rohkelt ja võimaluste piires püüame ka vastu tulla. Missioonitunne peab ikka olema,» rõhutas Pokk.
Äsja sai kollektiiv rõõmustava sõnumi Eesti noorsootöö keskuselt, kes teatas, et Sangaste Linnas on esitatud nominendiks noortevaldkonna tegijate tunnustuskonkursi «Aasta noortevaldkonna sõber/toetaja» kategooria nominendiks.
1991. aastal asutatud Sangaste Linnase aktsionärid olid esialgu paarsada kolhoosi- ja sovhoositöötajat. Tänapäeval on firma omanikud Pille Pokk ja Tapani Koski ning kümmekond väikeaktsionäri. Tartu Ülikoolis kõrghariduse saanud, Soomes õppinud ja töötanud Pille Pokk asus Sangaste Linnase juhi kohale 1995. aasta alguses.


description: Raihan Group OÜ alustab alates laupäevast bussiliiniga Tallinna sadama D-terminalist Valka alkoholipoe Alko1000 juurde. «Esimene buss Tallinnast Alko1000ni stardib 19. novembril,» seisab ettevõtte kodulehel.

title: Sõitma hakkab bussiliin Tallinna sadamast Valka alkoholipoeni

maintext:
«See on tegelikult koostöös Alko1000 poe endaga, hetkel ei saagi seda täielikult kommenteerida. Loodame, et käivitub. Väljareklaamitud on, aga võib-olla muutub, ei ole meie taga see asi,» ütles Raihan Group juhatuse liige Hannes Lehtoja BNSile.
Pileteid saab osta kodulehelt, nende hind kõigub 45 eurost 55 euroni. Sõita on võimalik nii Iklasse kui Valka.
Sihtkohani jõudmiseni peatusi ei teha. Sihtkohas on tund vaba aega ja tagasiteel tund lõunapausiks.
«Tegime Valka poe laiemaks. Üle 300 ruutmeetri panime juurde, tõime ka toidukraami: õlisid, erinevaid kastmeid ja krõpse, et saaks süüa osta kaasa,» ütles BNSile Alko1000 Valka poe juhataja Meelis Reiljan. Ta kinnitas, et uus bussiliin hakkab poeni tõepoolest sõitma. Maist alates on tema sõnul avatud ka teine kauplus Iklas.
Alkoholipoodide keti Alko1000 sõnul on 99 protsenti nende Lätis asuva Valka viinapoe külastajatest eestlased, kes käivad sealt suurtes kogustes odavamat alkoholi soetamas.
«Alkoholiaktsiisi tõustes on see viimasel ajal üha süvenev trend, et eestlased käivad Lätis märksa odavama hinnaga viina ja õlut ostmas,» ütles Alko1000 Läti haru omava ET Invest OÜ juhatuse liige Einar Visnapuu veebruaris BNSile.
Tema sõnul koosneb peaaegu terve poe klientuur ainult eestlastest. «Kusjuures ei käi ainult naaberlinna Valga rahvas, vaid ka inimesi üle Eesti, ka Tallinnast,» rääkis Visnapuu.
Ta lisas, et Valka poe kõrge käive ja edu kannustab ettevõtet avama teisegi sarnase kontseptsiooniga poe Ikla piiripunktis. «Näeme, et see trend Lätist odavat alkoholi osta ei vaibu niipea.»
Kui Alko1000 loodab senisest veelgi enam kliente leida uue bussiliiniga, siis käed rüpes, ei istu ka teiste Valkas asuvate alkoholipoodide omanikud. Näiteks laupäeval avati Valkas mardipäevalaadaga sealse SuperAlko poe hoones uus siseturg ning selle juures ka väliletid.
Eestlastele kuuluva SuperAlko omanikfirma Aldar Eesti OÜ nõukogu liige Riho Maurer, kes ka ise avamisel kohal oli, ütles Valgamaalasele laupäeval, et algselt oli neil plaanis ainult pood avada, ent Valka linnajuht Vents Armands Krauklis ütles, et linnal oleks vaja turule paremat asukohta.
Maureri sõnul on turg on täielikult Alder Eesti investeering ja nemad ka peavad turgu, kuigi tegu on Valka munitsipaalturuga.
SuperAlko kohta ütles Maurer, et poel läheb hästi ning müük kahekordistub iga nädalaga. Parema meelega tegeleks nad Maureri kinnitusel äriga pigem Eestis, kuid pood pidi kolima sinna, kus käib rohkem kliente.
Kokku on Valkas viis odava alkoholi müügile spetsialiseerunud kauplust.


description: Viimase nädala plusskraadid on sulatanud peaaegu kogu maad katnud lume, mis on omakorda märgatavalt kergitanud veetaset jõgedes.

title: Galerii: Sula on jõgedesse toonud kauaoodatud veelisa

maintext:
Alles kuu aja eest kirjutasime Valgamaalases, et haruldaselt kuiv sügis on jõgede ja järvede veetaset langetanud, mistõttu eksisteeris oht, et algaval talvel jäävad paljud veekogud ummuksisse. Vahepeal sadanud lumi, mis nüüd sulaveena jõgesid toidab, on vähemalt esilagu selle ohu välistanud.
Riigi ilmateenistuse operatiivse veeseire andmetel on Eesti suurimat veestaseme tõusu näidanud Väike-Emajõgi ja Mustjõgi. Nendest esimese tasemeks on Tõlliste mõõtejaamas 132 sentimeetrit üle graafiku nulli, mis ületab tunduvalt jõe pikaajalist keskmist. Mustjõel on samaks arvuks 163 sentimeetrit üle nulli.


description: Valgamaalasega viimastel päevadel suhelnud kohalike rahvaesindajate kommentaaridest jäi ühe mõttena kõlama, et kuigi uue valitsuse moodustamine kohalikku poliitikat pigem ei puuduta, põhjustab see omajagu segadust. Samas tõdeti, et praegune koalitsioon ei toiminud.

title: Mõnigi kohalik poliitik näeb valitsuse vahetuses uusi võimalusi

maintext:
Reformierakonna liige, Valga linnavolikogu esimees Ivar Unt ütles, et ükski tüli pole kunagi hea. Undi sõnul oleks riigil eelkõige vaja juurde üldist rikkust, millest politseinikele, õpetajatele ja arstidele palka maksta, ideid selle tekitamiseks pole aga kellelgi.
«Kuigi Reformierakonnale on ette heidetud, et nendel puuduvad värsked ideed, kuidas Eestit arendada, siis ma ei näe ka, et Keskerakonnal, sotsidel ja IRLil (erakonnad, kes alustasid kolmapäeval uue koalitsiooni moodustamiseks konsultatsioone – toim) oleksid need olemas. Ainuke, mida võib uus valitsus teha, on suure tõenäosusega makse tõsta, sest raha on vaja programmide täitmiseks, mis suure tõenäosusega tulevad,» arvas Unt.
Samas ütles ta, et praeguse koalitsiooni koostöö ei toiminud. «Nii presidendivalimised kui muud sündmused on näidanud, et tänane koalitsioon tegelikult ei olnud võimeline suurtes asjades kokku leppima. Nii et võib-olla on siis parem, kui tuleb mingi teine koalitsioon, kes suudab.»
Reformierakondlasest Karula vallavanem Rain Ruusa ütles, et kahju küll on, et nii läks, kuid kohalikule poliitikale ta sellele mõju ei näe. «Eks poliitikas on ikka nii, et üks päev istutakse sõbralikult koos ja teine päev öeldakse igasuguseid asju üksteisele. Meie ajame oma vallas valla asju.»
Lootus suuremale üksmeelele
Tõlliste vallavanem Madis Gross, kes kuulub sotside ridadesse, ütles, et muutus põhjustab tükk aega segadust, ent võib-olla on kätte jõudnud aeg, kus pikalt valitsusest tõrjutud Keskerakonda on sinna vaja.
Samas lausus ta, et erakonnad pole nii erineva majanduspoliitikaga, kui öeldakse. «Ei saa öelda, et Reformierakond ei tegele sotsiaalküsimustega. Võib-olla on neil mõned dogmad – võtame astmelise tulumaksu või midagi sellist, kus on seisukohad väga kindlad. Aga paljudes muudes sellistes küsimustes viimasel ajal on see valitsus, mis täna veel on, muutunud küll ehk kuidagi paindlikumaks kui kunagi varem.»
Seetõttu ei näinud Gross ka põhjust suuremaks rõõmustamiseks. «Mina väga eufooriasse ei satuks. Väga kardinaalseid muudatusi riigi elukorralduse juures ilmselt ikka ei saa tekkida.»
Samuti Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuuluv Tõlliste vallavolikogu esimees Rein Randver avaldas lootust, et ühisosa on uues koalitsioonis siiski eelmisest suurem. «Seal on võib-olla ühisosa mõtetes ja ka tegutsemistes rohkem, mis lähtub inimesest, hoolib ja aitab inimesi.»
Randver ütles, et valla poliitiline elu jätkub pigem rahulikult järgmiste kohalike valimiste ootuses. Samas lootis ta, et uus koalitsioon pöörab rohkem tähelepanu teistele Eesti piirkondadele peale Tallinna. «Praegu on meil haldusreform, aga vähe räägime riigivalitsemise reformist, mõtlen riigiasutusi. Omavalitsustel on suurus ette antud seadusega. Aga ülesanded? Raha ülesannete täitmiseks? Seda ei ole. Alles nüüd on tulnud mõned lisad, määrused ja seaduseparandused.»
Kohalik elu käib omasoodu
IRLi liige, Taheva vallavolikogu esimees Hille Tamman ei olnud veendunud, kas muutusest midagi paremaks läheb, kuid ei näinud endal sündmustes mingit rolli. «Targad inimesed ise teavad, mida teevad. Meie siin sellised väiksed inimesed, meist niikuinii ei sõltu suurt midagi.»
Et IRLi toetus on madal, jäi Tamman äraootavale seisukohale. «Ma ei tea, mis siin enam nii väga kaotada, võib-olla just võidab sellest, tont seda teab.»
EKREt ja Vabaerakonda esialgu uue koalitsiooni kandidaatidena mainitud ei ole. EKRE liige, Palupera vallavolikogu esimees Vambola Sipelgas ka tõdes, et EKRE jaoks ilmselt midagi ei muutu. Küll oli ta murelik valla rahastamise pärast.
«Valla eelarve koostamine sel aastal saab olema märgatavalt raskem, kardan, nende arengute põhjal. Kui nüüd on valitsuses segadus, siis arvan, et me 29. jaanuaril ka ei tea veel kontrollnumbreid, mida rahandusministeerium muidu juba detsembris hakkab andma.»
Vabaerakonda kuuluva valgalase Tanel Valgu sõnul ei saa uus koalitsioon tema erakonnale kahjulik olla. Tal oli hea meel nii Reformierakonna lahkumise kui valitsuse patiseisu lõppemise üle. «See on ainult kasulik, kui seisak ja üheülbaline valitsemine Eesti poliitikamaastikul ära lõpeb. Mina isiklikult olen väga rõõmus, et Reformierakond kukkus. Loodetavasti on härra Ratasel nüüd piisavalt jaksu ja autoriteeti, et vedada seda asja.»


description: Otepääl Linnamäe orus tegutsevas talvepargis hukkus jaanuaris viis noort põhjapõdravasikat külastajate antud vale toidu tõttu. Winterplace’i omanikud kavatsevad Lapimaalt uued põdrad tuua.

title: Talvepark asendab aasta hakul surnud põhjapõdrad uutega

maintext:
Põdravasikatele sai toona saatuslikuks lisatoit, mida külastajad nende aedikusse viskasid: õrna kõhuga loomad seda seedida ei suutnud. Loomaarstide pingutustest hoolimata suri neli nõrgestatud immuunsusega põtra nädala jooksul otse omanike silme all. Ainsana ellu jäänud vasikas nimega Rudolf heitis aga paar nädalt hiljem hinge Elistvere loomapargis, kuigi tollal tundus, et oht looma elule on möödas.
Nädala alguses ilmus Otepää valla kodulehele kuulutus, et Winterplace otsib talviseks perioodiks põhjapõdratalitajat. «Jah, praeguse seisuga liigume selles suunas,» kinnitas talvepargi kaasomanik Siim Kalda, et neil on plaan Soomest Lapimaalt tuua parki uued põhjapõdrad. Esialgsete plaanide järgi saabub kolm kuni viis põtra Eestisse detsembri alguses.
«See kogemus oli hästi suur ja seda maha visata oleks rumalus,» tunnistas Kalda, kelle sõnul on nad selleks aastaks teinud palju muudatusi, et möödunud traagilised sündmused ei korduks. Näiteks olevat nad liigutanud põhjapõtrade aediku Otepääd läbiva maantee äärest sealse linnamäe oru põhja. «Seal on nad teest kaugemal ja võib-olla on neil seal isegi privaatsem olla.»
Lisaks informatiivsetele tahvlitele ja siltidele, mis külastajatel loomade söötmise keelavad, hakkab Kalda kinnitusel loomade tervisel iga päev silma peal hoidma professionaalne loomaarst. «Lisaks on aediku juurde seatud valvekaamera, mis keskendunud ainult sellele.»
Üleskutsele põtrade talitaja leida on mehe sõnul juba päris mitu vastust saabunud. Valituks osutuva töölise ülesanneteks saaksid Kalda sõnul loomade toitmine, heaolu jälgimine, aediku korrastamine ja puhastamine.


description: Hiljuti leidis Läti piirilinnas Valkas aset Põhja-Läti tööturu olukorra teemaline konverents. Tõdeti, et olukord pole sealsetele ettevõtjatele sugugi soodne.

title: Eestlaste palgad seavad Läti tööandjad raskesse olukorda

maintext:
Teiste seas esinesid Läti Tööhõiveagentuuri Valka filiaali, Eesti Töötukassa ja Euroopa tööalase liikuvuse portaali Eures esindajad. Samuti said sõna kohalikud tööandjad, rääkis Põhja-Läti ajalehe Ziemeļlatvija ajakirjanik Inga Karpova.
Kõlama jäi tema sõnul Põhja-Läti tööandjate mure, et kuna Eestis on palgad märksa kõrgemad kui Lätis, vaatab üha enam Läti elanikke töökoha otsinguil põhjanaabrite poole. Eriti veel siis, kui keeled suus ja sobiv haridus olemas.
Seda suundumust kinnitab ka asjaolu, et oktoobri lõpu seisuga oli 881 töötukassa Valgamaa osakonnas end arvele võtnud tööotsijast 64 Läti kodakondsusega. «See ei tähenda mõistagi seda, et nad kõik reaalselt Eestis elaks – ammugi mitte Valgamaal. Tegelikult elavad nad ikka Lätis, aga on end registreerinud Valga elanikuks, et saada osa Eestu Töötukassa pakutavatest teenustest ja leida Eestist hästi tasustatav töö,» selgitas Karpova.
Töötukassa Valgamaa osakonna juhataja Merike Metsavas ütles hiljutises intervjuus Valgamaalasele, et Läti kodanikest tööotsijate hulk on viimastel kuudel püsinud stabiilne. Näiteks septembri lõpu seisuga oli Valgamaa osakonnas arvel 68 Läti kodakondsusega töötut. «Kõigil neil on rahvastikuregistri kohaselt elukoht Eestis ja kehtivad samad seadused, mis Eesti kodanikele.»
Metsavas nentis, et kõiki pakutavaid töökohti vahendab töötukassa kohe Eestis elavatele tööotsijatele. «Kuid järjest enam tööandjad ei leia vastavat tööjõudu ja paluvad abi, et vahendaksime tööpakkumisi Läti tööturuasutuses. Läti inimestele saame aga vahendada ainult töökohti, kus pole vajalik riigikeele oskus,» tõi ta välja olukorra Eesti tööandjate poolt vaadatuna.
Tööjõudu Lätist otsivad Metsavase sõnul ka teiste maakondade ettevõtjad. «Viimane näide on AS Cista Põlva maakonnast, kelle tegevusvaldkond on pakendite tootmine. Tööandja viis läbi töötukassas infopäeva nii eesti kui vene keeles ning korraldas transpordi asutuse ja pakutava elamispinnaga kohapeal tutvumiseks,» ütles ta kuu aega tagasi.
Kõnekas on ainuüksi see asjaolu, et kui Eestis on miinimumpalk 490 eurot kuus, siis Lätis vaid 380 eurot. Seega on töötasu, mis Eesti elanikule sama hästi kui näljapajukina tundub, Läti elaniku seisukohalt päris korralik.
«Mida me saame sellises olukorras teha? Ausalt öeldes eriti midagi, kuni palgaerinevused püsivad,» tunnistas Läti Tööhõiveagentuuri Valka filiaali juhataja Erna Pormeistere.


description: Täna, 2. novembril toimus Valgamaal õppus, kus Kuperjanovi nooremallohvitseride ajateenijad koostöös politsei- ja piirivalveameti, sõjakooli kadettide ja USA sõjaväelastega harjutasid lahingutegevust hoonestatud alal.

title: Galerii: Eesti ajateenijad ja USA sõjaväelased kohtusid lahingus

maintext:
Õppuste juhi kapten Lauri Teppo sõnul nägi tänase harjutuse tsenaarium ette, et ajateenijatest ning politsei- ja piirivalveameti töötajatest koosnev rühm pidi kindlustama Hellenurmes asunud mahajäetud hoone ja selle ümbruse. Kaitsepositsioonidel asunud sõdureid ründasid omakorda ajateenijatest ja USA sõjaväelastest koosnev üksus.
Teppo lisas, et sellise treeningu peavad väbima kõik Kuperjanovi nooremallohvitseride ajateenijad ning peale Hellenurme toimusid sarnased linnalahingud kolmepäevase õppuse raames ka Laatres ja Elvas.
Teisipäevast neljapäevani kestva õppuse oluline osa on koostöö liitlaste ja teiste jõustruktuuridega, et rikastada osalejate silmaringi ning õppida teineteise kogemustest. Kokku võtab harjutusest osa ligi 200 kaitseväelast, liitlassõdurit ja ametnikku.


description: Äkiline lumesula on kergitanud jõgesid kõikjal Eestis, kuid ühte suurimat tõusu näitab Väike Emajõgi, mille tasemeks mõõdeti Tõlliste mõõtejaamas hetk tagasi 230 sentimeetrit üle graafiku nulli. Näiteks möödunud neljapäeval oli sama arv kõigest 40 sentimeetrit. Oma voolusängist lahkunud jõgi on nüüdseks üle ujutanud Tõlliste sillast nii üles- kui allavoolu jäävad luhad.

title: Droonifotod: Sulavesi ajas Väikese Emajõe üle kallaste


description: Täna kella 16 paiku juhtus liiklusõnnetus Valgamaal Jõhvi-Tartu-Valga maanteel Puka vallas Puka teeisti ja Kuigatsi teeristi vahel Prange küla lähistel.

title: Veok põrutas sünnipäevalastiga sõiduautole otsa

maintext:
Esialgsetel andmetel hakkas Tartu poolt Valga suunas liikunud Soome numbrimärgiga sõiduauto Audi A6 pidurdama, et keerata vasakule. Tema taga sõitnud Läti numbrimärgiga veok Volvo aga ei reageerinud manöövrile õigeaegselt ja sõitis Audile tagant sisse. Võib arvata, et rekkajuht ei hoidnud piisavat pikivahet.
Kokkupõrke tagajärjel sai sõiduauto pagasiruum tõsiselt muljuda. Õnnetuses keegi viga ei saanud, ka ei saanud kuigivõrd kannatada Audi pagasiruumis olnud toidukraam.
«Mul on homme 50 aasta juubel ja auto pagasikruum on peokraami täis. Hakkasin oma suvekodu teeotsast sisse keerama, et selle juurde sõita ning lastelapsed ka auto peale võtta ja tagasi Tartu sõita, kui pauk käis,» rääkis Audi roolis olnud Tiit, kes homme justkui topelt sünnipäeva pidada võib.
Sündmuspaigas oli mõnda aega häiritud ka liiklus, kuna tee oli autoosi täis. Tundus, et Audi omal jõul liikuma ei saanud.


description: Täna kell 18 kogunes Läti Valka Lugaži platsile väikelinna kohta tavatult suur rahvamass, tähistamaks kolossaalse Läti lipu heiskamise ja laseretendusega Riia tagasivõitmise aastapäeva.

title: Galerii ja video: Valkas tähistati Karutapja päeva laseretenduse ja hiidlipu heiskamisega

maintext:
Täna tähistatakse Lätis Lāčplēsise ehk Karutapja päeva. Selle auks toimuvad erinevad sündmused üle Läti. Kodudes pannakse sel päeval akendele küünlaid ning küünlaid viiakse ka Riias Daugava jõe kallastel asuva Riia lossi müürile.
Valkas toodi piduliku tõrvikurongkäigu saatel Lugaži väljakule hiiglaslik Läti lipp, mis sinna alaliselt lehvima jääb. Lisaks lipu heiskamisele sai väljakul näha ka valgusetendust ning oma tervitussõnad ütles Valka linnajuht Vents Armands Krauklis.
Tegu on Valka linnajuhi Krauklise ammuse unistuse täitmisega. Esmalt soovis ta, et lipp hakkaks lehvima Eesti-Läti piiril asuval Pudrumäel, kust see paistaks nii piirilinna Eesti kui Läti poolele. "Paljud linnaelanikud avaldasid aga seepeale protesti, et koht pole siiski sobiv: eestlased näevad siis lippu paremini kui Läti elanikud," rääkis Valgamaalasele Põhja-Läti ajalehe Ziemeļlatvija ajakirjanik Inga Karpova.
Nii otsustatigi lipp panna lehvima hoopis Lugaži platsil. Esialgu pidi see tulema lausa sajameetrise masti otsa, aga taas leidus protestijaid. Sedapuhku leiti, et parem on, kui lippu pole ehk küll nii kaugele näha, kuid selle silmamiseks ei peaks keegi kaela ka õieli ajama. Nii hakkabki riigisümbol lehvima siiski madalamal.
Sündmusel viibinud Valkast pärit, kuid hetkel Riias elav Uldis ja tema tüdruksõber Eva ütlesid, et Karutapjapäev on neile oluline. "Sel päeval me mäletame, kui tugev on meie riik. Tavaliselt on probleemid, majandusel ei lähe hästi ja paljud on valitsuse peale vihased. Aga sel päeval saab minna välja ja näha, et on palju inimesi, kes on oma riigi üle uhked," ütles Uldis, kes töötab Riias logistika valdkonnas.
Karutapjapäev on Läti ajaloos oluline seetõttu, et sel päeval tõrjus Läti armee Riiast välja sinna tunginud Pavel Bermondt-Avalovi juhitud Läänearmee. Kuigi Läti oli 1918. aasta 18. novembril välja kuulutanud oma vabariigi, ei jätkunud rahuaega kauaks, sest juba detsembris kisti Läti Vabadussõtta, kui riiki sisenes Punaarmee.
Üks riigis võimu taotlevatest rühmitustest oli ka saksamaalne Vene Läänearmee, mis tegi kaheksandal oktoobril 1919. aastal äkkrünnaku Riia linnale. Sama aasta kolmandal novembil asus Eesti soomusrongide ja Briti armee poolt toetatud Läti armee vasturünnakule. Kuigi Bermondt-Avalovi armeel oli nii rohkem mehi kui sõjatehnikat, õnnestus Läti poolel novembri 11ks kuupäevaks Riia vabastada.
Karutapja päev sai oma nime Läti rahvuseepose kangelase Karutapja järgi. Sama nime kannab ka 11. novembril 1919. aastal asutatud Läti sõjaline autasu Karutapja orden.
Allikad: latvianhistory.com, eatriga.lv, kool.ee


description: Ülekaal ja rasvumine on probleemid, mille tagajärjel tervis halveneb. Kuigi inimesed üritavad kehakaalu langetada dieetide, imerohtude ja trennidega, ei ole mõnele kõigest sellest mingit kasu. Abi on nad saanud mao vähendamisest.

title: Maolõikuse läbi teinud naine: ma pole enam hall hiireke nurgas

maintext:
49aastane Madis (nimi muudetud, toimetusele teada) otsustas maolõikuse ette võtta kaks ja pool aastat tagasi. Kuigi tervisega probleeme polnud, hakkas ta eluaastate lisandumisel mõtlema nende ennetamisele.
«Olen olnud lapsest peale veidi ümmargusem kui teised. Ka töö on olnud istuv ja vaimne, mitte füüsiline. Siiani ei olnud ülekaal elurütmi häirinud, kuid vanemaks saades hakkasin ühe enam ülekaaluga kaasnevatele tervisehädadele mõtlema,» rääkis mees. Elu jooksul on ta ära proovinud mitu dieeti ja muid võimalusi kaalu langetada, kuid kõik olid lühiajalise toimega ning endine kaal tuli ikka tagasi.
Tuleb julgeda riske võtta
Maovähendusoperatsioonist kuulis mees ühes seltskonnas, kus see aruteluks võeti. Teema hakkas huvitama, ta uuris asja veel interneti vahendusel ja arutas perega.
«Nemad esialgu mu mõtet ei toetanud, kuna iga operatsiooniga kaasnevad kõrvalnähud. Pool aastat hiljem oli mu otsus siiski küps ja läksin arsti juurde, kust sain saatekirja raviasutusse. Ikka pikalt mõtlesin ja kaalusin. Lõpliku otsuse tegime koos perega. Kui tahad elus muudatusi, tuleb julgeda riske võtta,» nentis Madis.
Järjekord oli aasta, maolõikus tehti Tartus ning juba kahe päeva pärast sai ta haiglast välja. «Suurem osa maost lõigati ära. Pärast oli kõik väga valuline, kuid eks see kaasneb igasuguse operatsiooniga.» Enne operatsiooni kaalus 178 sentimeetri pikkune mees 126 kilo, aasta hiljem oli kaal langenud 89 kilogrammini ja on nüüdseks jäänud 93 peale.
«Enam ei saa nii palju süüa kui varem. Soovituslik toitumissedel, vitamiinide ja mineraalainete tarbimise kogused annab spetsialist kaasa. Enda ülesandeks jääb soovitatut järgida,» rõhutas Madis. Kui pärast lõikust sai ta algul süüa saja grammi kaupa ja kohe tekkis täiskõhutunne, siis nüüdseks tarbib ta juba suuremaid koguseid. Varasemate kogustega võrreldes on see muidugi öö ja päev.
«Miski pole menüüst välja visatud – tarbin kõike, ainult väiksemates kogustes. Söön vähem ja sagedamini, täiskõhutunne tekib kiiremini, kuna magu on väiksem. Jälgin toidukoguseid,» selgitas mees. Õnneks ei ole tal operatsioonijärgseid tüsistusi tekkinud. «Mingi aeg ei tohtinud raskusi tõsta. Nüüd võin juba füüsilist tööd teha. Elus ei muutunud oluliselt midagi peale kehakaalu.»
Elukvaliteet olevat aga oluliselt muutunud. «Olen energilisem, abikaasa sõnul enam ei norska. Riiete valik kaupluses on minu jaoks palju rikkalikum. Suudan rohkem liikuda ja sportigi teha, käin jõusaalis, kõnnin lapse ja koeraga, sõidan jalgrattaga. Ülekaal tõi aga kaasa laiskuse – ei jõudnud, ei viitsinud.»
Terve elu keha pärast põdenud
Kui Madist ülekaal eriti ei häirinud, siis 49aastane valgalane Õie Kiis on terve elu keha pärast põdenud ning koolipõlves pilkamise ja narrimise ohver olnud. «Olin kuni nelja-aastaseni kleenuke. Kuna olid põiehädad ja toitumishäired, määrati hormoonravi, mis kogu organismi talituse segamini lõi. Hakkasin paisuma, näiteks kaheksandas klassis kaalusin juba 93 kilogrammi,» rääkis Kiis.
Koolis oli ta kaalu tõttu tõrjutud ja õnnetu. Ka kehalise kasvatuse tundides oli neiul raskusi hakkamasaamisega.
Kui Kiis asus õppima Rakvere pedagoogilisse kooli, hakkas ta aktiivselt dieete pidama ja liitus kaalujälgijatega. «Kaks kilo sain maha, hiljem tuli viis juurde. Ei suutnud dieete järgida. Olen igasuguseid imeravimeid proovinud ja ka trennidega üritanud kaalu alla saada. Ei suuda nii palju sisemist jõudu leida: murdud ja oled jälle samas augus tagasi.»
Esimese lapse sündides 1987. aastal oli ta juurde võtnud veel 25 kilo ja see jäigi. Siis oli tal kaalu juba 120 kilogrammi. Esimese maolõikus tegi Kiis läbi 2005. aastal.
«Vennapoeg tuli minu juurde ja küsis, kas tahad peenikeseks saada. Loomulikult, see oli olnud minu eluaegne unistus,» rääkis ta. Nimelt tegi tollal üks Valgas töötanud arst oma doktoritööd ja otsis eksperimentaalgruppi inimesi.
«Võtsin ühendust, järgnesid uuringud ning pikad arutelud arstiga ning seejärel maovähendusoperatsioon,» meenutas ta. Kuigi naine oli teadlik kaasnevatest ohtudest, see tema otsust ei kõigutanud, sest eesmärk oli kehakaal alla saada. Kõige rohkem pabistanud tema otsuse pärast ema.
Sama tee tuli teist korda ette võtta
Enne lõikust kaalus naine 118 kilogrammi, pooleteise aasta pärast vaid 83. Kuigi ta üritas järgida soovitusi toitumise ja elustiili kohta, tuli tal ka teist korda sama tee jalge alla võtta. «Seoses öötööga muutus minu elurežiim, toitumine läks paigast ära, pereprobleemid tekitasid stressi. Kehakaal hakkas tõusma. 2008. aastal sünnitasin neljanda poja, pärast sünnitust kaalusin 99 kilo,» meenutas ta.
Nii otsustaski ta 2014. aasta juunis teist korda lõikusele minna. Kuigi operatsioonijärgselt komplikatsioone ei olnud, sattus ta novembris soolesulgusega haiglasse. «Ei pidanud peale oppi režiimist kinni, hakkasin liialt vara füüsilist tööd tegema. Tüsistuse põhjustas mu enda hooletus.»
Pärast teist operatsiooni on väikseim kaal olnud 65 kilogrammi, praegu kaalub ta 72 kilo ringis. «Ma ei ole oma otsuseid hetkegi kahetsenud. Olen kehaga rahul. Garderoob tuli täielikult välja vahetada – nüüd saan kanda miniseelikut ja liibuvaid džempreid. Ma pole enam hall hiireke nurgas. Saan elada täisväärtuslikku elu. Sain juurde energiat ja elurõõmu. Käin palju ujumas ja püüan võimalikult palju liikuda,» tõi ta välja operatsiooni plusspoole.
Miinusena märkis ta ära kroonilise aneemia, mis kaasnes toitumissedeli muutmisega. «Organism ei omastanud enam vajalikul hulgal rauda ja pean nüüd elu lõpuni tarvitama lisaks vitamiine ja preparaate.»
Kiis sööb korraga vähe, kuid tihti. «Keha tunnetab, mis toit kehale sobib. Täpselt nagu auto puhul: kui sees vale kütus, see korralikult ei sõida. Lambaliha ja keefirit enam ei tarbi, ka magusat mitte eriti,» sõnas Kiis ja rõhutas, et kõige rohkem tuleb usaldada enda sisetunnet ning järgida arsti ja tugimeeskonna soovitusi. «Kui olen söönud palju või midagi niisugust, mida keha ei vaja, tunnen ennast väsinu ja unisena.»
Kahetseda pole midagi
Mõlemad operatsiooni läbi teinud kinnitasid, et oma otsust pole nad kahetsenud ning soovitavad ülekaalulistel, kes dieetide ja trennidega kehakaalu langetada ei suuda, sellele variandile mõelda. Muidugi peab iga inimene vastutuse ja otsuse ise vastu võtma.
«Kuigi operatsioonil võivad olla kõrvalnähud, tuleb julgeda riskida. Tänaval võid ju näiteks auto alla jääda, aga ega sellepärast ei jäta välja minemata. Kui midagi kehakaaluga ette ei võta, on see risk tervisele,» sõnas Madis.
Mõlemad kinnitasid, et pole pärast operatsiooni taunivaid arvamusi, ütlusi ega hukkamõistu kogema pidanud. Pigem on sugulased-tuttavad olnud üllatunud ja usutlenud, kas tegu ikka õige inimesega. Kumbki neist ei ole oma opilkäimist ka varjata püüdnud.
RASVUMINE
Rasvumine ehk adipoossus on haigus, mis seotud rasvade liigse kogunemisega. Selle tagajärjel halveneb inimese tervis. Mida kõrgem on kehamassiindeks ehk KMI (kaal kilogrammides jagatuna kasvu ruuduga meetrites), seda suurem on rasvumisega kaasnevate haiguste tekke oht. Kui KMI on üle 30, on ülekaal jõudnud kriitilise piirini – faasi, mida nimetatakse rasvumiseks.
Ülekaalu teket mõjutavad geneetilised tegurid, elustiil, psühholoogilised tegurid, füüsilised haigused, depressioon ning neuroloogilised sündroomid ja reaktsioonid, mis võivad põhjustada ülemäärast söögiisu.
Rasvumine tekitab ainevahetushäireid, seljavalusid, kõrget või madalat vererõhku, hingamisraskusi, südamepuudulikkust, nahahaigusi, hingamisteede, luustiku ja lihastiku probleeme, onkoloogilisi haiguseid ja närvisüsteemi häireid.
Kuidas kaalu langetada?
Kaalu aitavad langetada tervislik toitumine, kehaline aktiivsus, dieedid ja ravimid. Kui nendega ei õnnestu kaalu langetada, tuleb kõne alla bariaatriline operatsioon, mida Eestis tehakse kaht liiki: reguleeritava paela asetamine maole ja maovähenduslõikus, mille tulemusena väheneb korraga söödava toidu hulk.
Bariaatria muudab liigse kaalu kaotamise patsiendile lihtsamaks, ent nõuab tema aktiivset osalust. Patsient peab täpselt järgima arsti nõuandeid ja dietoloogi soovitusi. Bariaatria ei ole võluvahend – operatsiooni tuleks suhtuda kui lähtepunkti, millest alates peate keerama elus uue lehekülje.
Kaalulangetamise operatsioon tehakse tavaliselt patsientidele, kelle KMI 35–40 ja kellel on kaasuvaid haigusi (näiteks teise tüübi diabeet, kõrgvererõhutõbi jne), samuti neile, kelle KMI on üle 40.
Võimalikud operatsiooni kõrvalnähud: seedeprobleemid, iiveldustunne, unisus, higistamine, südamekloppimine, nõrkus, jõetus, krambid, kõhulahtisus või -kinnisus, verejooks, valusööstud kõhus, oksendamine, köhahood, seljavalu, hingamisraskused, palavik, külmavärinad. Kui tekib pärast operatsiooni mõni eespool nimetatud sümptom, tuleb pöörduda kohe opereerinud kirurgi ja/või haigla poole.
Allikas: kergemaks.ee


description: Koer võib ju mõnda piiksuvat lelu endaga kaasas kanda, aga kui tuled loomapoest uue mänguasjaga, saab kiirelt sellest koera uus lemmik. Uued lelud köidavad alati koerte tähelepanu, aga miks ei suuda koerad vanadele asjadele truuks jääda?

title: Miks koerad oma leludest ära tüdinevad?

maintext:
Teadlased on koerte tegemisi lähemalt uurinud ning leidnud, et enamik koertest eelistab uudsust. 2008. aastal viisid Saksamaal asuv Giesseni ülikool ja Suurbritannias asuv Lincolni ülikool läbi eksperimendi, milles osales 17 koera (ja kaks lelu), kirjutab Mother Nature Network.
Teadlased mängisid koertega ja tutvustasid neile lelusid. Nad tegid omalt poolt kõik, et koerad tunneksid lelude vastu huvi ja mängiksid nendega. Seejärel näidati koertele kolme lelu: kaks neist olid koertele juba tuttavad ja üks täiesti uus. Koertel lubati uut lelu nuusutada ja sellega soovi korral mängida. Uus lelu oli koerte seas ääretult populaarne. Kokku tehti 50 testi ja 38 korral eelistasid koerad uut lelu vanadele.
Psühholoogiaprofessor Stanley Coren märkis, et kui koer on mingi lelu lõhna, välimuse ja maitsega tuttavaks saanud, siis see muutub tema jaoks igavaks.
Kuidas tekitada koeras huvi vanemate lelude vastu?
1. Vaheta mänguasju. Koerte ja lelude puhul kehtib see, et mis silmist, see mõtteist. Anna koerale 1-2 mänguasja ja pane ülejäänud silma alt ära. Iga paari päeva tagant võiks mänguasju vahetada. Mänguasjad võiksid olla sellises kohas, kust koer ise neid vahepeal kätte ei saa.
2. Muuda lelude lõhna. Võta koera mänguasjad ja veereta neid veidi muru peal, lehtede sees või miks mitte ka lumes. Sel viisil on lelul vähemalt mingiks ajaks uus ja huvitav lõhn küljes.
3. Mängi koeraga. Omanik saab ise ka mõjutada seda, kuidas koer mõnda mänguasja suhtub. Kui mängid koeraga ja katsud tema lelusid, siis see võib mänguasjad koera silmis väärtuslikumaks muuta, sest sa näitad nende vastu huvi välja. Kui sina võtad mängust osa, siis suhtub koer mänguaega ja -asjadesse sootuks teisiti.


description: Oxfordi ja Viini ülikoolide teadlastele on muljet avaldanud kakaduu, kes oskab erinevatest materjalidest tööriistu valmistada.

title: Video: nutikas kakaduu oskab tööriistu meisterdada

maintext:
Teadlased panid väikese läbipaistva kasti sisse linnutoitu, kuid toit oli paigutatud nii, et lind ei saanud seda ise kätte. Talle anti pappi, lehtedega puuoks, natuke puitu ja mesilasvaha, millest meisterdada tööriistu, millega läbi kastis oleva augu toitu püüda, vahendab BBC.
Nutikas lind kasutas erinevaid tehnikaid, et teha olemasolevatest materjalidest tööriistu. Tal õnnestus kõikidest asjadest häid abivahendeid valmistada, välja arvatud mesilasvahast.
Kakaduud pole ainsad, kes oskavad tööriistu meisterdada. Ka šimpansid oskavad tööriistu teha ja varesedki on väga osavad tegelased. Ainuke erinevus on see, et looduses ei valmista kakaduud sel moel tööriistu, seega järeldasid teadlased, et kakaduud õpivad uusi oskusi vastavalt väljakutsetele, mis neid ees ootavad.


description: Austraallane Brett Beswick tegi droonivideo haidest, milletaolist varem pole nähtud. Video peategelasteks on kuus haid, hüljes ja rai, kes ujuvad lõhede parves. Video on tehtud Austraalia idaosa rannikul. Vaata videot!

title: Droon tegi haidest enneolematu video

maintext:
Seitse märki, et koeral võib olla stress
Koerad on suutelised erinevaid emotsioone kogema ja tihtipeale on just inimesed need, kes mõjutavad koera meeleolu kõige enam. Suured muudatused – uue lemmiklooma või beebi koju toomine, kolimine või pereliikme haigus – võivad koertel stressi, ärevust ja isegi depressiooni tekitada.


authors:
Kerti Kulper
Ruslan Shamukov Ruslan Shamukov Tass

description: Täna andis maaeluminister Urmas Kruuse teada valitsuse seiskoha, et juhul, kui ettevõte täidab oma tegevuses kehtivast korrast tulenevaid nõudeid, siis põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks ei ole. Kuna karusloomakasvatustes ei saa tagada ei loomade heaolu ega kinni pidada loomade pidamise nõuetest, on MTÜ Loomuse hinnangul selline seisukoht problemaatiline nii riigile kui ka karusloomakasvatajatele.

title: Kadri Taperson: karusloomafarmide keelustamise protsess jätkub veelgi intensiivsemalt