authors:
Adele Johanson
Foto
Eero Vabamägi

description: Kommenteerides soolist palgalõhet, märkis Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm, et probleemil on küll ajaloolised juured, kuid tänapäeval on ametite jagamine meeste- ja naistetöödeks meelevaldne.

title: Jaan Tamm: kuvand meeste- ja naistetöödest on meelevaldne ja iganenud

maintext:
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib anda tööinspektsioonile volitused valvamaks, kas meestele ja naistele makstakse sama või võrdväärse töö eest ka võrdväärset palka.
Inspektsioon saab ka õiguse teha ettekirjutusi võrdse palga auditi tegemiseks ja selle täitamata jätmisel sunniraha määramiseks. Sotsiaalministeeriumi eestvedamisel on plaanis koostada tööandjatele ja tööinspektoritele tööde hindamise ja võrdlemise juhend.
«Juhendi koostamine ja vastava järelevalve protseduuri kehtestamine on kindlasti võimalik. Iseasi, kuidas seda rakendada ja kui efektiivne see oleks,» märkis Tamm.
«Teiseks - kas ja kuivõrd akuutne on tõstatatud probleem, mida sellega lahendada üritatakse. Pingete leevenduseks võiks alustada sama- või võrdväärse töö defineerimisest. Siis on kõigile ka üheselt selgem, millest on jutt,» lisas ta.
Ühe põhjusena, miks naiste keskmine sissetulek on Eestis pea kolmandiku väiksem kui meestel, tuuakse tihtipeale ka seda, et mehed ja naised teevad erinevaid töid. Tamme sõnul on aga palgalõhe ka väga arenenud riikides probleem.
«Toon siinkohal ühe näite – kui US Open tenniseturniiril kaotati erinevus naiste ja meeste auhinnarahade vahel 1973. aastal, siis Wimbledonis võrdustati need alles aastal 2007. Seega mitte ainult Eesti ja mitte ainult tavatööde puhul, vaid isegi väga demokraatlikes valdkondades ja riikides on sel lõhel üsna hiljutised ajaloolised juured,» märkis ta.
Tamm kinnitas, et ennekõike peaks palga puhul silmas pidama inimesi oskusi ja kogemusi.
«Samuti võib Nordica põhjal öelda, et kuvand traditsioonilisest naiste- ja meestetööst on tänapäeval tihti meelevaldne või iganenud - nii lendab meie lennukitel palju tublisid naispiloote, kellest näiteks ühte, Caroline, tunnustasid kolleegid kui aasta ohvitseri.»


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: Finantsinspektsiooni hinnangul tuleneb suurim võimalik risk Eesti pangandusele väliskeskkonnast, sealjuures peamiselt Põhjamaade kiirest laenukasvust ja kinnisvarahindade tõusust.

title: FI: Eesti panganduse suurim risk tuleneb Põhjamaadest

maintext:
«Rootsi pangagrupid moodustavad olulise osa siinsest pangandusturust. Kui Rootsi turu riskid peaks realiseeruma, siis kanduks selle mõju ka Eesti pangandusturule,» seisab inspektsiooni pressiteates. Riski maandab see, et pankadel on suured omavahendite reservid.
Pangad ja filiaalid teenisid kolmandas kvartalis 81 miljonit eurot kasumit, mida oli 9 protsenti vähem kui teises kvartalis. Pangandussektori tulud olid 10 protsenti väiksemad. Kõige enam on vähenenud muud tulud, mis olid teises kvartalis hüppeliselt suuremad mitme panga äritehingute tõttu, mille najal teeniti ka erakorralist kasumit. Ilma nende tehinguteta oleks kolmanda kvartali kasum olnud 23 protsenti suurem kui teises kvartalis. Peamistest tululiikidest kerkisid intressitulud kvartaliga 3,5 protsenti ja teenustasutulud 0,4 protsenti. Kulude ja tulude suhe on veidi tõusnud 48,3 protsendini.
«Hoolimata negatiivsest Euriborist on pangad suutnud suurendada intressitulu ja hoida kasumlikkust, peamiselt tänu tempokale laenukasvule ja võetud juhtimismeetmetele. Kuna netointressitulud kasvavad aeglasemalt kui laenuportfelli jääk, on puhasintressimarginaalid vähenenud,» kirjutab inspektsioon.
Mitteresidentide hoiuste osakaal kahanes kolmanda kvartali jooksul inspektsiooni teatel märkimisväärselt, 15,5 protsendilt 13,8 protsendini. Vähenesid nii offshore- kui ka muu piirkonna hoiused.
«Kuna mitteresidentide hoiused on olemuselt väga volatiilsed, suurendab selline suundumus pankade ressursi stabiilsust ja vähendab likviidsusriski. Mitteresidentide hoiuste väljavool on mõjutanud muu hulgas hoiuste jäägi üldkasvu, mis on viimase aasta jooksul olnud aeglasem kui varem,» märgib inspektsioon.
Eestis tegutsevate pankade laenuportfelli aastakasv aeglustus inspektsiooni teatel kolmandas kvartalis 11,7 protsendilt 9,4 protsendini. Ettevõtetele antud laenude jääk kasvas 14 protsenti peamiselt finantsettevõtetele väljastatud laenude toel, mis sisaldasid mitme panga erakorralisi laene grupi sees. Ilma nende tehinguteta oleks üldine laenukasv olnud 6,7 protsenti. Mittefinantsettevõtetele antud laenude jäägi kasv aeglustus 8,2 protsendilt 7,2 protsendini. Eraisikute laenude portfelli kasv aga kiirenes 4,4 protsendilt 4,6 protsendini, sealhulgas eluasemelaenude kasv 4,5 protsendilt 4,8 protsendini.
Hoiuste jäägi aastakasv kiirenes kolmandas kvartalis 2,2 protsendilt 3,6 protsendini. Laenude ja hoiuste suhtarv kerkis kvartaliga 107 protsendilt 109 protsendini. «Aastavõrdluses on see suhtarv aga märgatavalt tõusnud, peamiselt filiaalide näitaja toel, samas kui kohalike pankade oma on püsinud alla 100 protsendi,» teatas inspektsioon.
Pankade laenukvaliteet püsis kolmanda kvartali jooksul inspektsiooni hinnangul hea, viivislaenude osakaal laenuportfellis jäi 3,7 protsendi juurde. Kuni kümme päeva viivises olevate laenude maht suurenes, pikemate viivisaegade omad vähenesid. Pikaajalisi, üle 90 päeva viivises olevaid laene oli 1,3 protsenti kogu portfellist. Ettevõtetele antud laenudest olid pikaajalises viivises 1,8 protsenti ja kodumajapidamiste omadest 1,4 protsenti.
Pankade likviidsusseis on inspektsiooni hinnangul tugev ja veelgi paranenud. Likviidsuskattekordaja nõude täitmiseks kõlblikud likviidsed vahendid kerkisid kolmandas kvartalis 19,8 protsendini omavahenditest, lisaks on pankadel 7,7 protsenti varadest muid likviidseid vahendeid. Kõik pangad täitsid 100-protsendilise likviidsuskattekordaja nõuet piisava varuga: sektori keskmine näitaja on sellest üle kahe korra kõrgem ehk 211 protsenti.
Pankade ressurss suurenes kolmanda kvartali jooksul 1,4 protsenti 20,8 miljardi euroni. Enim on kasvanud krediidiasutuste ja keskvalitsuse hoiuste maht. Välispankadelt kaasatud ressursi osakaal jäi 21 protsendi juurde. Tähtaegade vaates vähenes kuni kuuekuuliste hoiuse maht ning pikemate tähtaegadega hoiuste oma suurenes. Nõudmiseni hoiuste osakaal kogu ressursi seas on püsinud alates eelmise aasta algusest stabiilselt veidi üle 60 protsenti, tänavu kolmanda kvartali lõpus oli see 62,6 protsenti.
Pankade omakapitali tootlikkus püsis kolmandas kvartalis 12 protsendi juures. See on ligikaudu kaks korda parem kui Euroopa Liidu pankade keskmine näitaja, mis oli Euroopa Pangandusjärelevalve andmetel teises kvartalis 5,7 protsenti.
Usaldatavusnõuete näitajad olid kolmandas kvartalis endiselt kõrged. Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv küündis 31,3 protsendini ning kapitali adekvaatsus 31,8 protsendini. Konsolideeritud arvestuses olid need näitajad 34,9 protsenti ja 35,5 protsenti. Pankadel on seega inspektsiooni hinnangul piisavalt omavahendite reserve võimalike ettenägematute kahjumite katteks.
Pankade äritegevuse katkestuste ja süsteemiriketega seotud kahjujuhtumeid oli 2016. aasta esimese kolme kvartali jooksul kokku sama palju kui aasta varem. Järelevalvetegevuse tulemusel on paranenud üksikute pankade aruandluse kvaliteet katkestuste ja riketega seotud intsidentide kohta, mistõttu on nende arv kasvanud. Intsidentide kestvus on aga samal ajal vähenenud: 2016. aastal on olnud vähem pikaajalise kestvuse ja mitmetunnise taastamisajaga intsidente.

fasttext_language: et


authors:
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Valitsus kiitis neljapäeval heaks turba kaevandamise aastamäära tõstmise seniselt 2 653 000 tonnilt 2 850 000 tonnini.

title: Valitsus kiitis heaks turba kaevandamise mahu tõstmise


description: Ühe Sylvesteri asutaja Kaido Jõelehe suurosalusega Kaamos Groupi tütarfirma kaasajastab Valgevenes 22 miljoni euro eest puidutööstuse, kirjutab Äripäev.

title: Kaamose tütar keerutab Valgevenes raha


authors: Foto Panthermedia

description: Leedu võib 2018. aastal viia alkoholimüügi eraldi kauplustesse, ütles riigi terviseminister Aurelijus Veryga.

title: Leedu võib 2018. aastast viia alkoholimüügi eraldi kauplustesse

maintext:
"Ma arvan, et 2018. aasta on realistlik aeg spetsiaalsete kaupluste avamiseks. Ma arvan, et aasta või poolteist aastat on piisav aeg nii meile vajalike kalkulatsioonide tegemiseks kui ettevõtetele enda ettevalmistamiseks," ütles ta intervjuus BNS-ile.
Leedu valitsus plaanib viia alkoholi eraldi kauplustesse ning kaupluste hulga panna vastavusse rahvaarvuga.
Leedu erakond Talurahva ja Roheliste Liit lubas ühe valimislubadusena luua alkoholimüügis riigimonopol, kuid hiljem leevendas oma positsiooni.
Valitsuse programm lubab monopoli loomist arutada vaid juhul, kui eraldiseisvad alkoholikauplused ei too oodatud tulemust.
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmete kohaselt on Leedu üks maailma kolmest enim alkoholi tarbivast riigist.


authors:
Foto
Eero Vabamaegi

description: Äripäeva aasta ärimeheks valitud Rain Lõhmuse sõnul oleks tema hääletanud USA presidendivalimistel Trumpi poolt.

title: Lõhmus: Eesti riik tuleks uuesti üles ehitada

maintext:
Ta leiab, et aastaid poliitilist hämamist ja pakazuhhat on viinud Eestis olukorra selleni, et riik tuleks uuesti üles ehitada.
Rain Lõhmus on mees, kes peab sõna. Lubas viia LHV börsile ja viiski. Ta on üks Hansapanga asutajatest ning kirjutanud koos kõmukirjamees Kaur Kenderiga raamatu «Raha». Ta on ajanud koos Raul Saaremetsaga plaadiäri Umblu Recordsi alt ning šokeerinud koos Ken Saaniga rahumeelseid eestlasi PIMP TVga. Pealtnäha pankur, kuid seest siiruviiruline.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Adele Johanson
Foto
Sille Annuk

description: Mullu oli pagalõhe kõige suurem  finantssektoris ja kaubanduses.

title: Graafik: kõige suurem palgalõhe oli finantssektoris ja kaubanduses


authors:
Foto
Erik Prozes

description: Kolmapäeval sõlmisid AS Merko Ehitus kontserni kuuluv tütarettevõte SIA Merks ja SIA Ostas Celtnieks konsortsium lepingu Ventspilsi kommunaalettevõttega Komunālā Pārvalde Ventspilsi muusikakooli ja kontserdisaali ehitustööde teostamiseks, lepingu maksumus on 25,6 miljonit eurot.

title: Merko sõlmis Lätis suurlepingu


authors:
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Rootsi ICA Gruppen, millele kuulub Rimi jaemüügikett, ostab 213 miljoni euro eest Leedu ettevõtte Palink, millele kuuluvad Iki kauplused.

title: Rimi teeb Leedus hiigeltehingu


description: Kahe Eesti masinaehitus- ja tööstusettevõtte E-Profiil ja Technobalt aktsionärid on otsustanud ühineda, tekkiv grupp annab tööd enam kui 500 inimesele ja selle käive ületab 50 miljonit eurot.

title: Tööstusseadmete tootjad E-Profiil ja Techobalt ühinevad

maintext:
Ettevõtete üksused ja tehased asuvad täna Eestis, Lätis, Leedus ja Norras. Ühinemise tulemusel tekivad olulised sünergiad ettevõtete tootmisressursside paremas kasutamises, tootearenduse ja turustamise arendamisel ning sisemiste tugiprotsesside efektiivsuse tõstmisel, teatasid ettevõtted.
"Näeme suurt potentsiaali Technobalti ettevõtete tootearenduse ja projektide juhtimise kompetentsis ja loodame läbi kaasamise saavutada uue kvalitatiivse taseme," ütles E-Profiil AS-i juhatuse esimees Toomas Jõgi.
"E-Profiili keerukate ja suuregabariitsete seadmete valmistamise oskus ning tehnoloogiline võimekus on hea täiendus meie senisele tegevusele, mis loob vajalikud eeldused, et asuda teenindama tänastest oluliselt nõudlikumaid ja mahukamaid projekte ning kliente," ütles Technobalti juhatuse esimees Tarmo Männasalu.
AS E-Profiil on 1997. aastal loodud Eesti erakapitalil põhinev ettevõte, mis on spetsialiseerunud nafta- ja gaasitööstuse suurte, raskete ja keeruliste seadmete ning metallkonstruktsioonide tootmisele.
Technobalt Eesti OÜ põhitegevuseks on konveiersüsteemide, nendega seotud seadmete ja tarvikuteprojekteerimine, tootmine, müük ning hooldus.


authors:
Tuudur-Jaan Rekkor
Foto
Rait Tuulas

description: Kolmapäeval lahkunud Ülo Pärnits rääkis oma viimases intervjuus Tööinspektsiooni infokirjale Tööelu muu kõrval ka sellest, kui oluline on leida õigeid inimesi õigele kohale.

title: Ülo Pärnits oma viimases intervjuus: vale inimene läheb kalliks maksma

maintext:
Milline on teie esimene mälestus äritegevusest?
Äri sai teha ikkagi pärast 1. jaanuari 1990, kui tekkis erakapital. Enne seda ei olnud see võimalik. Ma ei ole müünud kurke ja kapsaid Leningradis nagu paljud Peipsi-äärsed inimesed. 1980-ndate alguseks oli kõige kõrgemal tasemel selge, et olukord on vilets. Nõukogude Liit oli liiga suur, et suuri muutusi teha. Liiga kergesti võis asjad nii tuksi keerata, et pärast lasti sind maha.
Me läksime Mainorist Moskvasse ja pakkusime, et teeks Eestis eksperimenti. Eesti majandus oli 0,4 protsenti kogu liidu majandusest. Me ütlesime, et kui midagi valesti läheb, siis seda ei märgata. Aga kui hästi läheb, saab uue lahenduse kogu liidule üle kanda. See jutt Moskva võimuritele meeldis. Mainoris oli tollal väga palju tohutult arukaid inimesi. Ei ole teist firmat, kust oleks 1990-ndatel läinud nii palju inimesi Eesti võimuladvikusse. Meilt on tulnud linnapead, peaminister, ministrid, parlamendi liikmed jne. Meil oli väga tugev potentsiaal.
Tollal tekkis kergetööstuses tööstusharu isemajandamine. See hakkas umbes kaheksa või kümme aastat enne isemajandava Eesti projekti pihta. Meile anti Moskvast luba kergetööstuses teha majanduseksperimente. See oli tollal veerand Eesti tööstust ja andis väga suured võimalused. Saime Moskvast hulga eritingimusi. Näiteks võisime ilma Moskva loata sõlmida ise ekspordilepinguid. Ettevõtte kasumist võeti ära teatud osa, mitte kõik jne. 1985. aasta paiku andsime me inimestele võimaluse teha äri. Diil oli selline, et Mainor andis võimaluse ja 20 protsenti tulust anti meile. See oli aeg, kui meile toodi raha kohvritega.
Rääkides IME-st, kas te nägite selles ainult majanduslikku projekti või tundus juba siis, et see võib-olla midagi, mis viib Eesti taasiseseisvuseni?
Ei, see oli puhtalt majandusliku olukorra parendamise projekt. Keegi ei mõelnud, et sellega me vabastame Eesti. Hiljem, kui Mainoris juba IME projekti edasi arendati, siis ilmselt kasvas sellele külge ka poliitiline mõõde. Ma väidan, et Nõukogude Liidu lagunemise säde läks välja Mainorist. See levis väga kiiresti siit Lätti ja Leetu, seejärel Lääne-Ukrainasse ja Venemaale.
Sellise mõtteviisi levik Venemaale – see on võtmeküsimus. Ma mäletan hästi, kuidas vene noored tulid Peterburis ja Moskvas kokku ja arutasid, et Venemaa peab olema iseseisev. Leiti, et Venemaa ei vaja lõunapoolseid alasid, kus elavad moslemid, keda Moskva peab toitma. See idee levis nii jõudsalt, et tekkisidki sellised seltskonnad nagu Jeltsini kamp. Seda, mis edasi sai, me teame.
Ma tuleks hoopis teie persooni juurde tänapäevas. Milline on teie harilik tööpäev?
Nagu igal teisel inimesel. Hommikul tulen tööle ja õhtul lähen ära. Saabun kell 9 ja lahkun 17. Aga mul on hea meel, et saan palju liikuda ja kõndida. Mul ei ole väga istuv ja paikne töö.


authors:
Nele-Mai Olup
Foto
Elmo Riig Sakala

description: Rahandusministeeriumi hinnangul peab maanteeamet Euroopa Liidule tagasi maksma enam kui miljon eurot, kuna amet valis Tartu läänepoolse ümbersõidu esimesel ehitusalal vale hankeliigi. Sama hinnang ähvardab ka Keila-Paldiski teelõigu hanget, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Audit: maanteeamet peab Euroopa Liidule tagasi maksma enam kui miljon eurot

maintext:
Tartu läänepoolse ümbersõidu esimene ehitusala on sisuliselt kahekilomeetrine teelõik Tartu linna ja Tähtvere valla piiril. Ilmatsalu ringist Raja tänavani kulgeva lõigu korrastamiseks kulus maanteeametil üle nelja miljoni euro, millest suurem osa tuli ELi vahenditest.
See on aga vaid väike osa suurest Tartu läänepoolse ümbersõidu projektist, nii korraldatigi umbes samal ajal ehk 2014. aasta kevadel koos esimese ala ehitamise hankega ka viienda ehitusala hange, mis puudutas samuti umbes kahekilomeetrist teelõiku Tallinna-Tartu-Võru-Luhamaa maanteel.
Peagi valmiv teine audit võib tagasinõutava summa kahekordistada, sest sama viga on tõenäoliselt tehtud ka teisel objektil.
Maanteeameti peadirektor Priit Sauk arvab, et audiitorid pole oma hinnangutes täpsed ja tema sõnul tunneb amet, et on käitunud õigesti.
Raha tagasimaksmiseks on sisuliselt kaks alternatiivi: kas maanteeamet nõustub raha tagastama vabatahtlikult või alustab tehnilise järelevalve amet (TJA) toetuse tagasinõudmist, kusjuures hangete korraldamisel pidi maanteamet TJAlt kui toetuse rakendusüksuselt luba küsima.


authors:
Foto
Mihkel Maripuu Pm Scanpix Baltics

description: Kasumi teenimisest ei saa TransferWise’i eesmärk, pärast Brexitit võib maailmas kõike juhtuda ja uued tuuled Eesti poliitikas on ainult head, rääkis TransferWise’i üks asutajaid Taavet Hinrikus Äripäevale.

title: Taavet Hinrikus: väga raske on meile järele jõuda

maintext:
Rikaste TOPis tänavu teisele kohale kerkinud Taavet Hinrikuse jätab Äripäeva koostatud edetabel külmaks ja tema meelest on pigem kurb, et on inimesi, kellele on oluline taolises pingerivis kõrgel kohal olla. Nagu tulevasele Ameerika Ühendriikide presidendile, kelle valimisvõit ei olnud Hinrikuse jaoks üllatus. Maailmas toimuvaid muutusi jälgib ta põnevusega ega muretse veel, et need mõjutaksid rahvusvahelisi valuutaülekandeid pakkuva TransferWise'i käekäiku, sest usub, et oma tuleviku eest vastutavad nad eelkõige ise.
Loe täispikka intervjuud Äripäevast.


description: Euroopa keskpank teatas Itaalia pangale Monte dei Paschi, et täiendavat kapitali tuleb kaasata 8,8 miljardi euro ulatuses, varasemalt oli selleks hinnatud 5 miljardit eurot, kirjutab Reuters.

title: Maailma vanim pank peab ellujäämiseks leidma 8,8 miljardit eurot

maintext:
Itaalia valitsus nõustus eelmisel reedel riigi suuruselt kolmanda panga Monte dei Paschi päästepaketi loomisega, kuna pank ise ei suutnud investoritelt 5 miljardit eurot lisakapitali kaasata.
Monte dei Paschi teatas eile, et palus Euroopa keskpangalt luba minna edasi nn ennetava rekapitalisatsiooniga, mis on viisiks, kuidas riik saab raskustes, kuid veel maksejõulist panka aidata. See omakorda tähendab, et investorite abi võib jääda mõõdukaks, kuid Itaalia valitsus võib osta panga aktsiaid või võlakirju ainult Brüsseli dikteeritud tingimustel.
Oma vastuses Monte dei Paschile teatas Euroopa keskpank oma arvutustele tuginedes, et maailma vanim seni tegutsev pank peaks kaasama tunduvalt rohkem kapitali, kui too oli ise varasemalt hinnanud - 5 miljardi euro asemel lausa 8,8 miljardit eurot.
Itaalia valitsus nõustus eelmisel nädalal hädas pangandussektori aitamiseks võtma kuni 20 miljardit eurot laenu.


description: Suri endine Saksa keskpanga president Hans Tietmeyer, euro kavandaja, kes juhtis selle kasutuselevõtmist Saksamaal, teatas keskpank kolmapäeval.

title: Suri euro esiisa Hans Tietmeyer


authors:
Foto
Statoil Fuel

description: Praegu veel Statoili nime kasutav kasutav kütust ja mugavuspoode pidav Circle K Eesti plaanib Circle K kaubamärgile üle minna 2017. aasta keskel.

title: Statoil läheb Circle K kaubamärgile üle tuleva aasta keskel


authors:
Afp
Foto
Euroopa Keskpank

description: Euroopa Keskpanga (ECB) andmetel kiirenes novembris euroala kodumajapidamiste ja ettevõtete laenumahtude kasv.

title: Euroopa keskpangal põhjust rõõmustamiseks: laenumahtude kasv sai hoo sisse

maintext:
Laenud euroala kodumajapidamistele kasvasid aastaga 1,9 protsenti, oktoobris oli kasv 1,8 protsenti. Ettevõtete laenumahud kasvasid novembris 2,2 protsenti, oktoobris oli näitaja 2,1 protsenti.
IHS Markiti ökonomist Howard Archer ütles AFP-le, et statistika on ECB-le meeldiv uudis. Ta tõi välja, et eriti rõõmustav peaks keskpangale olema ettevõtetele antud laenude kasv, mis saavutas novembris enam kui viie aasta rekordi.


description: Bloombergi andmetel kasvatas käesoleval aastal oma varandust kõige enam investor Warren Buffett, kes naases maailma rikkaimate inimeste edetabelis teisele positsioonile.

title: Vaata, kes maailma esirikkuritest suurendas tänavu oma varandust kõige enam


authors:
Ap Bns
Foto
Grigoriy Sisoev Sputnik

description: Vene president Vladimir Putin ütles reedel aastalõpu pressikonverentsil, et riigi majandus on taastumas.

title: Putin: Vene majandus on taastumas

maintext:
Putini sõnul jääb majanduslangus sel aastal 0,6-0,7 protsendi piiresse, lisades, et peab seda heaks tulemuseks võrreldes 2015. aasta 3,7-protsendise langusega.
Venemaad on tabanud peamiselt nafta hinna languse, kuid ka lääneriikide sanktsioonide tõttu tõsine majanduskriis.
Putin ütles, et mõned majandussektorid näitasid tänavu juba kasvu, mis tähendab, et Venemaa majandus on hakanud toibuma.
Kehvadest majandusnäitajatest hoolimata tõusis Vene keskpanga valuutareserv sel aastal 368 miljardilt dollarilt 385 miljardini.


authors:
Adele Johanson
Foto

description: Telekanal TV3 loodab tänavu üle paljude aastate kasumisse jõuda, selle peamiseks põhjuseks peab kanali juht Priit Leito reitingute kasvu.

title: TV3 loodab tänavuse aasta üle pika aja kasumiga lõpetada

maintext:
«Tibusid loetakse jaanuarikuus, aga kindel on see, et oleme märkimisväärselt parandanud oma tulemust võrreldes eelmise aastaga ja loodame tõesti ka nina napilt vee peale saada,» ütles Leito ERRile.
Põhjustest rääkides märkis ta, et tulude poolelt on tulnud kasv ja programmikuludelt kokkuhoid, kuid mingeid suuri põhjuseid ei olegi.
«Peamiselt on selle taga tegelikult TV3 reitingute kasv,»sõnas telekanali juht.
Viimati oli telekanal kasumis 2008. aastal.


authors:
Foto
Henn Soodla
Pärnu Postimees

description: Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad kaheaastase üleminekuajaga alates 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses.

title: Ministeerium tõmbab euroheinateole kriipsu peale

maintext:
Ministeeriumi hinnangul aitavad muudatused paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele.
Riik hakkas niinimetatud euroheinategu piirama alates 2015. aastast, kui maaomanik võis tootmisest ajutiselt kõrvale jäetud põllumajandusmaal hekseldada ja jätta niidetud heina maha alla 10 hektari suuruse põllumajandusmaa puhul ning seda ületavast maast 10 protsendi puhul. 2016. aasta taotlusvoorus lubati põllumajandusmaa hooldamisel hekseldamise teel jätta niide koristamata kuni 15 protsendil nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaast.
«Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle,» ütles maaeluminister Tarmo Tamm pressiteate vahendusel.
«Kaalusime võimalike variantidena, kas kohustada edaspidi hekseldatud rohtu ilma erisuseta täies ulatuses kokku koguma või lubada hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta. Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses,» lisas ta.
Minister märkis, et põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk oli aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm.
«Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes väärindaksid meie põllumajandusmaa ressurssi kohaliku toidu näol,» rääkis Tamm.
«Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata.»


authors:
Foto
Yui Mok Pa Wire Scanpix

description: Briti pangandusliidu andmetel on Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumisega  seotud majanduslikud riskid sundinud elanikke igaks juhuks üha rohkem raha varuma, kirjutab Bloomberg.

title: Ebakindla tuleviku pärast mures britid varuvad pangakontodele raha

maintext:
Novembris suurenesid eraisikute hoiused eelmise aastaga võrreldes 4,8 protsenti. Kui mullu suurenesid hoiused aasta esimese 11 kuu jooksul 19,8 miljardit naela võrra, siis tänavu on kasvunäitaja tõusnud 32,4 miljardi naelani.
«Me oleme näinud, et eraisikute hoiused on viimastel kuudel näidanud tugevat kasvu, kuna tarbijad on otsustanud tasuvate investeerimisvõimaluste nappuse tõttu pigem raha kontodel hoida,» selgitas Briti pangandusliidu peaökonomist Rebecca Harding.
«Eraisikute hoiuste kasv võib viidata ka sellele, et tarbijad üritavad luua reserve, et hakkama saada potentsiaalse majandusliku ebakindlusega, näiteks kardetakse palkade kasvu pidurdumist,» lisas ta.
Briti investoritele ja hoiustajatele mõjus juuni lõpus toimunud referendumi tulemus šokina. Inglise pank oli sunnitud baasintressi määra langetama rekordmadalale 0,25 protsendile.
Kuigi seni on riigi majandus hästi vastu pidanud, ennustavad majandusteadlased järgmiseks aastaks kasvu aeglustumist. Lahkumisprotsess ise peaks peaminister Theresa May lubaduse järgi alguse saama kevadel.


authors:
Foto
Sipa Scanpix

description: Brasiilia keskpanga täna avalikustatud prognoosi järgi kasvab riigi majandus järgmisel aastal vaid 0,8 protsenti, kirjutab Reuters.

title: Brasiilia majanduskasv on pidurdumas


description: Ernst & Young Baltic AS maksuekspert Ranno Tingas jagab soovitusi, kuidas veel aasta lõpus investeeringute ja väärtpaberitega seoses paremini makse planeerida.

title: Kuidas oma väärtpaberitulu deklareerida?


description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) energeetika asekantsleri Ando Leppimani sõnul pole Eestil praegu veendumust, et Klaipeda LNG terminal on soodsam kui LNG terminal Paldiskis; Leedu aga sooviks oma projektile Eesti toetust.

title: Eesti põtkib leedukate LNG terminalile vastu

maintext:
«Eesti on lähtunud seisukohast, et LNG terminalide rajamist gaasitariifi kaudu toetada ei soovi. Regionaalne LNG terminal peaks tekkima lähtudes turuloogikast. Sealjuures on regionaalse LNG terminali rajamiseks nähtud ette ka võimalus taotleda Euroopa Liidu kaasfinantseerimist,» ütles Leppiman BNS-ile.
«Selleks, et leida pikaajaliselt meie turule kõige konkurentsivõimelisem lahendus, tuleb hinnata, kas Leedu terminal on soodsam kui regionaalne LNG terminal Paldiskis. Täna meil selline veendumus puudub,» sõnas ta.
Valitsuse tegevusprogramm peab Leppimani sõnul oluliseks regionaalse LNG terminali rajamist Eestisse. «Paldiski LNG terminali rajamiseks on esitatud taotlus investeeringuabi saamiseks käimasolevasse Euroopa Ühendamise rahastu taotlusvooru,» märkis ta.


description: Soome kõrgem kohus jättis neljapäeval jõusse piimanduskontsernile Valio turupositsiooni ärakasutamise eest määratud 70 miljoni euro suuruse trahvi.

title: Soome kohus jättis jõusse Valiole määratud 70-miljonilise trahvi

maintext:
Kohus leidis, et aastatel 2010–2012 kasutas Valio ära enda turuliidri positsiooni, et müüa toorpiima alla turuhinna. Selle eest määrati firmale 70 miljoni euro suurune trahv, vahendas Soome rahvusringhääling Yle.
Otsus tähendab, et Valio konkurendid saavad nüüd soovi korral nõuda esimese astme kohtus ettevõttelt kahjutasu. See protsess võib aga võtta aastaid, märkis Yle.
Valio juhatuse esimees Vesa Kaunisto ütles pressiteate vahendusel, et ettevõte on otsuses pettunud, ent asi on nüüd läbi. Ta rääkis, et trahv ei mõjuta hinda, mida Valio talunikele toorpiima eest maksab. Küll aga viitas ta, et firma võib vaadata üle enda investeeringud.


authors:
Foto
Andrew Harnik Ap Scanpix

description: USA varahaldusfirmale Pine River Capital Management kuuluva miljardi dollari suuruse investeerimisfondi Pine River China Fund hinnangul jääks USA ja Hiina kaubandussõja puhkemise korral pikas perspektiivis peale hiinlased, kirjutab Bloomberg.

title: Fond: USA-Hiina pikaaegse kaubandussõja puhul võidutseks hiinlased


authors:
Foto
Pärnu Postimees

description: Tuuletraal OÜ soovib rajada 2021. aastaks Liivi lahte tuulepargi ja rannakarbikasvatuse, selleks vajab ettevõte aga ministeeriumite nõusolekut, mida firma praegu taotlebki.

title: Liivi lahte plaanitakse rajada rannakarbikasvatus ja tuulepark

maintext:
2013. aastal plaanis ettevõte piirkonda rajada tehissaared ning kalakasvanduse, nüüdseks on plaanid mõnevõrra muutunud.
«Tehissaared on jäänud tahaplaanile, praegu plaanime meretuulikuid ja rannakarbikasvatust,» ütles ettevõtte juhatuse liige Eero Saava BNS-ile.
Plaanitav asukoht on kolme aasta tagusega võrreldes jäänud samaks.
«Ta on täpselt samas kohas mis 2013. aastal plaanitud, 30 kilomeetrit Saaremaast, 30 Ruhnust, 30 Kihnust, sellises kolmnurgas,» sõnas Saava.
Hetkel on Tuuletraali projekt ministeeriumites kooskõlastamisel, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumil (MKM) projektile vastuväiteid pole.
«Meile pole veel kõigilt ministeeriumitelt heakskiit laekunud. Nagu alati selliste projektide puhul, otsustab kaitseministeerium. Juhul, kui ministeerium suhtub positiivselt, võiks 2021. aastaks tuulepark valmis olla,» märkis Saava.
Tuuletraal soovib merre püstitada 76 tuulikut, mille vahelisele alale on ettevõttel plaanitud rannakarbikasvatus.
«Teoreetiline võimalus on, et tehissaarele tuleb rajada elektrialajaam. Pigem me otsustasime, et ei tee tehissaari, sest me ei kujuta ette, mis võiks nende keskkonnamõju olla. Püüame keskkonnamõju minimaalsena hoida,» märkis Saava. Kui alajaam ehitatakse, on sellele tema sõnul plaanitud rajada ka radar, mis täiendaks riigi seirevõimekust.
Hetkeseisuga projekti investoreid kaasatud veel pole.
«Meretuulepargi projekt on iseenesest väga kallis ettevõtmine, meie ülesanne on projekt ette valmistada ja sobivas faasis hakata investoreid otsima,» sõnas Saava.


authors:
Tõnis Oja
Foto

description: Konkurents Soome eluasemelaenude turul üha kasvab, mistõttu hakkab sealne S-Pank  koostöös ehitusettevõtete Skanska ja YIT väljastama eluasemelaene tähtajaga kuni 45 aastat.

title: Soomes saab võtta eluasemelaenu 45 aastaks


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: OEG Lätis asuvate tütarettevõtete Olympic Casino Latvia SIA ja SIA Garkalns ühinemine on lõpule viidud, teatas ettevõte börsile.

title: Olympic ühendas Läti tütarettevõtted


authors:
Lennart Ruuda
Foto
Alar Truu Õhtuleht

description: Ettevõtja Tõnis Paltsi suur plaan rajada Musta mere äärde Balaklavasse 170 miljoni euro eest puhkeala on sealse bürokraatia tõttu sisuliselt külmutatud.

title: Paltsi kuurordiarendus Krimmis on külmutatud

maintext:
Palts ostis Balaklavas maatüki 2006. aastal, kulutades sellele 10 miljonit dollarit. Detailplaneering saadi valmis 2010. aastal ning alates 2013. aastast hakkas Palts aktiivselt otsima Euroopa ja Aasia investoreid, kes oleksid nõus koos temaga Balaklava Blue nimelise kuurordi ehitamise alla panema suurusjärgus 200 miljonit dollarit ehk 170 miljonit eurot.
Takistused hakkasid ilmnema pärast Krimmi poolsaare üleminekut Venemaale 2014. aastal. Palts rääkis, et ta on praeguseks juba poolteist aastat tegelnud vara ümberregistreerimisega Ukraina registrist Venemaa registrisse, mis on lõputult bürokraatlik protsess. «Seetõttu on projekt sisuliselt külmutatud seoses seadusandliku keskkonna muutusega,» märkis ta.
Lisaks maadleb Palts ka Venemaa kaitseministeeriumiga, kes soovib matükki enda kätte saada. «Kaitseministeerium on lasknud tuua juurde üha enam dokumente, lastes meil tõestada, et me ei ole seda maad varastanud,» kirjeldas ettevõtja sealset asjaajamist.
Küsimuse peale, et kuna võiks Venemaa ametkondadega asjad joonde saada ja puhkeala arendamisega pihta hakata, vastas Palts, et optimistliku stsenaariumi kohaselt aasta pärast.
Postimees on varem kirjutanud, et 2015. aasta sügisel kaebas Paltsu Krimmi-firma Kaskad Investments Sevastopoli linnavalitsuse kohalikku arbitraaži. Palts soovis kohtus tõestada, et endine sõjaväelinnak ei saanud kuidagi kuuluda Sevastopoli linna omandusse ja seega ei saanud linnavõimud seda ka üle anda kaitseministeeriumile.


authors:
Foto
Sander Ilvest

description: Võrguettevõte Elektrilevi sõlmis ABBga kolmeaastase lepingu, ostmaks 14 miljoni euro eest komplektalajaamu ja nendega seotud seadmeid.

title: Elektrilevi ostab ABB-lt 14 miljoni euro eest komplektalajaamu


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Foto
Jaanus Lensment

description: Kunagine Hansapanga juht ja Inbanki asutaja Priit Põldoja julgustab uut valitsust riigifirmasid börsile viima, et toetada ettevõtluse elavdamiseks hädavajalikku kapitaliturgude arengut.

title: Priit Põldoja: kapitaliturgude areng on ülitähtis


authors:
Foto
Tairo Lutter

description: Tele2 ehitas 2016. aastal Eestisse kokku 349 uut tugijaama, millest 167 rajati Harjumaale.

title: Tele2 investeeris Eestisse tänavu 8 miljonit eurot


authors:
Foto
Ants Liigus Pärnu Postimees

description: Eesti Energia ostis Lätis Valka linnavalitsusele kuuluva 10-protsendise osaluse kohalikus energiaettevõttes Enefit Power&Heat Valka; tehingu tulemusena kuulub nüüd Eesti Energiale 100 protsenti ettevõttest.

title: Eesti Energia ostis Valka koostootmisjaama täisosaluse


authors:
Foto
Mati Hiis

description: Konkurentsiamet nõuab Elektrilevilt võrgutasude langetamist pea seitsme protsendi võrra.

title: Konkurentsiamet: Elektrilevi peab oma võrgutasusid vähendama

maintext:
Konkurentsiamet tuvastas, et Elektrilevi OÜ rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised ning tegi ettevõtjale vastavasisulise ettekirjutuse.
Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7%. Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50-55%, siis sellega peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6%.
Peamiseks põhjuseks, miks võrguteenuse hind peab langema, on võrgukadude vähenemine. Tänaseks on ettevõtja saavutanud olukorra, kus võrgukaod on vähenenud 4,5%-ni. Seda on oluliselt mõjutanud ka kaugloetavatele arvestitele üleminek.
Samuti mõjutab hinna langust kadude elektri hinna vähenemine, sest võrreldes eelnevate aastatega on elektri börsihind oluliselt langenud. Kolmandaks põhjuseks, miks võrgutasu peab alanema, on langenud intressimäärad, mis on aluseks ettevõtja poolt teenitava kasumi arvutamisel.
Konkurentsiamet ootab 2017. aasta 31. jaanuariks Elektrilevi OÜ taotlust, millega esitatakse ametile kooskõlastamiseks kulupõhised võrgutasud.


authors:
Lennart Ruuda
Foto
Mati Hiis

description: Kinnisvarakontsern Kawe ostis Estcondelt Tallinnas Pärnu maanteel asuvad kaks büroohoonet koos parkimismajaga.

title: Kinnisvarakontsern Kawe ostis kaks büroohoonet

maintext:
Pärnu maantee 158 kinnistul paikneb kaks kaasaegset büroohoonet pindalaga 6952 ruutmeetrit ja 6910 ruutmeetirt ning suur parkimismaja 470 autole. Büroohoonete esimestel korrustel on kaubanduspinnad ja ülemistel kontorid, kirjutab Äripäev.
Kawe partneri Jaanus Kosemaa sõnul on hooned heas asukohas, need on algusest peale kuulunud Estcondele, hoitud väga heas korras ja neisse pidevalt investeeritud.
Kevadel sai Kawel valmis Baltika kvartalis esimene A-energiaklassi büroohoone, uuel aastal on plaanis alustada uue ligi 20 000 ruutmeetri suuruse büroohoone projekteerimist.
Kawele kuulub nüüd 9 ärihoonet ja 8 tööstuskinnisvara objekti. Kawe on mahult üks suurimad ärikinnisvarainvestoreid Eestis, väljaüüritud portfelli suurus on 176 000 ruutmeetrit koguväärtuses 144 miljonit eurot.
Loe lähemalt Äripäevast.


authors:
Foto
Eero Vabamägi

description: Transpordiettevõtte Lajos ASi omaniku Einar Vallbaumi sõnul tal kaubikute teemaksu vastu midagi iseenesest pole, kuid see võiks tema hinnangul kehtida kõigile autodele, kirjutab Äripäev.

title: Transpordiettevõtja: kehtestame teemaksu kõigile

maintext:
Valitsus kavandab 2018. aastaks teekasutusmaksu rasketele veokitele, üle 12tonniste veoautodele, mille päevamäär oleks esialgse plaani järgi 10–12 eurot ja aastatasu 700–1300 eurot. Transpordiettevõtte Lajos omaniku Einar Vallbaumi sõnul pole see iseenesest halb mõte, kuid võiks kehtida kõigile autodele.
«Maks võib tulla küll, aga see peab tulema alates 3,5tonnistest autodest. Kui vaatate Eesti teid, siis kes on siin kõige kiiremad? Valged kaubikud! Neid on nii palju. Kui Soome laeva vaatate, siis veetaksegi kaubikutega kaupa,» rääkis Vallbaum.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Foto
Toomas Tatar

description: Millise jälje jätab bürokraatia vähendamise protsessile Marek Helmi ning Taavi Kotka siirdumine avalikust sektorist erasektorisse, küsib kaubandus-tööstuskoja juht Mait Palts.

title: Mait Palts: Marek Helmi ja Taavi Kotka lahkumine teeb muret

maintext:
Ettevõtjate jaoks on heaks uudiseks see, et riik on viimastel aastatel võtnud bürokraatia vähendamise oma südameasjaks, kirjutab Palts Äripäevas, lisades, et kui varasemalt oli see mõte vaid paberil kirjas, siis nüüd hakatakse nn nullbürokraatia projekti raames jõudma ka reaalsete sammudeni.
Paltsi sõnul on esimesi töövilju juba näha sel aastal, kuid suurem kasu ilmneb paari järgneva aasta jooksul. Tuleviku asjus tekib aga küsimus, millise jälje jätab bürokraatia vähendamise protsessile maksuameti juhi Marek Helmi ning majandusministeeriumi endise asekantsleri Taavi Kotka siirdumine avalikust sektorist erasektorisse, nentis Palts.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Valitsus kiitis reedel heaks väärtpaberituru seaduse ja finantsinspektsiooni seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega täiendatakse finantsinspektsiooni pädevusi väärtpaberituru kuritarvituste vastu võitlemisel.

title: Valitsus toetas finantsinspektsiooni järelevalveõiguse suurendamist


authors: Foto Panthermedia

description: Oleme esitanud Konkurentsiametile materjalid ettevõtte kulude läbivaatamiseks juba tänavu 1. märtsil, teatas Elektrilevi.

title: Elektrilevi: oleme valmis hinda langetama


description: Jaapani suurima reklaamifirma Dentsu tegevjuht Tadashi Ishii teatas, et astub ametikohalt tagasi, kuna kohalik tööamet soovitas ettevõtte ületöötanud alluva enesetapu tõttu kriminaaluurimise alla võtta, kirjutab Wall Street Journal.

title: Alluva enesetapp viis Jaapani suurima reklaamifirma juhi ametist


authors:
Stt
Foto
Benoit Tessier

description: Virtuaalvaluuta bitcoini väärtus on alates kevadest pea kahekordistunud, selgub selle väärtust jälgiva internetikülje CoinDesk indeksist, edastas laupäeval Bloomberg News.

title: Bitcoini väärtus on kevadest pea kahekordistunud


description: Kuue kuu Euribor langes reedel 0,001 protsendipunkti -0,217 protsendile.

title: Kuue kuu Euribor langes -0,217 protsendile

maintext:
Pankadevahelise rahaturu intressinäitaja Euribor on seotud Euroopa Keskpanga (ECB) baasintressidega. ECB jättis 8. detsembril hoiustamise püsivõimaluse intressimäära ajalooliselt madalaimale tasemele -0,4 protsendile. Samuti jättis ECB põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi 0 protsendile. Laenamise püsivõimaluse intressimäära jättis ECB 0,25 protsendile.
2015. aasta märtsi alguses teatas ECB, et alustab avaliku sektori võlakirjade kokkuostuprogrammi (QE), mis võib mõjutada ka Euribori. Mullu detsembri alguses teatas keskpank, et pikendab programmi kestust kuue kuu võrra ning lubab osta ka kohalike omavalitsuste võlapabereid. 2016. aasta aprillist lisandusid programmi ka eurovõlakirjad, mille on emiteerinud erafirmad, välja arvatud pangad.
8. detsembril pikendas ECB QE-d vähemalt 2017. aasta detsembrini. Tuleva aasta märtsini ostab ECB väärtpabereid 80 miljardi euro väärtuses kuus, alates aprillist vähendab keskpank varaostumahtu aga 60 miljardile eurole kuus. QE-d jätkab keskpank vähemalt tuleva aasta detsembrini või ka vajadusel kauem, kuni Euroopa Keskpanga nõukogu näeb, et inflatsioon hakkab lähenema 2 protsendile. Kui vahepeal peaks selguma, et olukord peaks sekkumist nõudma, plaanib nõukogu varaostukava mahtu kasvatada ja/või pikendada.
Lisaks varaostukava pikendamisele reinvesteerib keskpank ka kõik kokkuostetud võlakirjade intressid.
2016. aasta juunis käivitas ECB programmivooru, andmaks rahapoliitika avaoperatsioonide kõlblikeks vastaspoolteks olevatele krediidiasutustele võimaluse osaleda sihtotstarbelistes pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides (TLTRO). Sooduslaenu annab ECB kokku neljal korral, neist esimene voor toimus 2016. aasta juuni lõpus. Intress võib ulatuda -0,4 protsendini.


description: Rahandusministeerium otsib avaliku konkursiga kolme liiget riigihangete vaidlustuskomisjoni (VAKO), kes asuksid tööle tuleva aasta 1. mail.

title: Rahandusministeerium otsib riigihangete vaidlustuskomisjoni liikmeid


authors:
Lennart Ruuda
Foto
Kaarel Tigas Õhtuleht

description: Hugo Osulale kuuluv transpordikontsern Mootor Grupp AS plaanib järgmisel aastal Venemaal tegevust laiendada, tuua juurde uusi bussiliine ja tihendada olemasolevaid väljumisi.

title: Osula plaanib järgmisel aastal Venemaal laieneda

maintext:
Kui möödunud aastal teatas Mootor Grupp, et nad tõmbavad Venemaa kehva majandusliku olukorra ja vähenenud nõudluse tõttu sealse tegevuse koomale, siis käesoleva aasta teine pool on Osula sõnul edukas olnud. See annab põhjuse järgmisel aastal uute väljumiste lisamiseks.
«Ütleme nii, et edu Helsingi ja Peterburi vahelisel bussiliinil on nii kaugel, et planeerime selle pikendamist Moskvasse,» rääkis Osula. Lisaks kavatseb ettevõte tänu nõudluse kasvule lisada täiendavaid väljumisi Peterburi-Riia ja Moskva-Riia liinile.
Sarnaselt teistelegi ettevõtetele oli Mootor Grupile keeruline eelkõige 2014. aasta, mil Venemaale kehtestati sanktsioonid ja rubla langes. «Toona oli meil tõesti väike tagasilöök, aga nüüd seda hirmu enam ei ole. Ehmumine on läbi ja turg on kenasti taastunud,“ märkis Osula.
Mootor Grupp on Venemaal tegutsenud alates 1997. aastast. Praegu töötab kontserni sealses tütarfirmas ZAO Evrolains kokku 60 bussijuhti ja ettevõte käive moodustab ligi 7 protsenti kogu kontserni aastasest müügitulust. «Meie kogemus on see, et kui sa ise oled korrektne, täpne, maksad oma maksud ilusti ära ega trügi sealsesse poliitikasse, siis saab Venemaal edukalt toimetada,“ võttis Osula sealse tegevuse kokku.


authors:
Adele Johanson
Foto

description: Töövaidluste arvu pooles juhivad kaubandus, ehitus ning transpordisektor.

title: Vaata, mis valdkonnas oli tänavu kõige rohkem töövaidlusi

maintext:
Peamiselt on töötajatel mureks saamata jäänud tasu, see on kolmandik kõikidest nõuetest.
Viimastel aastatel on tööandjad üha julgemad oma muredega töövaidluskomisjonide poole pöörduma. Tööandjate nõuded puudutavad valdavalt töö ülesütlemise vaidlustamist või kahju hüvitamist. Kui aastatel 2005-2010 oli kõikidest avaldustest tööandjate omi keskmiselt 4,8 protsenti, siis 2011-2015 oli tööandjate pöördumisi keskmiselt 11 protsenti.


authors:
Foto
Arvet Mägi Virumaa Teataja

description: Energiaettevõte Adven Eesti vahetas ligi 400 000 euroga välja katlamaja Jõgevamaal, mis toodab soojust E-piimale ning Põltsamaa linna kaugküttevõrku.

title: Adven käivitas 400 000 eurot maksnud katla Põltsamaal


description: seervideo

title: Viking vs Nes 06.01.2016_3.per


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

title: Raadiosaade Räägime asjast 18.12. 2016

maintext:
Ian Valonis artiklile Tõnis Mägi: pean ennast Eesti... : Samuti ei kysita rahva arvamust niinimetatud "piirileppe" kohta... Vene pool hakkab seda...
Anonymous artiklile Valijameeste kogu kinnitas Trumpi võitu : see on Ameerika "checks & balances" ehk kontroll ja tasakaal häälitus. Ameerika on ju...


description:
Piret Lakson
22. detsember 2016 15:39
Täna keskpäeval toimus Oleviste kirikus iga-aastaseks traditsiooniks kujunenud kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu.
Veerand tundi enne kella 12 päeval on peaukse taga veel pikk järjekord. Kirikusse pääsemist ootavad peamiselt vanemad inimesed. Kontserdi alguseks tuleb kohale mitusada inimest ja kui kirikulaulud pihta hakkavad, on vaba kohta pinkidel keeruline leida.

maintext:
Fotod: Oleviste kirikus peeti kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu
Piret Lakson22. detsember 2016 15:39Täna keskpäeval toimus Oleviste kirikus iga-aastaseks traditsiooniks kujunenud kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu.Veerand tundi enne kella 12 päeval on peaukse taga veel pikk järjekord. Kirikusse pääsemist ootavad peamiselt vanemad inimesed. Kontserdi alguseks tuleb kohale mitusada inimest ja kui kirikulaulud pihta hakkavad, on vaba kohta pinkidel keeruline leida.Tagareas oma sõpradega koha sisse võtnud Mati (66) on üritusel kolmandat korda. «Ootan igal aastal seda,» tunnistab mees. «Kodu pole, kuskil jõule pidada pole, peab siis kirikus pidama.»Vestluse käigus selgub, et see jõuluüritus ongi ainus, mille üle ta veel üldse rõõmu tunneb. Kas tõesti midagi muud ei ole? «Ei,» ütleb ta tõsiselt. «Kui järg on käest, on raske end üles tõsta, kuid õnneks pole ma veel täitsa alla ka langenud.»Mati (vasakult teine) rõõmustab iga-aastase jõuluürituse üle Olevistes. Foto: Sander IlvestNooremana ehituse peal töötanud Mati elab praegu, kus juhtub. Mõnikord ööbib telgis Tallinna kesklinna põõsaste vahel, teinekord sõprade pool. Oma kodu jaoks tal raha pole. «Pension on 300 eurot kuus, väheks jääb,» tunnistab ta. Raha kulub mehe sõnul peamiselt söögile ja joogile.Küsimusele, kas ja mis võiks Eestis paremini olla, pakub ta, et pension võiks suurem olla. «Aga noh, meie ei saa nagunii midagi otsustada ja meid ei võetaks kuulda ka.»Vahepeal tuleb lavale Reet Linna, ürituse patroon. «Linna oli eelmisel aastal ka,» meenutab Mati. «Ta on Raua tänava saunas riideid ka jaganud, hea inimene on.»Reet Linna ütleb oma kõnes, et inimeste aitamine on kõige ilusam asi maailmas ja vaid üks heategu päevas teeb juba väga palju head. «Olen koos teiega,» märgib ta.Mati vajub mõttesse ja kuulab vaikselt muusikat. Siis aga jätkab: «Eijah, omal ajal naine ja tütar läksid ära, korter võeti käest. Olen veel abielus, 15 aastat on juba nii, et lahutanud ei ole, aga ei suhtle ka.» Naine elavat tal Jõhvis ja lahutamist peab ta kalliks. «No kuidas ma sinna veel sõidan ja kus ma ööbin ja mis see lahutus veel maksab? Las ta olla.»Veel hiljuti oli ta töötukassas arvel ja käis ka eelmisel suvel kibuvitsapõõsaid rohimas. «Sain kopikaid, aga mis nendega ikka pihta hakata.»Kui tuleva aasta kevadel saab Paljassaare sotsiaalmaja remont valmis, läheb ta ilmselt sinna. «Ega tegelikult pole midagi mõtet ette planeerida. Ei tea, kus homme oled ja mis homme saab,» lisab ta.Ahto (40) tema kõrvalt lisab, et elu on niivõrd kirju, et tõesti ei tea, mis homne päev toob. Ta on Matiga sõber juba ammudest aegadest. «Leidsin ta kunagi tänavalt,» tunnistab mees, kes töötab ehituse peal ja märgib, et viinaviga on tal samuti küljes. «Kui on vaja tööd teha, siis ka teen, aga kui on vaja viina võtta, siis võtan nii, et taskud uluvad.»Eespool jõulukontsertit nautiv pensionär Joosep (66) ütleb, et temagi ootas seda üritust pikisilmi. Jõulud veedab ta ühe tuttavaga, kellega ta 15 ruutmeetrilist sotsiaalpinda jagab. «Pere mul ei ole, raha on vähe,» märgib mees. Kirikus käimine talle aga võõras ei ole - jumalateenistusel käib ta igal pühapäeval. «Kõige rohkem on kahju sellest, et raadiotest enam kirikumuusikat ei lasta,» lisab Joosep.Kui ansambel Robirohi esinemise lõpetab ja kontsert läbi saab, hakkavad vabatahtlikud pinkidel istuvatele inimestele suppi jagama. Üks vabatahtlikest, Läti piiblikoolis õppiv Kristo Kivistu (39) on Oleviste jõuluüritusel abis esimest korda. «Olin ise kunagi samasugune, aga mina ei julgenud abi vastu võtta, olin jäärapäine,» tunnistab ta.Lootuse külas alkoholiprobleemist vabanenud mees on oma elus uue lehekülje pööranud ja tegeleb nüüd muu seas ka heategevusega. «Soov aidata on tugev. Kuulsin sellest üritusest ja kuna koolis on praegu vaheaeg, tulin Eestisse ja siin ma nüüd olen,» lisab ta.Kristo Kivistu (paremal) tuli appi suppi jagama. Foto: Sander IlvestTasuta «Pudelikorjaja käsiraamat»Koos vabatahtlikega aitasid inimesi teenindada kaitseväe noorsõdurid. Pakuti ka kalja ja pirukaid. Lahkujad said kaasa Kalevi kommipaki. Kirjandusteadlane Merle Veesalu-Rand kinkis aga kõigile soovijatele oma pühendusega raamatu «Pudelikorjaja käsiraamat».Lisaks ürituse patroon Reet Linnale ja ansamblile Robirohi esinesid kontserdil ka Tuuli Heeney ja koguduse koorilauljad.Kodutute ja vähekindlustatud inimeste jõulupidu toimub juba aastaid koguduseliikme Riina Solmani eestvedamisel.


description:
22.12.2016, 11:49
www.DELFI.ee
Galerii: 4 pilti
Foto: Facebook
Tais leiti hotellitoast surnuna 20-aastase Eesti turisti surnukeha. Kohaliku politsei sõnul on kõige tõenäolisem surma põhjus kokaiini üledoos.
Surnukeha leidis eile lõuna ajal hotelli töötaja, kui läks tuba koristama. Surma uuriva politseiniku sõnul lebas mees põrandal külili, vahendas välismaalaste surmi Tais kajastav portaal.

maintext:
Tais suri ilmselt üledoosi tõttu noor Eesti turist
22.12.2016, 11:49Galerii: 4 piltiFoto: FacebookTais leiti hotellitoast surnuna 20-aastase Eesti turisti surnukeha. Kohaliku politsei sõnul on kõige tõenäolisem surma põhjus kokaiini üledoos.Surnukeha leidis eile lõuna ajal hotelli töötaja, kui läks tuba koristama. Surma uuriva politseiniku sõnul lebas mees põrandal külili, vahendas välismaalaste surmi Tais kajastav portaal.Esialgsetel andmetel oli noormees surnud olnud juba mitu päeva. Toast leiti üks kilogramm valget pulbrit, mis politsei hinnangul on kokaiin. Laualt leiti veel väike kaalude komplekt, lusikas, must rahakott ja niiske rätik. Politsei hinnangul pole põhjust arvata, et mees oleks surnud kuriteo tagajärjel.Gregori-nimeline noormees läks Rayong's Tapthongi piirkonnas asuvasse hotelli 18. detsembril, möödunud pühapäeval. Ta pidi lahkuma eile, mil ta aga hotellitoast surnuna leiti. Ilmselt suri mees samal päeval, kui end hotelli sisse kirjutas.Politsei teeb surma põhjuse väljaselgitamiseks lahkamise. Laualt leitud pulber saadeti samuti analüüsimisele.


description:
27. detsember 2016
www.Publik.ee
Et see surmasaagikas aasta juba ometi lõppeks! Internetis lööb laineid liigutav austusavaldus tänavu lahkunud staaridele
#Sgtpepper2016Twitter / @christhebarker
Novembris lõi veebiavarused kihama Twitterikonto @christhebarker, kes taaselustas biitlite legendaarse albumi "Sergeant Pepper's Lonely Hearts Club Band" kaanefoto kaunistades seda tänavu kaotatud tuntud ja armastatud inimestega. Paraku on fotot kahe lõppeva aasta viimase kuu jooksul pidanud mitu korda täiendama.

maintext:
Et see surmasaagikas aasta juba ometi lõppeks! Internetis lööb laineid liigutav austusavaldus tänavu lahkunud staaridele
27. detsember 2016Et see surmasaagikas aasta juba ometi lõppeks! Internetis lööb laineid liigutav austusavaldus tänavu lahkunud staaridele#Sgtpepper2016Twitter / @christhebarkerNovembris lõi veebiavarused kihama Twitterikonto @christhebarker, kes taaselustas biitlite legendaarse albumi "Sergeant Pepper's Lonely Hearts Club Band" kaanefoto kaunistades seda tänavu kaotatud tuntud ja armastatud inimestega. Paraku on fotot kahe lõppeva aasta viimase kuu jooksul pidanud mitu korda täiendama.Täna sai kõmuline illustratsioon viimase täienduse teatega printsess Leiana tuntud Carrie Fisheri surmast, kes sobitati liigutavalt David Bowie, Prince'i, George Michaeli, Muhammad Ali ja teiste igatsetud kuulsuste hulka.


description:
Eesti metsa kaitseks!
Eesti metsandus peab olema säästlik, värske statistika ei leevenda loodusteadlaste ja ühenduste muret.
http://metsakaitseks.voog.com/pressiteade-21-12-16

title: Eestimaa Looduse Fond

maintext:
Pressiteade - Eestimaa Looduse Fond
Eesti metsandus peab olema säästlik, värske statistika ei leevenda loodusteadlaste ja ühenduste muret.Eestimaa Looduse Fondi pressiteade, 21.12.2016Eile, 20. detsembril esitletud statistilise metsainventuuri uus metoodika näitab seniarvatust suuremat metsa juurdekasvu. Värskete andmete järgi on Eesti praegune raiemaht majandusmetsade netojuurdekasvu piires, ent arengukavas eesmärgiks seatud maht ületab seda enam kui 25% võrra. Lisaks on väga oluline meeles pidada, et raiemahu püsimine netojuurdekasvu piires on vaid üks säästliku metsamajanduse kriteeriumitest.Eestimaa Looduse Fondi juhatuse esimehe Tarmo Tüüri sõnul on hea, et ühiskonnas käivitunud metsadebati raames on palju tähelepanu saanud raiemahu, juurdekasvu ning statistika teemad. Ent kõige tähtsam on Eesti säästliku metsamajanduse kursile tagasi pöörata. “Raiete kogumahu vaagimise kõrval ei tohi unustada metsadega seotud elurikkuse kaitsmist või igaühe soovi ja võimalust metsas käia ja metsarahva osaks olla,” ütles Tüür. “Seetõttu soovime kohe uue aasta alul aruteludega jätkata ning leida lahendused metsapoliitika tasakaalustamiseks. Säästlik metsamajandus on oma olemuselt ühiskondlik kokkulepe eri osapoolte ja huvide vahel. Mitte aga näilise kaasamise abil läbi surutud majandushuvid,” lisas Tüür.Säästlik metsamajandus hõlmab metsade ja metsamaade hooldamist ja kasutamist sellisel viisil ja sellises tempos, mis tagab nende bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja potentsiaali praegu ning võimaldab ka tulevikus teisi ökosüsteeme kahjustamata täita ökoloogilisi, majanduslikke ning sotsiaalseid funktsioone kohalikul, riiklikul ja globaalsel tasandil.Keskkonnaagentuuri eile tutvustatud statistilise metsainventuuri esialgsetel tulemustel on Eesti majandusmetsade juurdekasv arvestades looduslikku väljalangevust 11,8 mln tm aastas ja aastane raiemaht oli 2015. aastal eksperthinnangu järgi 10,4 milj tm. Kehtiv metsanduse arengukava seab eesmärgiks raiuda 12-15 mln tm. Keskkonnaministeeriumi tellimusel 2013. aastal valminud analüüs näitas, et raiumisel üle 9 miljoni tm aastas, hakkab metsadesse seotud süsiniku tagavara vähenema.SA Eestimaa Looduse Fond, www.elfond.ee MTÜ Eesti Roheline Liikumine, www.roheline.ee MTÜ Eesti Ornitoloogiaühing, www.eoy.ee MTÜ Läänerannik, www.laanerannik.eu Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering, www.ring.ee Pärandkoosluste Kaitse Ühing, www.pky.ee Balti Keskkonnafoorum, www.bef.ee MTÜ Kotkaklubi, www.kotkas.ee


description:
AFP/AP/Interfax/BNS/PM
29. detsember 2016 13:02
Musta merre kukkunud lennuki Tu-154 vrakk. | FOTO: Sputnik/Scanpix
Vene sõjaväeametniku sõnul näitasid Musta merre kukkunud sõjaväelennuki mustade kastide esialgsed analüüsid, et selle pardal plahvatust ei toimunud, vahendab AP.
«Me oleme jõudnud järeldusele, et lennuki pardal plahvatust ei toimunud,» teatas kindralleitnant Sergei Bainetov. Terrorismi tema sõnul aga siiski välistada ei saa.

maintext:
Vene sõjavägi: Tu-154 pardal plahvatust ei toimunud
AFP/AP/Interfax/BNS/PM29. detsember 2016 13:02Musta merre kukkunud lennuki Tu-154 vrakk. | FOTO: Sputnik/ScanpixVene sõjaväeametniku sõnul näitasid Musta merre kukkunud sõjaväelennuki mustade kastide esialgsed analüüsid, et selle pardal plahvatust ei toimunud, vahendab AP.«Me oleme jõudnud järeldusele, et lennuki pardal plahvatust ei toimunud,» teatas kindralleitnant Sergei Bainetov. Terrorismi tema sõnul aga siiski välistada ei saa.Tema sõnul jõudis Tu-154 enne plahvatust õhus olla 70 sekundit ning lennuandmete analüüsi järgi tõusis lennuk vaid 250 meetri kõrgusele. «Sellisel kõrgusel on lennuki kiirus 360-370 kilomeetri vahel tunnis.»«Allakukkunud Tu-154 pardal oli kaks põhilist musta kasti, üks jäädvustas lennuparameetreid, teine meeskonna kõnelusi,» selgitas Bainetov. Ametniku sõnutsi leiti eile teine must kast ja õhujõudude teadusuuringute instituudis asuti veel samal päeval selle andmete dešifreerimisele.Bainetov juhib pühapäeval alla kukkunud lennuki Tu-154s õnnetuse põhjuseid uurivat sõjaväekomisjoni.Kindralleitnant lisas, et 92 inimest tapnud katastroofi põhjuste väljaselgitamiseni on kõigi sama tüüpi sõjaväelennukite kasutamine peatatud.Vene transpordiminister Maksim Sokolov teatas täna veidi varem, et Tu-154 pardal leidis enne õnnetust aset tehnika väärtalitus. «Tuvastati, et põrkamisel vastu merepinda ja -põhja lennuk purunes peaaegu täielikult, mis loomulikult raskendab otsinguid,» ütles Sokolov.Sokolov sõnas, et asjatundjad loodavad jõuda esimestele järeldustele lennuki Tu-154 õnnetuse osas järgmise aasta alguses.Sokolovi teatel on merest välja toodud 19 surnukeha ja 230 kehatükki.


maintext:
Tallinnas toimub Erasmus+ spordiprogrammi tutvustav seminar
28. detsember 201619. jaanuaril 2017. aastal algusega kell 14.00 toimub Tallinnas Nordic Hotel Forumis Erasmus+ spordiprogrammi seminar, mille eesmärk on tõsta Eesti spordiorganisatsioonide teadlikkust Erasmus+ spordiprogrammist.Seminaril tutvustavad Euroopa Komisjoni esindajad põhjalikumalt Eesti spordiorganisatsioonidele Erasmus+ spordiprogrammi võimalusi ja taotlemispõhimõtteid. Seejärel jagavad kolmel esimesel aastal Erasmus+ projektides osalenud Eesti spordiorganisatsioonide esindajad oma kogemusi. Seminari lõpus on kõigil võimalik esitada Euroopa Komisjoni esindajatele ka küsimusi. Kohapeal on nii inglise-eesti kui ka eesti-inglise tõlge.Erasmus+ on Euroopa Liidu haridus- , koolitus- , noorte- ja spordiprogramm aastateks 2014–2020. Spordivaldkonna 2017. aasta meetmetega on võimalik tutvuda Erasmus + kodulehel: http://ec.europa.eu/programmes... Oma organisatsiooni esindaja osalemisest seminaril andke teada hiljemalt 6. jaanuariks 2017 Kultuuriministeeriumi spordinõunikule Margus Klaanile aadressil


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

title: Adelaide's Cultural Festival

maintext: kaotaja artiklile Valijameeste kogu kinnitas Trumpi võitu : läks täielikult hulluks ' . . . the atmosphere around Clinton went from "queen of the...


maintext:
Mikser: peame pöörama tähelepanu konfliktide algpõhjustele
20. detsember 2016Tänasel Euroopa Liidu ja Araabia Riikide Liiga kohtumisel Kairos keskendusid välisministrid koostööle, julgeolekule ja stabiilsusele. Välisminister Sven Mikser juhtis oma sõnavõtus tähelepanu konfliktidele Süürias, mujal Lähis-Idas ja Ukrainas ning e-partnerlusele ja innovatsioonile.„Vaatamata rahvusvahelistele jõupingutustele konflikt Süürias jätkub ning süütud inimesed hukkuvad. Peame pöörama veelgi suuremat tähelepanu käimasolevate konfliktide algpõhjustele, kuid selleks on vaja kõigi naaberriikide, partnerite ja rahvusvahelise kogukonna tähelepanu ja koostööd,“ ütles välisminister. Sõnavõtus tõi Mikser välja ka Lähis-Ida rahuprotsessi, mille lahenduseni jõudmist ei tohi unustada ega tahaplaanile jätta. „Nii samuti ei saa unustada Ukrainat, millele pöörasime olulist tähelepanu kaks aastat tagasi ning peame seda jätkuvalt tegema. Oluline on leida rahumeelne lahendus konfliktidele kõikjal Euroopa naabruses,“ rääkis välisminister.Positiivsest küljest tõstis välisminister esile kaasaegsed tehnoloogilised võimalused. „Tänapäeval annavad innovatsioon ja e-lahendused majandusarenguks konkurentsieelise. E-partnerluse koostöö Euroopa ja Araabia riikide vahel vajab suuremat tähelepanu, et luua inimestele kvaliteetsemaid avalikke teenuseid ning tugevdada head valitsemistava. Siin saab Eesti oma kogemustega toeks olla,“ lõpetas välisminister oma sõnavõtu.Päeva esimeses pooles toimus välisministril kahepoolne kohtumine ka Palestiina Omavalitsuse välisministri Riyad al-Malikiga. Kohtumise peateemadeks olid Lähis-Ida rahuprotsessi olukord ning kahepoolne koostöö, sealhulgas e-valitsemise ja e-teenuste alal, kus koostöö juba käib.Eile kohtus välisminister ka Araabia Riikide Liiga peasekretär Ahmed Aboul Gheitiga.Fotod: https://www.flickr.com/photos/...


description:
PM
29. detsember 2016 23:38
USA president Barack Obama | FOTO: Scanpix
USA president Barack Obama saatis vastuseks Venemaa küberrünnakutele presidendivalimistel neljapäeval välja 35 Vene diplomaati ja kehtestas sanktsioonid FSB ja GRU vastu. Kreml lubab omakorda «adekvaatset» vastust sanktsioonidele.

maintext:
USA vastulöök Venemaa häkkimistele valimistel: väljasaatmised ja sanktsioonid PM
PM29. detsember 2016 23:38USA president Barack Obama | FOTO: ScanpixUSA president Barack Obama saatis vastuseks Venemaa küberrünnakutele presidendivalimistel neljapäeval välja 35 Vene diplomaati ja kehtestas sanktsioonid FSB ja GRU vastu. Kreml lubab omakorda «adekvaatset» vastust sanktsioonidele.Obama administratsioon andis teisipäeval Venemaale vastulöögi presidendivalimiste mõjutamise eest, kirjutab New York Times. USA kuulutas persona non grataks ja saatis riigist välja 35 vene diplomaadist luureametnikku, kel on nüüd lahkumiseks aega 72 tundi, vahendab Reuters.Samuti kehtestas USA sanktsioonid Riikliku Luure Peavalitsuse GRU ja Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse FSB vastu, samuti neljale GRU juhile. Lisaks sanktsioonid firmadele, mis Valge Maja kinnitusel toetasid rahaliselt GRU tegevust häkkimisrünnakutes USA valimiste mõjutamiseks, ning kahele isikule, kes samuti on seotud küberrünnakutega.Suleti ka kaks Venemaale kuuluvat asutust New Yorgis ja Marylandis, kuna neid kasutati USA hinnangul luureotstarbel.«Kõik ameeriklased peaksid olema Venemaa tegevusest häiritud,» ütles Obama oma avalduses. «Kuid sellisel tegevusel on ka tagajärjed.»Obama viitas oma avalduses, et neljapäeval tehtuga ta ei piirdu. «Need sammud ei ole meie lõplik vastus Venemaa tegutsemisele,» ütles Obama, kes lubas, et meetmeid Venemaa vastu tuleb veel.USA kavatseb avaldada tõendid, et küberrünnakud pärinesid arvutisüsteemidest, mis on seotud vene luurega.Obama käik tekitab nüüd kimbatust Donald Trumpis, kelle presidendiaeg algab jaanuari teises pooles. Trump on seni pidevalt avaldanud arvamust, et Venemaa pole häkkimistega seotud ja et USA luuret ei saa usaldada, nendib New York Times.Trump peab nüüd otsustama, kas ta kaotab Obama pandud sanktsioonid, kui jaanuari teises pooles ametisse asub. Kui ta peaks seda tegema, siis on tal vaja häid argumente ja tõendeid, et USA luure tõendid ümber lükata.Obama avaldust saab lugeda siit.Obama kinnitab oma avalduses, et lisaks häkkimisrünnakule on USA diplomaadid Moskvas pidanud pikka aega kannatama tagakiusamist. USA välisministeerium on ammu kurtnud, et Vene julgeolekuteenistus ja liikluspolitsei kiusavad taga USA diplomaate Moskvas.Putini kõneisiku sõnul annab Moskva «adekvaatse» vastuseVenemaa presidendi Vladimir Putini kõneisiku Dmitri Peskovi kinnitusel on Moskval väga kahju, et USA uued sanktsioonid kehtestas, ja Venemaa kaalub teatavaid kättemaksusamme, vahendas AP.Peskovi sõnul olid USA sanktsioonid ootamatud ja väga agressiivsed ning kahjustavad kõvasti Vene ja USA suhteid, mis on niigi madalseisus.Reutersi teatel kuulutas Moskva sanktsioonid ebaseaduslikuks ja lubas «adekvaatset» reaktsiooni USA käitumisele. Peskov eitas kategooriliselt süüdistusi, et Moskva sekkus küberrünnakutega USA presidendivalimistesse.


description:
19.12.2016,
vihje@delfi.ee
Täiendatud: Berliinis sõitis esmaspäeva õhtul veok jõuluturul rahva sekka, Berliini politsei hinnangul on tegu tahtliku rünnakuga. Hukkus vähemalt 12 ja haavata sai 48 inimest.
Veoauto sööstis Breitscheidplatzil asuvale jõuluturule ajades ümber müügilette ja vigastades inimesi.

maintext:
Veoauto sööstis Berliini jõuluturuliste sekka, Hukkus vähemalt 12 ja haavata sai 48 inimest. Täiendatud
Täiendatud: Berliinis sõitis esmaspäeva õhtul veok jõuluturul rahva sekka, Berliini politsei hinnangul on tegu tahtliku rünnakuga. Hukkus vähemalt 12 ja haavata sai 48 inimest.Berliinis sõitis veoauto täna õhtul jõuluturuliste sekka, esialgsetel andmetel on vähemalt üheksa inimene hukkunud ja 50 inimest sai viga. Auto juht põgenes sündmuskohalt.Veoauto sööstis Breitscheidplatzil asuvale jõuluturule ajades ümber müügilette ja vigastades inimesi.Saksa politsei teatel on alust arvata, et tegu ei olnud õnnetuse, vaid tahtliku rünnakuga. Võimude teatel on surmaauto juhtimises kahtlustatav mees kinni peetud. Veoautos viibinud kaassõitja sai sündmuste käigus surma.Berliini politsei palus sotsiaalmeedias korduvalt jääda inimestel koju ja mitte jõuluturule minna.Videod, fotod: http://maailm.postimees.ee/395...


description:
29. detsember 2016
www.Publik.ee
AASTA TOP: Kaotusterohke 2016: Eesti avaliku elu tegelased, kes meie seast jäädavalt lahkusid
Fotokollaaž: Delfi
2016. aasta jääb ajalukku kui traagiliste kaotuste aeg. Meie seast lahkusid kümned avaliku elu tegelased, kes Eesti kultuuri-, muusika-, kunsti-, ja telemaastikku oma töö ja tegemistega palju rikastasid.
1/22

maintext:
Kaotusterohke 2016: Eesti avaliku elu tegelased, kes meie seast jäädavalt lahkusid
29. detsember 2016AASTA TOP: Kaotusterohke 2016: Eesti avaliku elu tegelased, kes meie seast jäädavalt lahkusidFotokollaaž: Delfi2016. aasta jääb ajalukku kui traagiliste kaotuste aeg. Meie seast lahkusid kümned avaliku elu tegelased, kes Eesti kultuuri-, muusika-, kunsti-, ja telemaastikku oma töö ja tegemistega palju rikastasid.1/22Armastatud illustraator Siima Škop suri…1.AASTA TOP: Kaotusterohke 2016: Eesti avaliku elu tegelased, kes meie seast jäädavalt lahkusid2.Armastatud illustraator Siima Škop suri 95-aastasena3.Suri kunstiteadlane- ja kriitik Ants Juske4.Suri armastatud dirigent Eri Klas5.Suri tuntud blogija Kadri Luik6.Puhka rahus! Suri baleriin, näitleja ja tantsupedagoog Ülle Ulla7.Suri Eesti esitrummar, Ruja asutajaliige Andrus Vaht8.Lahkus Ultima Thule originaalkoosseisu kuulunud kitarrist Vjatšeslav Kobrin9.Suri välis-eesti muusik ja ajakirjanik Peeter Kopvillem10.Suri armastatud kirjanik Ellen Niit11.Suri ajakirja Siluett viimane peatoimetaja Ell-Maaja Randküla12.Suri Virmaliste trummar Ülo Kurmet13.FOTOD: Vaid 6 päeva pärast kolleegist abikaasa surma lahkunud Vene teatri näitleja Oleg Rogatšov saadeti viimsele teekonnale14.Suri armastatud näitleja Kais Adlas15.Suri legendaarne filmi- ja telelavastaja Tõnis Kask16.Suri ajakirjanik ning publitsist Olaf Utt17.Suri tuntud Eesti helilooja Valter Ojakäär18.Suri trummitaldrikuid tootva Paiste Company eesti päritolu juht Robert Paiste19.Suri teenekas režissöör Mart Taevere20.Suri Jaak Ojakäär21.Suri tantsija Elonna Spriit22.Lahkus tuntud teleajakirjanik Aarne Rannamäe


description: Pildigalerii või muu audio/video meedia

maintext:
USA Kongressi delegatsioon senaator John McCaini juhtimisel külastab Eestit
valitsus.ee 22. detsember 2016
USA Kongressi delegatsioon, mida juhib Senati relvajõudude komitee esimees senaator John McCain, külastab 27.-28. detsembril Eestit. Delegatsiooni kuuluvad lisaks senaator John McCainile ka senaatorid Lindsey Graham ja Amy Klobuchar.
Kongressi delegatsioon kohtub Eestis peaminister Jüri Ratase, president Kersti Kaljulaidi ja kaitseminister Margus Tsahknaga, et rääkida regiooni julgeolekust ning Eesti ja USA kahepoolsest koostööst ning koostööst NATO-s. Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annetab senaator John McCainile Eesti Kaitseväe teeneteristi olulise panuse eest Eesti julgeolekusse.


description:
Krässid hõljuvad parvena Kopli Lasteaia jõulukohviku müüjatest-ostjatest lastevanemate peade kohal. Sirutavad oma pikki pehmeid sulelehvikuid igasse ilmakaarde nagu satelliidid või suured merisiilikud (sea urchins). Kui ei tea, millega tegu, lugege edasi...
Kräss (ka kärbsekiik, laevurr, jõuluvurr) on Eesti rahvakultuuris kerakujuline rippkaunistus, mis jõuludeks, pulmadeks või simmaniks riputati rehetare lakke. Krässi moodustasid kartulisse või naerisse (turnip) torgatud kõrred või lilleõied.

title: EESTI HETKED Krässid Eesti Elu

maintext:
EESTI HETKED Krässid Eesti Elu
Krässid hõljuvad parvena Kopli Lasteaia jõulukohviku müüjatest-ostjatest lastevanemate peade kohal. Sirutavad oma pikki pehmeid sulelehvikuid igasse ilmakaarde nagu satelliidid või suured merisiilikud (). Kui ei tea, millega tegu, lugege edasi...Kräss (ka kärbsekiik, laevurr, jõuluvurr) on Eesti rahvakultuuris kerakujuline rippkaunistus, mis jõuludeks, pulmadeks või simmaniks riputati rehetare lakke. Krässi moodustasid kartulisse või naerisse () torgatud kõrred või lilleõied.Kopli Lasteaed Põhja-Tallinnas, kus too foto on võetud, peab igal aastal jõulukohvikut. Kuna kätte on jõudmas Merekultuuriaasta 2016 lõpp ja lasteaed asub Kopli poolsaarel, kus ühel pool Kopli laht ja teisal Paljassaare laht, oli tänavu avatud hoopis Rannarahva Kohvipood. Õpetajatel ei olnud kaugele vaja minna uhkete õisikutega pilliroogu otsima. Nii nagu rannarahval kunagi, sest just nende seas on ammune pühadekomme luua ka krässi kõrgem tase – jõulukroon. Jõulukroon (ka näärikroon, pulmakroon, äll) on samuti laekaunistus, kuid juba peenem, geomeetriline käsitöö, kus nööriga läbi tõmmatud ja kokku seotud õle- või roolülidest moodustatakse kujult enamasti kaheksatahukas ().Pean tunnistama, et ma ei ole iial üritanudki jõulukrooni meisterdada, kuid krässi suudub täis torgata iga pead kandev laps! Sukeldu esivanemate sajanditetagusesse maailma ja aja toorest kartulist takunöör läbi (sõlm ankruks alla) ning sutsa temasse tugevamat sorti kõrsi (pilliroo-, rukki-), õlgi või muid kuivanud taimi, mida detsembrikuu looduses leiad, näiteks miks mitte punaste marjadega. Seda mobiili (selle varasemas tähenduses) võib sättida ka linnu- või loomakujuliseks. Lae all ilutsevat krässi peeti õnnetoojaks, kui kaunistada see veel näiteks punase lõngaga ja panna sinna sisse väga head soovid.Inglisekeelne sõna, hääldatud ka justkui Ä-ga, kirjeldab tundlikkuse ja intelligentsuse puudumist. Kindlasti ei tulene see sõna eesti keelest ega ole seotud lõbusa laekaunistusega! Sõna kräss arvatakse tulenevat sõnast kräsu, krässus (pea), säbrus käharad, (lokid). Kräss on murdes kidur puu või takjanupp. Täpselt selline ta ju ongi!Eesti Muuseumide Infosüsteemis (muis.ee) võib näha Eesti Rahva Muuseumi kevadist krässi kogumiskuupäevaga 12. mai 1940, mis kuivanud õitest kirju. Sealt ka murdekeelne nimetus äitsmepall ehk ÕIEpall.Kräss kirikus – kõlab nagu kits kärneriks ehk natuke kohatu, aga täpselt nii see oligi järgmisel õhtul pärast lasteaia jõulukohvikut, veits lõunas, Kaarli kirikus. Suur kräss rippus altariruumis kõige kesksemalt lühtrilt, puhta punases valguses, kuna otse selle all laulsid Kaarli kooli ja lasteaia lapsed oma advendikontserdil. Õhtujuhid Memm ja Taat rääkisid kesksest kujust ja meenutasid veel, kuidas kunagi õuest küsiti: "Kas on luba jõulul tulla?" Ja kui tuldi, siis õlgedega. Kaunistuste ära panemisega ei pidanud vaeva nägema; jõulupuu lihtsalt söödi paljaks!Folklorist Marju Kõivupuu on hästi kirjeldanud, et krässi näite puhul võib öelda, et kartul on meie vana talurahva n-ö "oaasis", ehk roheline kõva svammitaoline materjal, kuhu lilleseadjad pistavad lilli, et need kauem säiliks. Kirikus oligi see imematerjal krässi kereks. Ühesõnaga ka nii võib, aga see pole päris see... Miks mitte juba seigelda esivanemate sajanditetaguses maailmas. See eeldab naerist või kartulit peos.Foto ja tekst: Riina Kindlam, Tallinn


maintext:
Eesti rahvastiku kasvuga tegelevate institutsioonide loomisest.
Jaak Uibu
Riigikogu Eesti rahvastiku toetusrühma konsultant Jaak Uibu edastas Riigikogule ja Valitusele kavandi Eesti rahvastiku juurdekasvuga tegelevatest institutsioonidest (10 lk). Selles mainitakse, et on otse „imetlusväärt“, millise järjekindlusega on Eesti ühiskonna mitmesuguste struktuuride poolt senini tõrjutud rahvastiku kasvuga tegelevate institutsioonide loomist. Hoolimata juba üle kahekümne aasta kestvast rahvastikukriisist. Millele loodetakse? Levinuim mõtteviis on, et küll läheb iseenesest paika, nagu olevat juhtunud Põhjasõja järgselt. Küllap ei taheta tegeleda keerulise ja tülika probleemiga.
Riigikohus ja Õiguskantsler kinnitavad, et rahvastikukriis ei ole nende, vaid Riigikogu ja Valitsuse asi. Kui minna ministrite käest küsima, siis selgub, et juhindutakse ministeeriumi põhimäärusest, mis neid rahvastikuküsimustega tegelemiseks ei kohusta. Peaministri nõunik kinnitab, et ministrid on väga mures ja töötavad kogu aeg selle nimel, et rahvast oleks rohkem, kuid statistika ei kinnita sündide arvu suurenemist tänu ministrite muretsemisele. Rahva hääbumine kestab, kui üks neljandik sünde on pidevalt puudu ja maa tühjeneb. Paraku ei paista see Tallinnast, kus elanikkond sedavõrd kasvab, kuivõrd maapiirkonnast lahkutakse.
Peale valitsusasutuste tõrjuvad endalt kohustust uurida, selgitada ja teha ettepanekuid kiduva rahvuse arvukuse tõstmiseks ka Eesti ülikoolid, Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Arstide Liit, tervishoiuasutuste administratsioonid, meie kuulsad loomeliidud, Eesti omavalitsused, Linnade liit, üliõpilasorganisatsioonid. Välis-Eesti ühendused, meedia ja sealhulgas Eesti Rahvusringhääling täiendavad seda loetelu. Hoiakute selgitamiseks on peetud kirjavahetust hulk aastaid ja kurb järeldus ignorantsusest on kahjuks tõenduspõhine.
Tsivilisatsioonide hääbumise uurija Arnold Toynbee hinnangul saab selline suhtumine selgemaks: „Ajalugu näitab, et inimsoo rumalus ja nõrkus pole ajutised sümptomid, vaid inimelu püsivad tunnusjooned. Nad kätkevad inimloomuse kahepaiksuses. Inimolend on ühtaegu loom ja veel midagi; ta on ühiskondlik loom ja isiksus, kellele on omane süüme; tal jõudu ja teadmisi, kuid need on piiratud, ning ta on sellest teadlik“. Nii on ka Eesti ühiskonna struktuurid teadlikud paratamatust hääbumisest liivlaste näitel. Siiski saaks rahvastikuprotsesse selleks loodud komisjonide, rahvastikuseminaride või mis tahes ajutrustide ettepanekute kaudu suunata. Paraku peale peretoetuste ei osata ega taheta midagi ette võtta. Küll arutatakse rahvastikuprobleemide asemel eelarvet neelava merealuse tunneli rajamist, kavandatakse odioosse Rail Baltica ehitust, unistatakse Saaremaa sillast jt.
Sügisene võimupööre Valitsuses ja Riigikogus ning rahvastikuküsimuste esiplaanile seadmine koalitsioonileppes tõotavad pööret paremusele. Siiski seda ei sünni ilma keerulisi rahvastikuprobleeme läbi analüüsimata ja sihipärast rahvastikupoliitikat välja töötamata Riigikogu ja Valitsuse spetsialiseeritud institutsioonides, mis tuleb luua. Ettepanekuid nendele organitele peaksid välja töötama rahvastikuseminarid ülikoolide ja ministeeriumide juures. Seda mõtet kannabki rahvastiku kasvuga tegelevate institutsioonide kavand, mis näeb ette Riigikogu juures peale hea tahte korras töötava Eesti rahvastiku toetusrühma ja Toompea Haridusseminari veel Riigikogu probleemkomisjoni moodustamist rahvastiku vähenemisega seotud probleemide läbitöötamiseks. Valitsusele tehakse ettepanek luua peaministri rahvastikubüroo ja rahvastikuseminarid valitsusasutustes ning ülikoolides.
Jaak Uibu, D.Sc., Riigikogu Eesti rahvastiku toetusrühma konsultant
20.12.1016


description:
Markus Järvi -
17. detsember 2016
Endel Oja ja Martin Helme Pereraadio stuudio "Objektiivi" salvestamas. Pilt: Markus Järvi
Objektiivi mikrofoni ees on juhtimisteaduste dotsent Endel Oja, kes esines hiljuti riigikogus ettekandega Rail Balticu teemal, ja EKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme. Jututeemaks on Rail Balticu nime kandva hiiglasliku raudteeprojekti puudused ja ühiskondlik mõju.

maintext:
Objektiivi raadio: kas Rail Baltic võib vallandada rahvaliikumise, küsivad Endel Oja ja Martin Helme
Markus Järvi -17. detsember 2016Endel Oja ja Martin Helme Pereraadio stuudio "Objektiivi" salvestamas. Pilt: Markus JärviObjektiivi mikrofoni ees on juhtimisteaduste dotsent Endel Oja, kes esines hiljuti riigikogus ettekandega Rail Balticu teemal, ja EKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme. Jututeemaks on Rail Balticu nime kandva hiiglasliku raudteeprojekti puudused ja ühiskondlik mõju.“Mida rohkem ma seda analüüsisin ja mida rohkem ma informatsiooni sain, seda tõsisemale järeldusele ma jõudsin, et asi seisab tänaseks savijalgadel,” tõdes Endel Oja Objektiivile.“Esimene müüt on see, et asi on paika pandud. Tegelikult nii ei ole. Teine müüt on see, et me saame kiire ühenduse Euroopaga. Ka see ei vasta tõele. Olemasoleva projekti kohaselt on kiirused 170–180 km/h, ent kesketläbi siiski natukene üle 100 km/h. Kolmas müüt on see, et ta läheb Euroopani välja. Ta ei lähe Euroopani välja, vaid lõpeb ära Poola-Leedu piiril. Siis tuleb suur Poola vahele, ja Poola pole üldse öelnud, mida ta kavatseb teha,” loetleb Martin Helme Rail Balticu müügivalesid.Teisipäeval, 13. detsembril, kell 10 alanud riigikogu istungil arutatati Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ettepanekul olulise tähtsusega riikliku küsimusena Rail Balticu tulevikku.Ettekandega astusid üles juhtimisteaduste dotsent Endel Oja, Eesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühingu auliige Illimar Paul, MTÜ Avalikult Rail Balticust juhatuse liige Priit Humal ning EKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme.Käesoleval hooajal on raadiosaade “Objektiiv” Pereraadio eetris üle nädala reedeti kell 19 ja kordusena laupäeval kell 14. Vestlust juhib Markus Järvi.Head kuulamist ja kaasamõtlemist!


title: 5 küsimust Piret Hartmanile

maintext:
5 küsimust Piret Hartmanile
Kultuur 28 Dec 2016 EWR
kul.ee 28. detsember 2016
Detsembri alguses asus Kultuuriministeeriumis ametisse uus kultuurilise mitmekesisuse asekantsler, Piret Hartman. Ta on varem olnud Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimees, Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna tegevjuht ja fraktsiooni nõunik. Piret on ka Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige ning viimati olnud ametis kultuuriminister Indrek Saare nõunikuna muuhulgas ka integratsiooniküsimustes. Piret tutvustab oma nägemusi ja tegevusi uues ametis.
Piret Hartman, peagi saab kuu aega mööda sinu esimest tööpäevast Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantslerina. Kuidas on sisseelamine sujunud?
Sisseelamine on olnud kiire, tihe ja huvitav. Ministeeriumi maja, töökaaslased ja mitmed partnerid on tuttavad juba eelmisest ametist, kuid juurde on tulnud palju uusi teemasid, selgunud mitmeid väljakutseid, mille lahendamisega tuleb kohe pihta hakata. Olen tänulik kõigile, kes on oma avatusega mu sisseelamisele kaasa aidanud.
Millised olid esimesed kohest tegutsemist nõudvad ülesanded ja teemad?
Viimane kiire lihv tuli anda osakonna järgmise aasta tegevuskavale, eelarvele ning 2018. aasta arengukavale. Paralleelselt minu sisseelamisega astus ametisse ka uus valitsus, kes pani kokku nii valitsuse tegevuskava kui ka saja päeva tööplaani. Olulised sisulised punktid koalitsiooni tegevuskavas puudutasid ka kultuurilise mitmekesisuse ja lõimumise valdkonda. Seega pidime koostöös Kultuuriministeeriumi arendusmeeskonna ja ministriga selgitama neis punktides oma soove ja nägemust.
Äsja liitus lõimijate meeskonnaga keelemajade projektijuht, kellega koos oleme püüdnud Narva ja Tallinnasse planeeritavate eesti keele majade kontseptsiooni tulenevalt uue koalitsiooni nägemusest selgust luua. Samuti olen paremini tundma õppinud nii oma meeskonda kui ka koostööpartnereid ning leppinud kokku uue aasta alguses toimuvad ühised arutelud ja tegevused, mis aitaksid omavahelist koostööd veelgi tihendada ning rolle selgitada.
Põlise idavirulasena oled kultuurilise mitmekesisuse ja lõimumisega seotud teemade sees kasvanud. Milliseid viimaste aastate arenguid ja tegevusi pead just kodaniku vaatest ühiskonna sidususe edendamise seisukohalt kõige mõjukamateks?
Pean lugu kõigist neist inimestest, kes seni on sellesse valdkonda panustanud. Palju head on ära tehtud. Hindan Tallinn Music Weeki algatusi. Väga inspireeris sellel aastal Narvas toimunud esimene venekeelne Hackathon, kus just noored paistsid silma oma sooviga kodukohas midagi ära teha. Väga hästi toimivaks pean eesti keele praktiseerimiseks mõeldud keelekohvikute ideed, mis päev-päevalt oma võrgustikku laiendab. Hea meel on, et eetrisse tuli ETV+, kindlasti tuleks selle arendamisega edasi minna.
Mulle isiklikult meeldis väga Tallinna Linnateatri ja Vene Teatri ühislavastus „Teisest silmapilgust“, mis tabavalt ja ilmekalt võttis kokku integratsiooni väljakutsed ja inimeste kogemused. Sarnased inspireerivad projektid näitavad, et me lõimijad ministeeriumites ei ole üksi, vaid neid aktiviste, kes sellesse valdkonda panustada tahavad, on teisigi ning selle üle on mul väga hea meel. Lõimumisega seotud teemad on täna üleval ka poliitikakoridorides ning mul on tunne, et meil on võimalus ühiselt teha lähiajal valdkonnas suured sammud.
Eesti riigi lõimumispoliitika lähtub Kultuuriministeeriumi arengukavast „Lõimuv Eesti 2020“. Millised on arengukava võtmetähtsusega tegevused ja plaanid järgnevatel aastatel?
Tegevusi, mida tahaksin lähiaastatel lõimumise valdkonnas näha ja ära teha, on palju. Neid tuleb iga päevaga juurdegi. Käsil on keelemajade loomine Tallinnasse ja Narva, koostöös Integratsiooni Sihtasutusega püüame jõuda veelgi laiemate sihtgruppide ja koostööpartneriteni.
Keelemajadega loomisega tahaks anda suure tõuke ka eesti keele õppe pakkumise korrastamisele. Lisaks sellele tuleb panustada ka keskkonda, kus keelt praktiseerida. Koostöös keelekohvikutega on soov teha lõimumisvaldkonna „Teeme ära“ ning kaasata vabatahtlikke lõimumistegevuste juurde.
Tahaks nii meie ministeeriumis kui ka teistes avaliku sektori organisatsioonides, samuti eraettevõtjatele selgitada lõimumise olukorda ning leida ja rakendada ühiseid võimalusi sellesse panustamisel. Püüame nii silmast silma kohtumiste kui ka sihtasutuse konverentside toel pidada enam debatti ka poliitikutega.
2018. aastal tuleb alustada ka uue valdkonna arengukava koostamist. Kuna ühe olulise väljakutse ja murekohana näen eesti inimeste avatust lõimumise ja rändepoliitika vallas, siis on mul tunne, et uus arengukava peab just siin pakkuma rohkem lahendusi. Hirme ja eelarvamusi tuleb leevendada ning leian, et see on ministeeriumide ühine ülesanne.
Soovime rohkem kaasata noori ning panustada tegevustesse, mis neid puudutavad. Plaanime juba uuel aastal koostöös õpilasvahetusprogrammiga VeniVidiVici käivitada pikemaajalise õpilasvahetuse programmi, kui seni oli võimalik. Kindlasti peame koostöös partneritega läbi mõtlema ka uussisserändajate lõimumistegevused.
Kokkuvõtteks, kes vastutab sidusa ühiskonna eest Eestis, selle loomise ja arendamise eest tervikuna?
Meie kõik. Lõimumine on ühiskonnas horisontaalne teema; väärtus, mida me kõik jagades saame tugevdada. Eestis elab paarsada rahvust. Nende tunnustamine on esimene samm. Peame tegema kõik selleks, et siin elavad inimesed saaksid võimaluse ühiskonnaelus osaleda ning kaasa rääkida.
Meie, lõimijate ülesanne on läbi mõelda võimalused ja vahendid, mida inimestel selleks vaja on ning neid toetada. Minu ülesanne koos osakonna ja Integratsiooni Sihtasutusega on olla selle tegevuse mootor ning vajadusel ka häiresignaal, partnerite koostöö koondaja ja utsitaja, teisisõnu, olla lõimumise “koalitsiooni” laiendamise üheks initsiaatoriks.


description:
Rait Maruste
26. detsember 2016
Rait Maruste | FOTO: Eero Vabamägi
Kui välispoliitiliselt läks nn Magnitski seaduse väljakuulutamisega muljetavaldavalt hästi, siis sisepoliitiliselt, uue koalitsiooni maksuseaduste paketi väljakuulutamisega mitte nii hästi, kirjutab endine Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Rait Maruste.

maintext:
Rait Maruste: vilets algus, proua president
Rait Maruste26. detsember 2016Rait Maruste | FOTO: Eero VabamägiKui välispoliitiliselt läks nn Magnitski seaduse väljakuulutamisega muljetavaldavalt hästi, siis sisepoliitiliselt, uue koalitsiooni maksuseaduste paketi väljakuulutamisega mitte nii hästi, kirjutab endine Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Rait Maruste.Riigieelarve ja sellega seotud maksuseaduste muutmise seaduste ehk nn kobarseaduse menetlemisel jäeti parlamendile valik – kas olla kõige pakutu poolt või vastu, muud võimalust ei antud.Nii toimides ei sõidetud üle ainult demokraatlikule parlamentarismile omasest, vaid lisaks mitmest muustki põhiseaduse olulisest printsiibist ja õigusloome tavast. Parlamendi opositsioon juhtis üsna häälekalt ja ööistungitega tähelepanu seaduse ettevalmistamise nii vormilistele kui ka sisulistele puudustele. Kavandatud muudatuste sisu ja neile jäetud vähese aja ning kaasatuse kohta avaldasid protesti ka paljud asjasse puutuvad mõjukad organisatsioonid. Need kõik jäid paraku kohase tähelepanuta. President pidanuks sellisele õigusvastasele praktikale reageerima.Seaduste väljakuulutamine on Vabariigi Presidendi põhiseadusjärgne kohustus. Seadust välja kuulutades peab president hindama nii seaduse sisu kui ka vastuvõtmise vormi (menetluse) kooskõla põhiseaduse ja seadustega. President võib seaduse välja kuulutada, kuid võib selle ka riigikokku tagasi saata uuesti läbivaatamiseks ja puuduste kõrvaldamiseks. Seda põhiseadusjärgset võimalust on varasemad presidendid ka kasutanud, eriti intensiivselt Lennart Meri, kes pidas õigusriikluse järgimist väga oluliseks.Seaduse sisu hinnates ei saa president sekkuda poliitilise organi – parlamendi – poliitilistesse valikutesse põhjusel, et talle need ei meeldi või et ta ei ole nendega nõus. Seda sinnamaani, kui need valikud ei ole ilmselt põhiseadusega vastuolus. Praegusel juhul põhjendas president väljakuulutamist sellega, et ta ei saa sekkuda kavandatavatesse fiskaalpoliitilistesse valikutesse. Tal puudub sellekohane põhiseaduslik pädevus. Õige. On tõesti raske näha pakutud muudatuste ilmset sisulist vastuolu põhiseadusega, eriti abstraktselt-etteulatuvalt.Kuid leides seda, ei ole presidendi põhiseadusjärgne kohustus veel ammendunud. Hinnata tuleb ka seaduseni jõudmise tee põhiseaduspärasust ja kooskõla teiste seadustega ning demokraatliku õigusriikluse põhimõtete ja tavadega. Ning siin ei saa kuidagi presidendiga nõustuda.Puudusi ja küsitavusi on mitu. Kokkuvõtvalt – viis, kuidas seadusepaketini jõuti ja pakett ise on meie põhiseaduses ette nähtud demokraatliku parlamentarismi, õigusriikluse ja õiguskindluse printsiibiga ning hea õigusloome tavaga vastuolus.Kõigepealt jäeti opositsioonile, aga ka huvigruppidele väga põhjalike ja kohati radikaalsete muudatustega tutvumiseks, nende läbiarutamiseks ja reageerimiseks erakordselt lühike aeg – nädalavahetus. See ei mahu ühelgi viisil hea parlamentaarse tava ja demokraatliku õigusloome protsessi raamidesse.Teiseks oli see kobarseadus, kus ühte kimpu oli seotud kümme väga erinevat seadust ja nende muudatust. Esimese lugemise ajal, kus saaks toimuda parlamentaarne väitlus, muudatusi laual ei olnud. Teisel lugemisel esitati olulised muudatused, kuid debatti enam ei toimunud. Sai ainult küsimusi esitada ja rahandusministri vastuseid kuulata.Lisaks, Eesti õigusloomes on kujundatud heaks, õiguskindlust toetavaks tavaks, et maksumuudatuste jõustumiseks jäetakse vähemalt kuus kuud aega. Sellest vaadati mööda ja ühtlasi ignoreeriti ka õiguspärase ootuse printsiipi.Jääb mõistetamatuks ja veenvalt selgitamata, miks pidi selle asjaga nii kiirustama. Eelarvega töötamiseks oli veel ca 2,5 kuud aega, enne kui põhiseaduslikud tagajärjed saabuksid. Sinnamaani, s.o märtsi alguseni saanuks rahulikult riigieelarvet kasutada senise eelarve kuupõhiseid mahte ületamata.Asi on seda enam arusaamatu, et mitu plaanitud muudatust on mõeldud jõustuma alles 2018 või isegi hiljem! Seega, paketti saanuks probleemideta sisuliselt menetleda ja tarvidusel osadeks lahti võtta. Selleviisiline toimimine näitab kahetsusväärselt koalitsiooni nihilistlikku suhtumist demokraatlikku õigusriiklusesse, kuigi eelnevas retoorikas lubati vastupidist.Loodan, et president mõistab, et lastes läbi selle kobara, on ta käed seotud järgmise võimaliku kobara puhul, kui see peaks tulema. Näiteks sünnitusabi seaduse muudatustega koos tahetakse veel muuta näiteks maksuseadust, kuid ehk ka keeleseadust või kodakondsuse seadust või midagi muud koalitsioonile sobivat?Ebamugavast olukorrast pääsemiseks pöördus president (õigemini oleks öelda lükkas probleemi kaelast ära) õiguskantsleri poole, et see analüüsiks seaduse võimalikku kooskõla põhiseaduse ja seadustega. Paraku on see presidendi põhiseadusjärgne ülesanne, mida ta ei saa delegeerida. President hindab veel jõustumata seaduste kooskõlalisust põhiseadusega. Õiguskantsler aga jõustunud õigustloovate aktide põhiseaduspärasust. Presidendi otsusest kumab läbi soov lasta eelnõul igal juhul jõustuda. On see poliitilise positsiooni valik ja kuidas on see sel juhul kooskõlas presidendi varasemate kinnitustega poliitilisest neutraalsusest?Milline mänguruum jääb õiguskantslerile? Tulla pärast seaduse jõustumist järeldusele, et president on välja kuulutanud põhiseaduse ja seadusega vastuolus oleva seaduse? Põhimõtteliselt võimalik, kuid tegelikult väheusutav. Õiguskantsler pole praeguses põhiseaduslikus korras Vabariigi Presidendi õigusnõunik ega abiline nii, nagu ta oli Konstantin Pätsi ajal.Põhiseaduslikkuse ennetav kontroll presidendi poolt on mõeldud selleks, et hoida ära minetused veel enne seaduse jõustumist. See on mõistlik ja alati kergem ning vähem valulik, kui hakata hindama ja põhjendatusel kohtu kaudu tühistamist taotlema juba jõus olevaid seadusi või nende üksikosi.Vabariigi Valitsuse ja selle juhi väide selleviisilise talitamise õigustuseks oli valitsuse vahetumine ja selle aeg ning erakordselt lühike ajavahemik tegevuskava seadustamiseks. See on silmakirjalik ja ebaveenev kahel põhjusel. Esiteks polnud valitsuse vahetus mingi vääramatu jõu sekkumise tulemus, vaid plaanitud ja läbimõeldud tegevus, milles osales 2/3 eelmise valitsuse osalisi. Ei saa kuidagi eeldada, et parlamendi ja valitsuskogemustega inimesed ei osanud või ei oleks pidanud ette nägema oma sammude võimalikke, sh riigiõiguslikke tagajärgi. Kui valiti just see aeg, siis valiti endale ka mugav ja paraku ka õigusnihilistlik vabandus (et oldi sundolukorras).Teiseks polnud ajaliselt selg sugugi vastu seina ja sellele viitasin eespool. Isegi kui oldi ajasurve all, ei vabanda see põhiseadusest, seadustest ja heast õigusloome tavast ülesõitmist.Kokkuvõtvalt tuleb tõdeda, et demokraatlik õigusriiklus ja põhiseaduspärasus ei saanud tuge, pigem vastupidi.