description: ETV aastavahetuse sisustab «Ärapanija», Kinoteater ja meelelahutus parimate artistide seltsis.

title: Aastavahetus ETVs: kas nalja ka saab?

maintext:
Enne suure peoõhtu algust on päevasel ajal vaatajate ees armastatud mängufilmid «Siin me oleme» ja «Mehed ei nuta», Maire Aunaste monotükk «Äraaetud, kuid ülesmukitud», nostalgiline huumoriprogramm «Meie Uduvere» ja kultuskomöödia «Õhtusöök ühele».
Kell 19.30 jõuab ekraanile Märt Avandi ja Ott Sepa intervjuu Eesti Vabariigi peaministriga. Pöördeline aeg nõuab pööraseid inimesi ning teistmoodi lähenemist.
Avandi ja Sepa intervjuu peaministriga / Karmo Ruusmaa
Morna linnas möödub aastavahetus teisiti kui kunagi varem. Kell 20.30 saab näha «Õnne 13» aastalõpu eri, kus Allanile tundub, et kogu Morna linn on hulluks läinud. Öö jooksul kohtub ta Anneli, Mare, Laine, Krissu, Alma, Jürka ja nii mõnegi täiesti ootamatu näoga.
«Õnne 13» sügis 2016 / Ülo Josing/ ERR
Kell 21.10 saab hoo sisse uusaastapidu kooperatiivis Kukeke. 1987. aasta hakkab lõppema. Vana-aastaõhtu eel peavad Illar ja Ats oma baaris nõu, kuidas aastavahetuse peo pealt võimalikult palju teenida. Arutamise käigus saab Illar šampusepudeli korgiga vastu pead ja kõik järgnev on segasem kui unenäos. Igal juhul astuvad Kukekese baarist läbi nii Ivo Linna kui ka Karl-Erik Taukar, Anne Veski, Koit Toome jpt.
Kell 22.10 pakub mõnusat meelelahutust «Aastavahetus Kinoteatriga». Karmil ja halastamatul pühadeajal saab ühest üksikust Nuustaku lumiste küngaste vahel peidus olevast kõrtsist tormivari kaheksale salapärasele rändurile. Need mehed juba nalja ei mõista, eriti üksteise vastu. Kes väljub sellest punkrist uude aastasse elavana ja kes sulab kevadel lume alt välja? Ja mis roll on selles kõiges Kaja Kallasel? Üks maja, üks õhtu, üks suur küsimus, kaheksa meest ja paar nalja - see on Aastavahetus Kinoteatriga. Osades Tõnis Niinemets, Märt Avandi, Ott Sepp, Priit ja Märt Pius, Peeter Oja, Henrik Kalmet, Andrus Vaarik jt.
Kinoteater / ERR
Pärast Kinoteatri meeleolukat programmi, kell 22.45, jõuab pika pausi järel ekraanile «Ärapanija 2016». Lõppeva aasta võtavad oma väärika põhjalikkusega kokku legendaarsed ärapanijad Mart Juur ja Peeter Oja.
Kell 23.50 on eetris Eesti Vabariigi presidendi uusaastatervitus ning pärast seda jätkub kooperatiivis Kukeke lõbus tantsupidu.
31. detsembri õhtul algusega kell 21.00 on võimalus saata oma sõbrale hea soov aga ETV2 ekraani vahendusel. Tervitustele taustaks on mõnus muusika ehitud suurepärase videopildiga. Tervituste saatmiseks tuleb läkitada sõnum numbrile 15330, kõige ette kirjuta märksõna ETV2. Näide: ETV2[tühik]Meeldejäävat aastavahetust kõigile! Soovib Tiina. Sõnumi hind on 96 senti.
1. jaanuaril pakub ETV vaatamiseks kultusfilme «Vallatud kurvid» ja «Nukitsamees». Kell 12.15 jõuab aga ekraanile Viini filharmoonikute uusaastakontsert, mida juhatab esmakordselt temperamentne Gustavo Dudamel Venetsueelast. Dirigent on kavasse leidnud lisaks Strausside dünastia teada-tuntud lugudele ka harva esitatavaid palasid.
Stseen filmist Nukitsamees / ÕL
Kell 14.50 rullub vaatajate ees lahti «West Side'i lugu». See on üks filmiajaloo kuulsamaid muusikale, adaptsioon samanimelistest Broadway lavastusest, mis ammutas inspiratsiooni Shakespeare'i tuntud draamast «Romeo ja Julia». Tegevus toimub 1950. aastate New Yorgis ja jutustab armastusloo, mille taustaks on kahe rivaalitseva, erineva kultuurilise taustaga noortekamba suhted. Auhinnakapis on sel filmil kolm Kuldgloobust ja koguni kümme Oscarit.
Kell 17.50 pakub muusikalist elamust «Eesti Kontserdi ja Hennessy uusaastakontsert». Traditsioonilisel kontserdil juhatab Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrit dirigent Risto Joost. Kontserdi I osas tuleb ettekandele Saint-Saënsi teravmeelne ja humoorikas «Loomade karneval», kus soleerivad armastatud klaverikunstnikud Kalle ja Kristjan Randalu.
Õhtul kell 20.00 algab «Laulukarusselli» värske hooaeg. Esimeses saates esinevad kõige nooremad lauljad. Saatejuhid on sel hooajal Mai Palling, Kristel Aaslaid ja Märten Matsu.
Kell 20.55 on eetris Riigikogu esimehe uusaastatervitus ning kell 21.25 kutsub telerite ette eluliselt haarav ja puudutav mängufilm «Nullpunkt».
“Nullpunkt” on Margus Karu menuromaanile tuginev draama tänapäeva noorte põletavamatest probleemidest. / Kaader filmist
ETV2 kavas on aastavahetusel mitmekülgne valik filme, samuti saab nautida Adele'i kontserti Londonis. 1. jaanuaril aga rõõmustab ETV2 vaatajaid läbi päeva eetris oleva minisarjaga «Mina ka», mis annab lapsemeelselt lihtsad, kuid tabavad vastused küsimustele, missugune on meie elu tulevikus, kuidas teenida raha ja miks me pimedust kardame.


authors:
Kirke Ert
Foto
Eesti Kunstnike Liit

description: Meie hulgast lahkus 99. eluaastal eesti nahakunsti grand old lady Minni Patune.

title: Lahkus eesti nahakunsti grand old lady

maintext:
Minni Patune sündis ja kasvas üles Viljandimaal talupidaja perekonnas. 1940ndate algupoolel tuli ta õppima Tallinna Varma majapidamiskooli, 1945. aasta talvel asus aga õppima Tarbekunsti Instituudis nahkehistöö erialale.
Minni Patuse elutööks kujunes peakunstniku amet kunstikombinaadi ARS nahaateljees aastatel 1950 kuni 1973. Ateljee peakunstnikul tuli võidelda tööliste voli vastu kujundada oma äranägemise järgi nahkesemete välimust ja määrata koloriiti.
Tal tuli lahendada omavahelisi konflikte ja kadedusi ning ennekõike seista kunstnike õiguste eest, tagada neile sissetulek ja hoida heal järjel kavandite kunstiline tase. Ta tuli sellega toime, jäädes sealjuures viisakaks, delikaatseks, ausaks, õiglaseks, ja tehes peale selle veel ka loometööd.
Minni Patune oli isik, kelle silme alt voolasid läbi aastakümnete vältel kõik ARSile teostamiseks esitatud nahatöökavandid.
1960ndatel hakkas ta tegema taimparknahkseid suuri autoritehnikas vaipu ehk pannoosid. Just nende töödega on Minni Patune naelutanud end meie nahakunsti ajalukku. Teadmine, et igat asja võib teha väga hästi, kui oled tegija, hoidis teda erialatruuna pensionipõlveni välja. Avarust lisas elukestev armastus akvarelli vastu, mida ta samuti on oma näitustel rohkelt eksponeerinud.
Minni Patune säilitas oma elupäevade lõpuni erakordse erksuse, huvi maailma ja inimeste vastu. Ta pidas end kursis päevapoliitikaga ja valutas südant oma eriala toimimise pärast ka veel oma viimasel eluõhtul. Ta oli psühholoogiliselt tundlik ja terane ega muutunud mitte kunagi enesekeskseks. Ta läks läbi oma pika elu igavesti sirge seljaga, sõbralik naeratus näol.
Head teed minemast, armas Minni!
Eesti Kunstnike Liit
Eesti Nahakunstnike Liit
Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
Eesti Kunstimuuseum
Ärasaatmine 14. jaanuaril kell 11.00 Tallinna Kaarli kirikus.

fasttext_language: et


authors:
Kirke Ert
Foto
Suomi
Leena Koskela

description: Soome Vabariik 100 pidustused algavad juba homme, mil poolest päevast hakatakse Helsingis valmistuma õhtuseks ajalooliseks «Uue aastasaja» avapeoks Kansalaistori väljakul. Korraldajad lubavad, et isegi linna peatänav Mannerheimintie peaks muutuma tantsupõrandaks.


authors:
Janar Ala
Foto
Albert Truuväärt

description: Kaido Ole on maalikunstnik. Teda on nimetatud ka üheks Eesti tuntuimaks kunstnikuks välismaal. Samuti öeldakse tema kohta «rahvakunstnik». Eelmise aasta lõpus valiti Ole esimese viie kunstniku hulka, kes hakkasid riigilt saama kunstnikupalka. Riiki natuke veel: enne president Ilvese ametist lahkumist maalis Ole Kadriorgu ülespanekuks Ilvese portree. Riiki oluliselt vähemaks: reedel avas Ole kunstihoones mahuka näituse pealkirjaga «Nogank hoparniis». Kaido Ole on üks kõige kiiremini mõtlevaid ja rääkivaid inimesi, keda olen kohanud. Tema mõte liigub kiiremini kui valgus, kiiremini kui lennuk Concorde. Temaga on väga hea jutu peale saada.

title: Kunstnik, kes töötab igasugustel kütustel


description: Tallinna Linnahalli rekonstrueerimine peaks linna ja riigi põhimõttelise kokkuleppe kohaselt lõppema 2020. aastaks. Tulevane 3500 kohaga kontserdisaal peaks muutuma esinduskontserdisaaliks, mis elavdaks Eesti muusikaelu.

title: Linnahalli uue saali edu sõltub sisust

maintext:
Aasta varem valmib praeguste plaanide järgi ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kauaoodatud uus saal, seega tekib Tallinnasse lausa kaks esindussaali.
Eesti Kontserdi juhi Jüri Leiteni sõnul on Linnahalli puhul peamine see, et tegemist on riigi poolt tunnustatud muinsuskaitse all oleva objektiga, millel loomulikult ei saa niisama lasta laguneda.
«Kas sellest saab akustiliselt hea kontserdisaali, on praeguses olukorras äärmiselt keeruline ennustada. Tähtis on, et Linnahalli tulevane tehniline tase peab olema tulevikku suunatud ning selles valdkonnas, kuhu kuulub ka alustika, ei tohi kokku hoida raha ega môistust,» ütles Leiten.
«Vastasel sel juhul saame järkekordse suure karbi, mida kallis kütta. Maailmapraktika paraku näitab, et organisatsioonid, kes tegelevad ainult saalide väljarentimisega, ise sinna produktsioone tootmata, ei ole just kõige paremal järjel. Milline saaks Linnahalli tulevik olema kontserdisaalina ja publiku tõmbekeskusena sõltub seega eelkõige sisust, millega saali täita kavatsetakse.»
Kultuuriministeeriumi muusikanõuniku Madli-Liis Partsi sõnul on Tallinna Linnahalli ning EMTA saalid olemuselt ja mahult sedavõrd erinevad, et mõlema olemasolu vaid toetab muusikavaldkonna arengut ja avardab võimalusi mitmekesisemaks loome- ning muusikahariduslikuks tegevuseks.
«Edu eeldus on see, et saalide ehitusel panustatakse maksimaalselt kvaliteedile ning asutuste juhtimismudel toetab keskkonna laiahaardeliste võimaluste tarka kasutamist. Kindlasti võiks uue suure kontserdisaali mõju Eestile olla laiem kui vaid muusikaelu elavdamine. Saal võiks muutuda magnetiks rahvusvahelistele tippkollektiividele ja interpreetidele, kelle kontsertidele sõidetakse ka välismaalt. Kui praegu käivad eestlased näiteks Helsingis ja Stockholmis sellise suurusjärgu kollektiive kuulamas, siis uus saal tooks võimaluse koju,» ütles Parts.
Partsi arvates avardaks suure saali tekkimine meie enda muusikutele uusi horisonte repertuaarivalikul, korraldajatel aga võimalusi rahvusvahelisteks koostöödeks, mille puhul partnerivalik sõltub ka esinemispaiga tehnilistest võimalustest ja infrastruktuuri tasemest. «Kindlasti muudaks saalide valiku laienemine Tallinna atraktiivsemaks paigaks muusikavaldkonna rahvusvaheliste mõjuorganisatsioonide võtmesündmustele, konverentsidele ja rändfestivalidele.»


authors:
Hendrik Alla
Foto
Mihkel Maripuu

description: Aasta lõpul algasid pingelised läbirääkimised suure raamatupoeketi Apollo ning kirjastuste liitu kuuluvate kirjastuste vahel. Pärast jõulupühi saatis Apollo kirjastusele Ilmamaa lepingu ülesütlemise teate. Seega ei müüda Apollo raamatupoodides enam Ilmamaa raamatuid, sealhulgas sarja «Eesti mõttelugu» ja mitmeid «Avatud eesti raamat» sarja kuuluvaid teoseid.

title: Apollo lõpetas kirjastuse Ilmamaa raamatute müügi

maintext:
«Täna (kolmapäeval) saatis Apollo tõesti välja kirjad lepingu lõpetamiseks kirjastustele Ilmamaa ja Pegasus, aga samad kirjastused on saanud ka uued lepinguprojektid, mille raames läbirääkimised jätkuvad,» kinnitas Apollo juhatuse liige Mauri Dorbek. «Meil on kõikide partneritega erinevad lepingud. Asja mõte oli see, et saada kõik meie partnerid läbirääkimiste laua taha ja leppida kokku tingimused aastaks 2017.» Dorbek ütles, et on viimase kahe kuu jooksul läbi rääkinud kõigi Apollo partneritega, keda on üle 50, ja kõigiga, välja arvatud Ilmamaa ja Pegasus, on kokkulepe saavutatud.
«Apollo soovis ühepoolselt kehtestada uut hinnakirja, mille järgi hakataks müüdud toodete pealt koguma lao- ja logistikateenuse maksu, mille suurus on kaks protsenti,» ütles kirjastuste liidu tegevjuht Kaidi Urmet. Kirjastused polnud sellest aga huvitatud. «Tarnijatega eelnevalt läbi rääkimata ühepoolsete maksude kehtestamine pole võib-olla kõige sõbralikum moodus asjade ajamiseks,» nentis Urmet.
Pikaajalise koostöö lõpetamise Ilmamaaga Apollo poolt tingis see, et Apollo ei suuda või ei taha võtta Ilmamaalt raamatuid müügile samadel tingimustel, millistel teine Eesti suurem raamatupoodide kett Rahva Raamat, vaid soovib neid saada soodsamatel tingimustel. Ilmamaa jällegi ei pea Apollole eelise andmist põhjendatuks, märkis Ilmamaa esindaja Mart Jagomägi.
Peale Ilmamaa teatas koostöö lõpetamisest eile keskpäeval ka Pegasus, kuid pärastlõunal olid läbirääkimised taas alanud. «Ilmamaa on võib-olla tõesti nišikirjastus, ehkki see on Apollo maine jaoks halb, kui nad ei paku väärtkirjandust. Aga Pegasus annab välja raamatuid laiema lugejaskonna jaoks ning sõnum et ka nemad on lepingu lõpetanud, kahjustab veel rohkem mainet. Ilmamaad paljud ehk ei teagi,» ütles Urmet.
«Loodame, et pooltel õnnestub ikka kokku leppida, sest võita pole koostöö katkemisest kellegi, ei Apollol ega kirjastustel,» ütles Pegasuse juht Andres Tiivel. «Kirjastuste olukord pole kerge ja seda raha pole kusagilt võtta. Raamat pole piimapakk – on see Farmi, Alma, Tere või mingi Läti piim, tarbija neelab need kõik alla. Aga raamatuturul on igal kirjastusel omad autorid ja spetsiifilised raamatud ning kui ostjad vajavad neid raamatuid, siis liiguvad nad sinna, kus neid raamatuid müüakse. Koostöö lõpetamine pole raamatumüüjale kasulik.»
«Kuna kirjastused on oma tulupoole niigi miinimumini viinud, kajastuks lisamaks raamatute hinnas,» ütles Urmet. «Siis vaatavad kirjastajad veel rangemalt käsikirju, mida on üldse võimalik välja anda, aga see muudaks raamatuvaliku vaesemaks.» Müügitabelite tipus troonivad sageli esoteerika-, tervise- ja elulooraamatud. Mitu kirjastust kasutab menukite müügist saadavat tulu selleks, et välja anda kunstiliselt väärtuslikke raamatuid, mille järele on väiksem nõudlus. «Eks kõik kirjastused otsivad oma «soolestikku»,» ütles Tiivel, vihjates kirjastuse Varrak ülipopulaarsele raamatule «Võluv soolestik».
Urmeti sõnul üritas kümmekond aastat tagasi samamoodi ühepoolselt tingimusi muuta ka teine suur raamatumüüja Rahva Raamat ning mitmel kirjastusel on sellest ajast kibedad kogemused. Raamatupoodide arvestuses on Apollo ja Rahva Raamatu turuosa enam-vähem võrdne, aga kuna Rahva Raamatu hulgimüügiosakond varustab ka marketikette, on nende mõju turule suurem. Urmet ei välistanud, et kui Apollo suudab kirjastustele oma tingimused kehtestada, võib Rahva Raamat samuti proovida lepinguid muuta.
Suurkirjastus Varrak kinnitas, et nende koostöö Apollo raamatukauplustega jätkub. ERRi andmetel jätkavad koostööd ka Tänapäev ja Tallinna Ülikooli kirjastus, läbirääkimised kas käivad võis seisavad uue aasta alguses ees kirjastustel Koolibri ja Hea Lugu.


authors:
Kirke Ert
Foto
Alexander Utkin Afp Scanpix

description: Peterburi Maria teater Valeri Gergijevi juhatamisel esitab 29. detsembril Moskvas Tšaikovski nimelises kontserdisaalis Giuseppe Verdi «Reekviemi» Musta mere lennuõnnetuses hukkunute mälestuseks, kirjutab Helsingin Sanomat.

title: Kontsert Punaarmee koori mälestuseks


authors:
Hendrik Alla
Foto
Kairit Leibold Err

description: 2017. aasta on laste ja noorte kultuuriaasta ning see kajastub ka ERRi telekanalite programmides.

title: Uus aasta toob ekraanile "Laulukarusselli" ja palju põnevaid lastesaateid

maintext:
1. jaanuaril kell 20 algab ETVs «Laulukarusselli» uus, 14. hooaeg. 1992. aastal alustanud võistlussari toob vaatajate ette parimad laululapsed kogu Eestist. Need lapsed on olnud oma linna või maakonna lauluvõistluste edukamad ja nüüd on aeg kokku saada teleekraanil. Muidugi ei puudu vahvast saatest üllatused ja laulvad külalised. Lapsed esinevad kolmes vanuserühmas, žürii valib igast saatest välja vanuserühma parimad. Aga televaatajate lemmik kõigist saadetest jõuab otse finaalkontserdile! Oma lemmiku poolt võib hääletada telefoni teel kogu nädala jooksul.
Esimeses saates esinevad kõige nooremad lauljad Eha Merin Nõmm, Kristelle Krooni, Celia Peterson, Lucas Christopher Varema; keskmises vanuserühmas Meribel Ebber, Jessica Buusmann, Georg Paomees, Maria Bianca Kiiler ning vanemas vanuserühmas Vaiko Aasaküla, Oliver Leppik, Elinor Luik ja Helen Alp.
«Laulukarusselli» saatejuhid on sel hooajal Mai Palling, Kristel Aaslaid ja Märten Matsu. Muusikajuht on Urmas Lattikas. Toimetajad Laura Kõrvits ja Birgit Rae, režissöör Elo Selirand, produtsent Kadi Katarina Priske.
Alates aasta esimesest päevast saab ETV ja ETV2 ekraanil näha ka muhedaid klipikesi värskelt valminud minisarjast «Mina ka», kus lapsed annavad lihtsad, kuid tabavad vastused küsimustele, missugune on meie elu tulevikus, kuidas teenida raha ja miks me näiteks pimedust kardame. Minisarja režissöör on Liis Mehine, toimetaja Kadri Tiisel. Samuti saab teleekraanil näha videolõike, kus tuntud inimesed, näiteks Ivo Linna, Lenna Kuurmaa, Urmas Vaino jt. meenutavad oma lapsepõlve.
ETV2 jätkab ka uuel aastal traditsiooni pakkuda nädalavahetuseti vaatamiseks rohkesti südamlikke ja põnevaid lastefilme. Samuti saab ETV2 vahendusel nautida hommikuti rohkesti multifilme ning pärastlõunatel ka pikemaid lastele mõeldud sarju ja saateid. Algav laste ja noorte kultuuriaasta annab inspiratsiooni ka igapäevasarjale «Lastetuba», mis veebruaris jõuab juba oma tuhandenda eetriõhtuni.
2017. aasta sügishooajal jõuavad aga ETV eetrisse «Lotte lood». Uudishimuliku koeratüdruku ja tema sõprade elu jõuab laste ette esmakordselt telesarjana. «Lotte» autorite Heiki Ernitsa, Janno Põldma ja Andrus Kivirähki kirjutatud lood lavastab armastatud tippnäitlejatega Ain Mäeots, režissöör on Elo Selirand.
Juuli alguses toob ERR vaatajateni noorte laulu- ja tantsupeo kontserdid ja etendused. Kõiki rahvusringhäälingu ettevõtmisi laste ja noorte kultuuriaastal kajastab ka veebileht lastejaam.ee.


authors:
Kaarin Kivirähk
Foto
Kadi Estland
Kristjan Teedema
Kaari Kivirähk
Toni Läänsalu
Karel Koplimets

description: Lõppev aasta on olnud poliitiliste sündmuste poolest päris hirmuäratav ning internet muidugi selle koha pealt ei vaiki. Juba levivad naljad, kuidas on võimalik lõppevat aastat popkultuuri abil kokku võtta. Näiteks pannakse kõrvuti kaks Frodo pilti: üks on «Sõrmuste isanda» filmi algusest, kus Frodo on veel rõõmsameelne lokkis peaga kääbikupoiss, ja teine filmi lõpust. Seal on Frodo jõudnud Mordorisse, tema nägu on põlenud ja hing ilmselt ka. «2016. aasta algus versus 2016. aasta lõpp,» ütleb piltide all olev kommentaar.

title: Kunstiaasta 2016 ehk kuidas Frodo jõudis Mordorisse


authors:
Janar Ala
Foto

description: Meie hulgast lahkus  graafik, fotograaf ja väsimatu kunstiilma seltskonnasündmuste jäädvustaja Jaan Klõšeiko.

title: Suri tähelepanuväärne eesti graafik ja fotograaf


authors:
Pille-Riin Purje
Foto
Herkko Labi

description: Teatriaastal 2016 õnnestus mul näha täpselt 200 etendust – eks ma aastalõpu liginedes lavastasin arvu nimme ümmarguseks. Neist erinevaid lavastusi 125, seega 75 teatriõhtut korduvvaatamised. Rabetõtlevas ajas pole lihtne leida tasakaalu panoraamvaatamise ehk teatrimaastikul silma peal hoidmise ja iseenda jaoks olulistesse lavastustesse süvenemise vahel. Mõlemat hästi ei jõua, tuleb teha kompromisse.

title: Teatriaasta kokkuvõte. Kõige tähtsam on erikaal


authors:
Kirke Ert
Foto
Peeter Langovits

description: Kaante vahele on saanud 328 lehekülge armastatud balletitantsija ja näitleja Ülle Ulla (1934–2016) mälestusi elust, kauaaegsest tegevusest ja paljudest teekaaslastest Estonia teatris. Tantsijannat abistas käsikirja loomisel ja fotode valikul tema tütrepoeg – teatrikriitik, maalikunstnik ja komponist Mattias Sonnenberg.

title: Ilmus Ülle Ulla raamat "Ma armastasin Estoniat"

maintext:
Teatrimälestuste kõrval avab raamat lugejale uksed ka enamasti mahavaikitud aega, milleks on sõjaeelsed ja -aegsed aastad. Harva, kui kellelgi õnnestub elu ja teatrit meenutada sedavõrd elamuslikult ja faktitruult, nagu see on kirjas Ülle Ulla raamatus.
Ülle Ulla (1934–2016) mälestusi elust, kauaaegsest tegevusest ja paljudest teekaaslastest Estonia teatris. / Kirjastus SE&JS
Et näitlejana nii särav ja anderohke Ülle Ulla oli inimesena ääretult tagasihoidlik, avab raamat nüüd mõndagi niisugust, mida me varem ei teadnud. Ulla mälestustesse sulanduvad lühiülevaated Estonias tegutsenud lavastajatest ja ballettmeistritest ning nende töödest. Raamatus on eraldi peatükid ka Draamateatrist ja kunagisest säravast Viru varieteest.
Rohkete fotodega illustreeritud teos sisaldab mitmete teatriinimeste kirjapanekuid Üllest ja Estonia teatrist ning Hedi Rosma intervjuu Ita Everiga.
Raamatu andis välja kirjastus SE&JS. Toimetajad on Sirje Endre ja Mattias Sonnenberg. Kujundaja Andres Tali.


description: Kasahstani stepid olid aastatuhandeid pigem kohaks, kust igasugused hordid läbi ratsutanud ja võim pigem seotud nomaadluse kui püsiva asustusega. Kuid kohanimi Altÿnkazgan tähistab nüüdsest isegi suuremat kivimonumentide pühamut kui Inglismaal paiknev Stonehenge. - DELFI

title: Ehitatud hunnide poolt? Hiiglaslik monumendikompleks Kasahstani stepialal

maintext:
Kasahstani stepid olid aastatuhandeid pigem kohaks, kust igasugused hordid läbi ratsutanud ja võim pigem seotud nomaadluse kui püsiva asustusega. Kuid kohanimi Altÿnkazgan tähistab nüüdsest isegi suuremat kivimonumentide pühamut kui Inglismaal paiknev Stonehenge.
Käesoleval aastal avalikuks tehtud arheoloogiline ime paikneb Kaspia rannikualal Manggõstau poolsaarel ja on ligemale 1500 aastat vana, mis võimaldab selle ehitajateks pidada kas hunnide hõime või mõnd nende mantlipärijate kaganaati.
Hunnid on jätnud Euroopa ajalukku hirmsa jälje, kuigi ehk neid otseselt Rooma impeeriumi põrmustajaks pidada ei saagi, läks Attila juhitud hiigelhordi peatamiseks vaja roomlaste ja germaanlaste ühisarmeed Katalaunia väljadel, aastal 451 m.a.j.
Pärimuse järgi tulid hunnid Volga-tagustelt aladelt, juba m.a.j. 1. sajandil olid end sisse seadnud tänase Kasahstani aladel, sajand hiljem valgunud ka Põhja-Kaukaasiasse, ning 4. sajandiks loonud Euraasias laiuva hiigelriigi, mis püsis koos küll vaid valitseja isikliku autoriteedi najal. Attila surm 453. aastal võttis hunnideohu Euroopa kohalt, kuid sugulashõimud Kesk-Aasia steppides ei kadunud veel niipea. Ja ei saa eirata ka Hiina pärimust, mis peab ka hunne selleks ohuks, mis sundis Hiina põhjapiirile rajama Suurt Hiina müüri.
6. sajandiks oli nendel aladel kujunenud aga hunnide arvatava sugulasrahva - türkide - nn Göktürki kaganaat, mis haaras enda alla kogu Põhja-Kaukaasia, tänased Kasahstani, Usbekistani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Ida-Türkestani ja nii Sise- kui ka Välis-Mongoolia alad.
Enamvähem sellesse ajajärku jääb ka Kasahstanis nomaadide poolt rajatud Altÿnkazgani kivipühamu, mis katab 120-hektarilist territooriumi ja kuhu on püstitatud mitmesuguseid kivist monumente ja tahvleid. Avastusest teatasid arheoloogid Andrei Astafjev ja Jevgeni Bogdanov hiljuti ajakirjas Ancient Civilizations from Scythia to Siberia.
Väiksemad kivisambad seal on mõõduga 4x4 meetrit, suuremad lausa 34x24 meetrit. Monumentidele on sisse raiutud relvade ja loomade kujutisi, algselt on nad aetud püsti, kuid eks aeg ja loodusjõud ole hiljem oma töö teinud.
Altÿnkazgan avastati väidetavalt alles 2010. aastal, kui keegi kohalik mees metallidetektoriga seal "aardeid" otsis ja hõbetatud sadula leidis, vahendab LiveScience. Rahapuudusel said arheoloogid labida kõrbes mulda lüüa alles neli aastat hiljem ja eks põhjalikum töö seisab alles ees.
Arheoloogid on esialgu pidanud otstarbekaks selle kivipühamu püstitamisega seostada just hunne, kelle hiilgeaeg oli parajasti lõppemas. Dateerida on aga õnnestunud esimesena leitud hõbetatud sadulat, mitte veel naabruses asunud kivimürakaid. Leiti ka üksik haud, kuid inimene oli sinna maetud sajandeid hiljem.


description: 5. oktoobril 1991 tegi testlendur Vladimir Jakimov laskumise nõukogude lennukikandja Admiral Gorškov pardale ja lennuk Jak-141 süttis. Sellest sai viimane piisk karikasse, mille tulemusel kogu vertikaalselt õhku tõusvate ja laskuvate (VTOL) hävituslennukite programm sai NSV Liidus kuulsusetu lõpu. - DELFI

title: Miks venelastel ei ole ühtki vertikaalselt õhku tõusvat hävitajat?


description: Piraatlus ei tähista sugugi romantilisi tegelasi teleekraanil, vaid ikkagi pussnugade ja kalašnikovidega relvastatud röövlijõuke, kes kiirete paatidega suurte laevade juurde kihutavad, pardale ronivad ja sealset meeskonda suure lunaraha lootuses pantvangi tahavad võtta. Teised hiilivad küll lihtsalt pardale ja varastavad midagi, sest see on oluliselt ohutum viis. - DELFI

title: Kui röövlijõuk ronib laeva: selline on tänasel päeval seis piraatidega maailmas

maintext:
Piraatlus ei tähista sugugi romantilisi tegelasi teleekraanil, vaid ikkagi pussnugade ja kalašnikovidega relvastatud röövlijõuke, kes kiirete paatidega suurte laevade juurde kihutavad, pardale ronivad ja sealset meeskonda suure lunaraha lootuses pantvangi tahavad võtta. Teised hiilivad küll lihtsalt pardale ja varastavad midagi, sest see on oluliselt ohutum viis.
Piraatluse kuldaeg võis ju olla 15.-19. sajandil, aga probleem pole kuskile kadunud. Tõelised piraatluse kolded leiduvad Indoneesia vetes, Bengali lahes, Guinea lahes, Hiina rannikul, Adeni lahes ja üha enam ka Kariibi meres. Somaalia piraadilaevad on tänaseks küll juba enamikus sõelapõhjaks lastud. Viimase aastakümne suurimaid saavutusi ongi see, et ka kaubalaevad on tihti relvastatud saatemeeskondadega, kes ei kõhkle piraatide pihta tuld avada.
Rahvusvahelise Kommertskoja (ICC) peetav lehekülg Commercial Crime Services peab põhjalikku andmebaasi piraadirünnakute kohta, mis suunatud laevade vastu maailmamerel. Järgnevalt nende andmetest.
Ülekaalukalt suurim piraadipesa paikneb praegu regioonis, mis sisaldab Indoneesiat, Singapuri, Malaisiat, Filipiine ja ka Vietnami:
2016. a piraatide rünnakud laevadele. https://www.icc-ccs.org
Suuruselt järgmine piraadipesa paikneb Guinea lahes, ennekõike Nigeeria vetes, aga ulatub ka Angolani:
2016. a piraatide rünnakud laevadele. https://www.icc-ccs.org
Paistab, et Somaalia ja Jeemeni vetes on enamik piraadilaevu juba sõelapõhjaks lastud, sest tänavune pilt piraatide edu küll ei näita. Aga piraate leidub piki Aafrika idarannikut Lõuna-Aafrikani välja. Euroopa Liit käivitas 2008. aastal just Somaalia vetest piraatluse väljatõrjumiseks operatsiooni Atalanta, mida hiljuti pikendati veel 2018. aastani, Kui 2009-2011 tuvastati seal 163 - 176 piraadirünnakut aastas, siis 2014 vaid kaks, mullu mitte ühtegi ja tänavu üks. Ilmselgelt on sõjalised võtted piraatide vastu juba vilja kandnud:
2016. a piraatide rünnakud laevadele. https://www.icc-ccs.org
Kariibi mere piraatlus ehk päriselt ei õitse, aga on selge, et Colombia ja Venezuela röövlijõugud ja kartellid on leidnud järgijaid ka merel:
2016. a piraatide rünnakud laevadele. https://www.icc-ccs.org
Laiem kaart näitab, et piraatidel on pidu ka India ja Bangladeshi vetes, ootamatult aga ka Hiina rannavetes Ida-Hiina ja Kollases meres. Samal ajal on Hiina oma laevastiku koondanud arusaamatuks relvatäristamiseks Lõuna-Hiina meres, üldse mitte piraatide, vaid naaberriikide aadressil.
2016. a piraatide rünnakud laevadele. https://www.icc-ccs.org
Näiteid detsembrikuust:
1.12. Tabaneo, Indoneesia - rutiinse vaatluse käigus märgati kolme röövlit laevatekil, meeskond lõi häiret ja haaras relvade järele, piraadid põgenesid laevalt.
1.12. Luanda, Angola - kaks röövlit ronis tankeri tekile, kuid kui meeskond häiret lõi, piraadid põgenesid, kätte juhtunud kraami kaasa viies
2.12. Kabil, Indoneesia - ankrus oleva kaubalaeva tekil märgati röövleid. Meeskond lõi häiret, piraadid põgenesid tühjade kätega
7.12. Muara Berau, Indoneesia - ankrus seisval kaubalaeval märgati eemalduvat kiirpaati, uurimisel selgus, et röövlid olid murdnud sisse kaubaruumidesse ja seal olnud kraami kaasa viinud.
8.12. samas piirkonnas - kolm röövlit ronis kaubalaeva tekile, meeskond lõi häiret, piraadid põgenesid varastatud kraamiga.
8.12. Sabah, Malaisia - võimud lasid piraadipaadil maha kolm inimest ja võtsid kaks vangi. Ilmnes, et üks tapetust oli terrorirühmituse Abu Sayyaf juhtivaid tegelasi Abraham Hamid.
8.12. Pearli rannik, Filipiinid - kaubalaevale lähenes kiirpaat kolme piraadiga, meeskond aktiveeris laeva kaitsemeetmed ja kiirendas eest ära. Nähes, et laevale lähenemine on juba ohtlik, jätsid piraadid rünnaku katki.
12.12. Lagos, Nigeeria - kiirpaadiga lähenenud kolm röövlit üritas köit kasutades tankeri tekile ronida, pardal olnud kaitsemeeskond tulistas röövleid, kes seepeale põgenesid.
15.12. Qua Iboe, Nigeeria - kaheksa röövlit üritas redeleid kasutades oma paadist ankrus seisvale tankerile ronida. Meeskond kutsus Nigeeria laevastiku appi, patrullaluse lähenedes piraadid aga põgenesid.
21.12. Katakhali jõgi, Bangladesh - kohalikule reisilaevale tungis kümme piraati, kusjuures üks meeskonna liige sai haavata ja teine jäi kadunuks. Ligemale 40 reisijalt rööviti kulda ja ehteid, 20 mobiiltelefoni ja raha. Piraadid pääsesid takistamatult põgenema.


description: 1956. aastal avati Otepääl uus kahekorruseline universaalkauplus mis kujutas endast moodsat kaubamaja kaasaegse sisutusega ning koos laia kaubavalikuga pidi sellest saama kogu rajooni uhkus. Vastupidiselt aga lubatud suurele tootevalikule, oli tihti just puudus erinevatest igapäevaesemetest. - DELFI

title: VANAD KAADRID 1956. AASTAST: Uue Otepää kaubamaja avamist saatsid pikad järjekorrad ning väike Anu sai uued kingad!


description: Eesti Päevalehe, LP ja Delfi 2017.–2018. aasta suurprojekt on 100 Eesti perekonna lugude kogumine ja avaldamine, mis kulmineerub 24. veebruaril 2018, kui tähistame omariikluse 100. aastapäeva. - EPL.DELFI.EE

title: Kogume kokku 100 Eesti perekonna lood, mis kannavad meie ajaloo rõõmu, valu ja argipäeva

maintext:
Eesti Päevalehe, LP ja Delfi 2017.–2018. aasta suurprojekt on 100 Eesti perekonna lugude kogumine ja avaldamine, mis kulmineerub 24. veebruaril 2018, kui tähistame omariikluse 100. aastapäeva.
Oleme elanud aastasadu tuulepealsel maal, kuhu on jõudnud iga suurema üleilmse sõja- ja heidutustegevuse lained. Oleme elanud õnnelikku, traagilist, hirmunud, lootusrikast ja lootusetut elu. Oleme mõelnud valgest laevast ja oleme üksteist kaugele maale saatnud.
Oleme väikerahvana suutnud olla suured ja vaprad ning lükata käima protsesse, millega pole hakkama saanud meist kümneid kordi suuremad, rikkamad, sõnakamad.
Iga rahvas koosneb peredest. Pered on iga maa nägu, käed ja peegel ehk ajalugu. Sada aastat on raputanud meie maad ja rahvast, kogu Eesti viimase sajandi ajalugu on talletanud meie mällu, pildialbumitesse, hirmudesse ja rõõmudesse. Me elame võib-olla liiga palju minevikus, aga mineviku valuta ei suudaks me olla täna majakaks Euroopale ja maailmale.
Ilona Martson kirjutas 2007. aastal Sirbis Valentine Nõlvaku raamatu „Ellujääja” kohta:
„Tegelikult võiks iga inimene, kes on elanud pika elu, kirjutada mälestusi. Kas need mälestused on loetavad ka raamatuna, sõltub sellest, kui kogemusterikas see elu on olnud ja kui veenvalt, meisterlikult, köitvalt need on kirja pandud. Nagu igas kirjandusžanris, kohtab ka memuaristikas erandeid; teatud mõttes ületab hästi kirjutatud teos alati etteantud piirid, pakub rohkem, kui raamatut avades arvata oskad. Üsna hiljuti ilmunud Valentine Nõlvaku „Ellujääja. Mälestused” on just selline teos.
Iga rahvas koosneb peredest. Pered on iga maa nägu, käed ja peegel ehk ajalugu.
Ühest küljest on see kirja pandud eluloona, lineaarselt kulgeva biograafiana, kuid jutustus haarab lugeja sedavõrd kaasa, et tekib tahtmatult kahtlus: kas ikka tõesti pelgalt elulugu, ühe napi haridusteega naise lugu? Selles raamatus on kahtlemata stseene, mis oma intensiivsuses, sisus ja vormis saavad laiema haarde. Siin on Charles Dickensit ja Silver Annikot, Aleksandr Solženitsõnit ja noort Mats Traati. Näib, nagu oleks autori algne kavatsus olnud tõesti kirja panna autobiograafia, isegi erilise avaldamislootuseta, n-ö perekondlikus siseringis lapselastele lugemiseks. Kuid siis on ta läinud hoogu, jutuvestja on saanud tuule tiibadesse, tema loomulik and on ärganud ning särab täies ilus ja väes.”
Martsoni arvustus ühe tavalise Eesti naise – Valentine Nõlvaku – mälestuste kohta on kõige imetlusväärsem näide, kuidas dramaatilised lood jooksevad mööda tavalisi inimesi. Ei pea olema tsaari õukonnateenija, suurtööstur, riigiametnik, valge ega punane, teisitimõtleja ega õukonnalaulik – saatus karistab või õnnistab kõiki võrdselt.
Viimase 25 aasta jooksul on meil ilmunud palju mõjusaid, õpetlikke, aga ka ennast õigustavaid ja upitavaid või lausa tegelikkust muuta püüdvaid mälestusi. Oleme lugenud ja vaadanud ajaloo keerdkäike mitme nurga ja emotsiooni kaudu. Kokkuvõttes on kõigil õigus – mälu ja tunded on isiklikud, absoluutsele tõele keegi ei pretendeeri.
Eesti Päevaleht ja Delfi alustavad Eesti 100. aastapäevaks 100 erineva perekonna lugude kogumist. Me tahame, et lood ulatuksid Eesti iseseisvuse algusaastatesse ja jõuaksid välja tänasesse päeva, mil pered on (taas) mööda maailma laiali paisatud. Nüüd vabatahtlikult.
Otsime lugusid, kus pered on kodumaal laiali aetud ja siis mööda ilma laiali saadetud;
otsime peresid, mis tekkisid Eestist kaugel ja siis jõudsid tagasi kodumaale;
otsime peresid, kus lapsed pole näinud oma vanemaid või vanemad enam ENSV-d või Eesti Vabariiki;
otsime peresid, kes pärinevad Eestist, aga pole kunagi oma jalga Eestisse tõstnud;
otsime peresid, kelle naabrimees saatis Siberisse või kelle armastus algas mõnes Euroopasse rajatud pagulaslaagris;
otsime peresid, kel õnnestus Nõukogude ajal vabasse maailma põgeneda;
otsime peresid, keda saatus on läbi 100 aasta kaitsnud;
otsime peresid, keda on liitnud või lahutanud Põhjamaades töötamine;
otsime peresid, kelle põlvnemisele on sõjad ja okupatsioonid kriipsu peale tõmmanud;
otsime peresid, kus kõik ei räägi eesti keelt;
otsime peresid, kus on peidus vastutus meie riigi saatuse eest.
See on kõigest esimene ja lihtsustatud valik lugusid, mida me teame Eesti ajaloost. Aga 100 aasta jooksul on meie ümber olnud rohkem värve kui sõjad, vallutamised, okupatsioonid, iseseisvumised. Just neid me otsimegi – et suudaksime leida pered, millest igaüks räägiks originaalset lugu, nii et kokkuvõttes tekiks mosaiik meie inimeste rõõmudest ja kannatustest.
Tahame leida perekondi, mis õpetaksid, kohustaksid ja julgustaksid. Tahame leida lugusid, mis rabaksid oma lihtsuse, siiruse või dramatismiga. Me ei taha teha kedagi paremaks ega halvemaks, me ei taha kedagi kaitsta ega mustata, tahame näidata ajaloo 100 aastat Eesti perekondade kaudu.
Me hoidume hinnangutest ega hakka ajaloo kohtumõistjateks.
Öeldakse: „Me suudame kõik oma silmad sulgeda tänase reaalsuse, aga mitte mälestuste ees.”
Meie ei tahagi mälestuste ees silmi sulgeda, me tahame mälestustest ehitada monumendi: alustame lugude avaldamist 2017. aasta suvel ja lõpetame 2018. aasta 24. veebruaril.
Meie ei tahagi mälestuste ees silmi sulgeda, me tahame mälestustest ehitada monumendi.
Et saada parim ülevaade Eesti perede lugudest, eelkõige nendest, millest pole seni räägitud, vajame lugejate abi. Palume, et te kirjutaksite ning viitaksite, pakuksite ja soovitaksite peresid ja inimesi, kelle kaudu saame näidata Eesti Vabariigi ajaloo kulgu.
Me võtame teiega või nende perekondadega ühendust, aga igal juhul teeme seda diskreetselt ja kui mõni pere ei soovi oma saatust kaasmaalastega jagada, siis me austame seda otsust.
Suurprojekti „100 Eesti peret” veab Ester Vaitmaa, kes ootab ideid, mõtteid ja mälestusi aadressile ester.vaitmaa@delfi.ee.


description: Kuigi meedias räägitakse inimjahist, on linnas samal ajal vaikne. Eile avati ka terrorirünnaku alla jäänud Breitscheidplatzi jõuluturg. - EPL.DELFI.EE

title: Elu Berliinis käib püssimeeste valve all tavapärases rütmis

maintext:
Kuigi meedias räägitakse inimjahist, on linnas samal ajal vaikne. Eile avati ka terrorirünnaku alla jäänud Breitscheidplatzi jõuluturg.
Kuigi 12 inimese elu nõudnud terrorirünnak tabas Berliini Breitscheidplatzi jõuluturgu alles mõni päev tagasi, nihkub linna elu tagasi oma tavapärasesse rütmi. Ka rünnakus kannatada saanud jõuluturg avati eile varahommikul uuesti. Terrorist andsid tunnistust ainult sündmuspaiga lähedale pandud küünlad ja lillemeri – ala, mille kriminalistid olid algul sisse piiranud, tehti pärast uurimist nii puhtaks, et jõuluturult läbi kõndides ei pruukinudki aru saada, et seda kohta tabas rünnak. Hoolsamalt vaadates võis siiski müügiputkadel näha üksikuid vigastusi ja maas uurijate spreivärviga joonistatud märke. Pärast kahte päeva avati jõuluturu kõrval jälle ka liiklus, kuid paika, kust veok jõuluturule sisse sõitis, veetakse ette betoonplokid. Hommikul tööle tõttavad berliinlased heitsid õnnetuspaigast läbi kõndides tühjaks jäänud müügikohtadele põgusaid pilke, kuid kauemaks ei seisatanud keegi. Ent kuna arvatav mõrvar on endiselt jooksus, on kõigile Berliini jõuluturgudele pandud korda looma ja turvatunnet pakkuma täielikus valmisolekus julgeolekutöötajaid.


description: Eestlased on Euroopa kõige laisemad gripi vastu vaktsineerijad: eelmisel hooajal oli neid vaid 1,1%. - EPL.DELFI.EE

title: Gripp nõudis kolm inimelu


description: Pärast mitut ebaõnnestunud katset valiti sel sügisel justkui poliitiliseks kompromissiks me uueks presidendiks üldsusele vähetuntud, ent sisult kõva senine kõrge euroametnik Kersti Kaljulaid. Esimene Eesti naispresident – sel on sümboli tähtsus. - EPL.DELFI.EE

title: Naiste tähtsus suureneb otsustavalt. Esimesed märgid

maintext:
Pärast mitut ebaõnnestunud katset valiti sel sügisel justkui poliitiliseks kompromissiks me uueks presidendiks üldsusele vähetuntud, ent sisult kõva senine kõrge euroametnik Kersti Kaljulaid. Esimene Eesti naispresident – sel on sümboli tähtsus.
Ent kas see on ka märk sellest, et me riigi areng on jõudnud niikaugele, et tegusad naised julgevad lõpuks ometi realiseerida oma (keskmiselt) paremat haritust ja võtavad üha julgemalt ohjad enda kätte, nagu on naisjuhid võtnud rooli aina rohkemates linnaliinibussides?


description: Eesti oludega kohaneda oli kohati üliraske: naasjatel polnud elu- ega töökohta, õppimine oli piiratud, lapsi narriti viletsa eesti keele pärast. - EPL.DELFI.EE

title: Siberist kodumaale naastes tuli paljudel kogeda pettumusvalu


description: Korrakaitsesüsteem vajaks nullist üles ehitamist, aga liidumaad ei taha sõltumatusest loobuda. - EPL.DELFI.EE

title: Pärast terroriküttide uut läbikukkumist nõuavad saksalased korravalvereformi

maintext:
Korrakaitsesüsteem vajaks nullist üles ehitamist, aga liidumaad ei taha sõltumatusest loobuda.
Pärast Berliini terrorirünnakut pole Saksa poliitikutel enam võimalik riigi julgeoleku lünkadest mööda vaadata. Vähe sellest, et valitsus ei suutnud varem Itaalias kriminaalkorras karistatud ja illegaalselt Saksamaale sisenenud Anis Amrit riigist välja saata ega isegi pärast uusi süütegusid pikemalt kinni pidada. Nagu uurijate viimastest andmetest nähtub, sai Amri pärast 12 inimese tapmist takistamatult läbi Saksamaa liikuda ja Hollandi piiri ületada. Sealt sõitis ta bussiga Prantsusmaale ja seejärel rongiga Milanosse, langedes viimaks juhusliku politseipatrulli kuuli tõttu.
Tõik, et Euroopa tagaotsituim kurjategija võib viie päeva jooksul ületada kolme riigi piiri ja reisida tuhandeid kilomeetreid, näitab ka laiemalt euroliidu riikide võimetust omavahel koostööd teha. Ent Saksamaa sisejulgeoleku korralduses valitsev kaos on eriti märkimisväärne. Maailmasõjajärgse okupatsiooni pärandina on kõigil 16 liidumaal nii oma politseijõud kui ka julgeolekutalitus, millest üks tegeleb tavaliste kurjategijate ja teine terroristidega.


description: Pühaderahu toob see, kui inimesed pühendavad üksteisele aega ning naudivad meeldivat koosviibimist. Samas on aga igal aasta perekondasid, kelle südamliku koosviibimise lõhub liigne alkohol. - EPL.DELFI.EE

title: Kristian Jaani: ükski laps ei peaks jõuluõhtul kutsuma politseid oma vanematele, sest nad joovad ja kaklevad

maintext:
Pühaderahu toob see, kui inimesed pühendavad üksteisele aega ning naudivad meeldivat koosviibimist. Samas on aga igal aasta perekondasid, kelle südamliku koosviibimise lõhub liigne alkohol.
Eelmise aasta jõulupühade ajal saime telefonikõne 11-aastaselt nutvalt poisilt, kes palus abi, sest kartis vanemate pärast. "Mu vanemad on purjus ja kaklevad. Tulge appi!" Rahulikud jõulud said lapse silmades hoopiski teise värvingu. Kahjuks polnud see ainuke laps, kes nägi, kuidas kiirelt tühjenevad pudelid võtavad kaasa võimaluse jõulud rahulikud mööda saata ja sama stsenaarium kordus paljudes kodudes. Ükski laps ei tohiks kunagi sattuda olukorda, kus ta peab helistama ja kutsuma politsei oma vanematele, sest kardab nende pärast. Iga juhtum on isesugune ja me ei saa kunagi väita, et kõikides peredes käivad asjad ühtemoodi. Küll saan aga öelda, et peredes, kus liigtarvitatakse alkoholi, on rohkem tülisid ja kriitilisi hetki. Olmemuredest algavad tülid võivad tähendada aga sinikate ja marrastustega aastavahetusele vastu minemist. Või võetakse aastavahetus vastu hoopistükkis trellide taga.
Mul on kurb meel tõdeda, et olenemata rahulikumast jõuluperioodist oli eelmisel aastal Tallinnas ja Harjumaal ligi 130 perekonda, kus võeti napsu sellises koguses, kus meeldiva vestluse asendas sõim, karjumine või rusikad. Ligi veerandil juhtudel nägid seda olukorda pealt ka lapsed. Kõik algas ilusti, istuti ühise jõululaua taga ja tähistati jõule, kuid üks hetk lauale tõstetud alkoholipudel avas ukse vägivallale.
Üldjuhul on pühade ajal vargusi ja liiklusrikkumisi vähem, kuid sama ei saa ma väita vägivalla kohta. Jõulupühade ajal töötavad politseinikud näevad jõuludel ajal kõike - pisaraid, kurbust, viha, hirmu, pettumust ja ka veriseid põrandaid. Me viime lapsed turvalisse kohta, kui näeme, et tema emad-isad on nii purjus, et ei tule toime isegi püsti seismisega, rääkimata lapse eest hoolitsemisega. Me kohtume tänavatel inimestega, kes ei taha koju minna, sest neid ootab jõuluvana asemel purjus ja asju loopiv abikaasa.
Mingil põhjusel on tänapäeval paljudel inimestel arvamus, et pidu ei saa olla ilma alkoholita. Sugulastele ja sõprade saab jõulusoove jagada ka pitsita. Aga tegelikult ei olegi suur alkoholikogus see, mis kõige rohkem hirmutab, vaid ülejoonud inimeste valed ja tihtipeale eluohtlikud otsused.
Ja kui ikkagi sai rohkem alkoholi joodud kui tavaliselt, siis tuleb meeles pidada, et miski ei kiirenda kainenemist nii hästi kui aeg. Palun veendu enne autorooli istumist veendu, et sa oled täiesti kaine. Mitte lihtsalt "ah, vist olen kombes" või "viimane õlle oli kaks tundi tagasi", vaid päriselt kaine ja puhanud. Sinu täit tähelepanu ja õigeid otsuseid on vaja, et ka teised liiklejad jõuaksid tervena lähedaste juurde.
Jõulud ja ka varsti saabuvad aastavahetusepidustused on aeg, mil võiks pöörata rohkem tähelepanu lähedastele ning vähem vägijoogile. Miks ei võiks sarnaselt jaanipühadeaegse „Selge Grupijuhi“ kampaania mõte toimida ka aastalõpupidudel ja seda registreerimiseta. Alati ei pea enda nime kuhugi kirja panema, et midagi lubada. Vahepeal piisab ka peas tehtud kindlameelsest otsusest, et sel korral on teistmoodi.
Lihtsad lubadused, mida igaüks võib anda - tarbida alkoholi mõistlikult ja mitte istuda purjuspäi rooli -, teevad liikluse turvalisemaks. Lubadus jälgida lähedasi ja veenduda, et nende tehtud otsused on ohutud ning märgata teisi enda ümber. Ja vajadusel aidata või kutsuda abi. Lihtsad asjad, mis võivad teha palju head. Teeme üksteisele jõulukingituse ja äkki ei pea sel aastal ükski laps nägema purjus vanemaid tülitsemas.
Rahulikke jõule ja meeldejäävat aastavahetust!
Kristian Jaani
Põhja prefekt


description: … ja ma ei pea sugugi silmas ainult üht aasta esimest suurt uudist, Zika viiruse puhangut Lõuna-Ameerikas. Korraks Rio de Janeiro OM-igi kohale küsimärgi toonud viiruse vastu polnud vaktsiini, aga ülekantud tähenduses osutusid senised kaitsepookimised võimetuks mitme sündmuse vastu, mida üldiselt võimatuks peeti. - EPL.DELFI.EE

title: Maailmas polnud keegi 2016. aasta vastu vaktsineeritud…

maintext:
… ja ma ei pea sugugi silmas ainult üht aasta esimest suurt uudist, Zika viiruse puhangut Lõuna-Ameerikas. Korraks Rio de Janeiro OM-igi kohale küsimärgi toonud viiruse vastu polnud vaktsiini, aga ülekantud tähenduses osutusid senised kaitsepookimised võimetuks mitme sündmuse vastu, mida üldiselt võimatuks peeti.
Jaanipäeval hõõrus terve Euroopa uskumatusest silmi, sest Suurbritannias EL-i liikmesuse jätkamise küsimuses toimunud referendum ei pidanud läbi kukkuma. Aga ometi läks just nii. Kurikuulus Nigel Farage ja teised EL-i-vastased möönsid rõõmsalt kohe pärast rahvahääletuse tulemuse selgumist, et levitasid oma kampaanias puhataid valesid, kuid eesmärk pühendas abinõu. Isegi kui mõni Brexiti poolt hääletanu nüüd kahetseb, pole sellest abi, sest tegu on tehtud.


description: Eesti Panga ökonomist Rasmus Kattai ütleb, et sisserände suurendamine on möödapääsmatu. - EPL.DELFI.EE

title: Eesti Panga analüütik: tööturul on varsti kolmandiku võrra vähem inimesi

maintext:
Eesti Panga ökonomist Rasmus Kattai ütleb, et sisserände suurendamine on möödapääsmatu.
Millal jõuab kätte aeg, kui Eesti keskmine palk on Euroopa keskmise palgaga samal tasemel?
Meil ei ole nii pikka väljavaadet tehtud. Meie praegune prognoosi horisont on kuni 2019. aastani ja selle perioodi jooksul palk veel järele ei jõua.
Kui madalapalgalised saavad rohkem raha kätte ja suure tõenäosusega suunavad selle tarbimisse, siis millal muutub inflatsioon kahjulikuks?
Inflatsioon muutub kahjulikuks siis, kui see ei ole ennustatav või kui see on väga kiire. Kumbagi Eestis järgmiste aastate kohta öelda ei saa. 2–3% inflatsioonimäär on Eestile täiesti paras, arvestades majanduskasvu tempot järgmistel aastatel ja ülejäänud Euroopaga sissetulekutaseme ühtlustumise kiirust. Pigem ütleksin, et inflatsioon saavutab taseme, mis on Eesti arengu seisukohast sobilikum. See on ennekõike hea uudis, kõrvutades viimase enam kui kahe aastaga, mil hinnatase langes.


description: Valitsus tahab järgmisel aastal tagasipöördujate motiveerimiseks antavat toetusraha suurendada. - EPL.DELFI.EE

title: Saksamaalt lahkus üle 55 000 pagulase


description: Oxfordi sõnaraamat otsustas valida 2016. aasta sõnaks post-truth’i, teisel pool ookeani USA-s valis Merriam-Webster aasta sõnaks surreal’i (sürreaalne). - EPL.DELFI.EE

title: Käsitöövõileib, refivahetus, peenhäälestus - milline neist on Eesti aasta sõna 2016?


description: Eile teatasid kaheksa maakondlikku naiste tugikeskust, et lõpetavad rahapuuduse tõttu töö. - EPL.DELFI.EE

title: Kaheksa naiste tugikeskust teatasid uste sulgemisest


description: 2017. aasta toob hulga seadusemuudatusi. Eesti Päevaleht sõelus neist välja igapäevaelu ja -otsuseid enim puudutavad. - EPL.DELFI.EE

title: Uue aasta head sõnumid puudusekannatajaile ja idufirmadele


description: 23. juuni referendumil otsustab Suurbritannia rahvas, kas nende riik jääb Euroliitu. - EPL.DELFI.EE

title: Yana Toom: jutte „õnnelikust Putinist, kes on ainus, kes Brexitist võidaks” võib vaadelda kui EL-ist lahkumise vastaste raskekahurväge

maintext:
23. juuni referendumil otsustab Suurbritannia rahvas, kas nende riik jääb Euroliitu.
Brittide ajalooline kogemus on hoopis teistsugune kui ülejäänud eurooplastel; Euroopa ühtsus on nende jaoks hoopis väiksem väärtus kui maailma finantskeskuse või maailmaturu liidri staatus. Samas on ka ühtne turg Suurbritannia majandusele äärmiselt kasulik.
Brexiti ‒ Suurbritannia EL-ist lahkumise ‒ mõte ei ole uus; viimastel aastatel on sellest saanud Suurbritannia Iseseisvuspartei omamoodi firmamärk. Kuna see partei jagab valijaskonna osa konservatiividega, siis lubas peaminister Cameron enne järjekordseid valimisi rahvale referendumit Euroliidus osalemise asjus. Pole välistatud, et varsti saab sellest lubadusest krestomaatiline näide selle kohta, millisesse ummikusse võib viia häältejaht.
Peamised poolt- ja vastuargumendid
Brexiti pooldajate peamine argument on, et Suurbritannia astus kunagi kaubandusliitu, mis on nüüd muutunud poliitiliseks ja liigub üha edasi föderaliseerumise suunas. Seejuures on Brüsseli bürokraatia ebaefektiivne, nende läbiviidav poliitika aga pidurdab saare arengut. Niisuguste ideede pooldajad on seisukohal, et EL-ist lahkumine toob Suurbritanniale miljardeid, annab uue hingamise Londoni Cityle kui rahvusvahelisele finants- ja turunduskeskusele. Ja lõpuks annab see võimaluse vabaneda Ida-Euroopa migrantidest, kes „kuritarvitavad” liikumisvabadust, võttes brittidelt ära töökohti ja sotsiaaltoetusi.
EL-ist lahkumise vastased viitavad Brexiti negatiivsetele tagajärgedele: EL-i turud lakkavad brittide jaoks endistviisi avatud olemast, tekkivad lõivud ja piirangud, katkevad ühistegevusahelad. Mõnede hinnangute kohaselt võib kahju ajavahemikul kuni 2020. aastani ulatuda 100 miljardi naela (5% SKP) ja miljoni töökohani. Samuti ei saa briti ettevõtted kasutada rahvusvaheliste turukokkulepete eeliseid, mida EL on sõlminud või tulevikus sõlmib. Ja kõige kahetsusväärsem: järsult väheneb Suurbritannia mõju Brüsselile, olukorrale Euroopas, peaaegu kindlasti aga teravneb „Šoti küsimus”.
Euroliit: kas on põhjust muretsemiseks?
Euroliit võitleb praegu ühtaegu mitmete kriisidega. Kuid euroametnikud on reipad: veel on riike, kes soovivad saada osaks ühinenud Euroopast. Niisuguse kaaluka riigi nagu Suurbritannia lahkumine oleks aga paratamatult negatiivne signaal: kui britid põgenevad laevalt, siis tähendab see, et nad ei usalda kaptenit, st eurobürokraatiat. Brüsselis on kombeks end hirmutada ka nn doominoefektiga, eeldades, et Suurbritannia järel tahavad lahkuda ka teised riigid, näiteks pankrotistuv Kreeka.
Peale selle on Suurbritannia Euroopa eelarve oluline doonor. Seda ei unustata Brüsselis samuti.
Tegelikult muutuvad euroskeptikute võidu korral EL-i suhted Suurbritanniaga sarnaseks EL-i suhetega Šveitsi või Norraga. On nii kasulikku kui kahjulikku, kumb lõpptulemusena teise üles kaalub, pole teada.
Mida tahavad Obama ja Putin
USA ametlik seisukoht on teada: Obama kutsus hiljuti otsesõnu britte üles EL-i jääma. Vandenõuteoreetikute armastatud idee kohaselt on britid Euroliidus ameeriklaste jaoks topeltagentide rollis. Eeldatakse küll, et inglased mängivad oma mängu, kuid ameeriklastele tõenäoliselt meeldib, et nende privilegeeritud liitlane kuulub sellesse ühendusse ‒ ja sealjuures olulise osapoolena.
Venemaa ametlik seisukoht on mitte sekkuda, jääda ükskõikseks. Kuid briti poliitikud kasutavad Brexiti debattides aktiivselt „Vene kaarti”, hirmutavad iseennast ja valijaid. Jutte „õnnelikust Putinist, kes on ainus, kes Brexitist võidaks” võib vaadelda kui EL-ist lahkumise vastaste raskekahurväge.
Mille poolest võib Brexit Venemaale kasulik olla? Ühest küljest kiitlevad britid avalikult, et nad mängisid otsustavat rolli Venemaa vastaste sanktsioonide sisseviimisel. Brexit jätab Venemaa suhtes ülikriitiliselt häälestatud riigid nagu Eesti ja Poola EL-is võimsa toetajata. Samuti ollakse seisukohal, et Brexit viib EL-i julgeoleku nõrgenemiseni. See on aga vähetõenäoline, sest Suurbritannia arutab lahkumist EList, mitte NATOst.
Teisest küljest pole EL-i tõelised liidrid siiski mitte britid (nad ei taha seda ise), vaid sakslased ja prantslased.
Liikumisvabadus on ohus
Eesti jaoks on Brexiti korral kõige olulisem tõsiasi, et löögi alla satub tööjõu liikumise vabadus. Siin tuleb silmas pidada, et negatiivsed muutused toimuvad igal juhul. Isegi siis, kui Suurbritannia jääb Euroliitu, on talle juba lubatud võimalust sotsiaaltoetuste ajutiseks piiramiseks äsja teistest Euroopa riikidest saabunud töötajate jaoks. On tõsi, et Brexiti korral õigus saarel töötamiseks lihtsalt kaob, muutudes pelgalt võimaluseks. Ja eestlastel tuleb tõenäoliselt leida uus tööturg.
Kui Suurbritannia euroskeptikud võidavad, siis kas meie majanduslikud sidemed Suurbritanniaga kannatavad? See on võimalik, kuid Eestil õnnestus luua tihedad sidemed Londoniga ka väljaspool Euroliidu raame. Seepärast ei ole briti referendumi ühegi tulemuse korral paanikaks põhjust.


description: USA mõjukas senaator John McCain on täna Tallinnas Trumpiga seotud küsimustele vastamas. - EPL.DELFI.EE

title: Trumpi jõulud: tuumavõidujooks ja suurem sõprus Putiniga ühekorraga


description: Reformierakonna esimeheks pürgiv Hanno Pevkur esitleb Eesti tuleviku kujundamise põhimõtteid. - EPL.DELFI.EE

title: Pevkur: Eesti olgu efektiivse riikluse musternäide

maintext:
Reformierakonna esimeheks pürgiv Hanno Pevkur esitleb Eesti tuleviku kujundamise põhimõtteid.
Reformierakonna esimeheks pürgivad Kristen Michal ja Hanno Pevkur on esitanud oma mõtted selle kohta, kuidas suunata erakonda ja riiki. Michal keskendub möödunud nädalal avalikustatud programmis kümnendi kolmele proovikivile, arutledes julgeoleku, heaolu ja solidaarsuse üle.
Pevkur pakub arutamiseks viit teemaplokki. Esmalt võtab ta ette hariduse ja märgib, et Eesti PISA testide tulemused on suurepärased, kuid praeguses muutuvas maailmas on vaja paindlikku haridussüsteemi. Ta täpsustab, et Eesti kool vajab õppekavadesse majandus- ja ettevõtlusõpet, samuti on vaja senisest tugevamini siduda töökohad ja hariduselu, et kutse- ja kõrgkoolide õppekavad suudaksid kiiresti reageerida tööturu muutustele.


description: Päästeameti teatel on tuleõnnetuste taga tihtilugu alkohol, kuid uus trend on vigastest seadmetest või juhtmetest ja vooluvõrgust tekkinud põlengud. Statistika järgi on aga lõppeval aastal olnud Eestis tulesurmasid vähem kui kunagi varem. - EPL.DELFI.EE

maintext:
Katkised seadmed ja elektrisüsteemid põhjustavad üha rohkem tulekahjusid
Tulekahju Saaremaal Soela külas. Päästeameti statistikast nähtub, et 2016. aasta oli nii tulekahjude kui ka tulesurmade poolest varasemast parem. Foto: Silvar Mehik
Päästeameti teatel on tuleõnnetuste taga tihtilugu alkohol, kuid uus trend on vigastest seadmetest või juhtmetest ja vooluvõrgust tekkinud põlengud. Statistika järgi on aga lõppeval aastal olnud Eestis tulesurmasid vähem kui kunagi varem.


description: Süüria sõjatandriks olnud linnast evakueeritud meenutavad pommitamise all elamist, kuni enam ei saanud paigale jääda. „Kui meid Aleppost lahkuma sunniti, oli kõik juba hävitatud. Enam polnud linna, ainult vaimud kummituslinnas,” ütles põline aleppolane Halabi. - EPL.DELFI.EE

title: Aleppost lahkunute lood. „Maha jäi kõik peale mu väärikuse”


description: Sisepoliitiliste ja erakondade sees toimunud suurte muutuste kõrval oli 2016. aastal ka teisi lühemalt või pikemalt avalikkuse tähelepanu keskpunktis olnud teemasid, millest nii mõnigi on praeguseks juba ununenud. - EPL.DELFI.EE

title: 2016. aasta (peaaegu) poliitikavabad sündmused


description: Lennufirmad ei kiirusta lisareise ega uusi liine välja kuulutama, kuid lubavad olla paindlikud. - EPL.DELFI.EE

title: Eesistumisaja 30 000 külalist panevad Eesti lennuühendused proovile


description: 1950. aastatel hoogustus Eestis looduskaitseliikumine ja 1957. aastal jõustunud looduskaitseseadus oli esimene omalaadne NSVL-is. - EPL.DELFI.EE

title: Eesti looduskaitse oli punaimpeeriumis esirinnas

maintext:
1950. aastatel hoogustus Eestis looduskaitseliikumine ja 1957. aastal jõustunud looduskaitseseadus oli esimene omalaadne NSVL-is.
Eesti on alati silma paistnud rikka looduse poolest. Kui kaasmaalastelt või Eestis ajutiselt elavatelt inimestelt küsida, mida nad siin hindavad, on üks vastuseid alati: Eesti ilus, puhas ja puutumatu loodus. Seda kõike poleks korraliku loodushoiuta. 1950-ndad ja eriti just 1957. aasta paistsid silma sellega, et Nõukogude Eestis hakati taastama ühiskondlikke looduskaitseorganisatsioone, mille tegevus oli okupatsiooniaja alguses katkestatud, ja võeti uuesti vastu looduskaitseseadustik.
Tänu iseseisvusaja saavutustele oli Eesti looduskaitse Nõukoguse Liidus esirinnas. Looduskaitseideed, nagu neid tänapäeval mõistetakse, hakkasid Eestis levima juba 19. sajandi teises pooles ja ametlikule riiklikule looduskaitsele pandi Eestis alus 1935. aastal.


description: Omavalitsused, kel on ühinemisläbirääkimised edukalt lõpetatud, peavad hakkama ette valmistama uute omavalitsuste tehnilist poolt. On vaja leida kasutus üle jäävatele hoonetele, vahetada kohanimetähised, liita kodulehti ja tellida uued sümbolid. - EPL.DELFI.EE

title: Pärast haldusreformi saavad vallamajadest teeninduskeskused, muuseumid, postkontorid

maintext:
Valga linnapea Kalev Härk seletas, et iga praeguse omavalitsuse territooriumile jääb üks teeninduskeskus.
Valga linnapea Kalev Härk seletas, et iga praeguse omavalitsuse territooriumile jääb üks teeninduskeskus. Foto: Vallo Kruuser
Omavalitsused, kel on ühinemisläbirääkimised edukalt lõpetatud, peavad hakkama ette valmistama uute omavalitsuste tehnilist poolt. On vaja leida kasutus üle jäävatele hoonetele, vahetada kohanimetähised, liita kodulehti ja tellida uued sümbolid.
Aasta lõpuga saab ümber tähtaeg, mille jooksul said Eesti kohalikud omavalitsused vabatahtlikult ühineda. Enamik neist jõudis ka kokkuleppele. Need, kel kaaslased leitud, saavad uuel aastal hakata juba ühinemistega kaasnevaid tehnilisi küsimusi lahendama: uued omavalitsused peavad leidma kasutuse ülejäävatele vallamajadele, vahetama välja kohanimetähised maanteedel, samuti vajavad uued vallad ühiseid sümboleid ja veebilehti.
Rahandusministeeriumi haldusreformi kommunikatsioonipeaspetsialisti Karel Hanni sõnul on haldushoonete kohta tehtud kokkulepped suuresti juba ühinemislepingutes ja nende järgi saavad senistest vallakeskustest enamjaolt teeninduskeskused. Hanni tõdes siiski, et senise praktika järgi pole kõik loodud teeninduskeskused jätkusuutlikud ja aja jooksul leitakse ruumidele mõni teine otstarve. Näiteks kasutatakse neid edaspidi postkontori või noortekeskusena. „Rahandusministeeriumil pole infot, et mõni hoone tühjaks ja kasutuseta jääks,” kinnitas Hanni.


description: Nii ettevõtjad kui ka ministeerium on ühel nõul, et teemaks tõstab maanteetranspordi hinda. - EPL.DELFI.EE

title: Vedajad loodavad teemaksust välismaiste veokite konkurentsieelise kaotamist


description: Peapiiskop Urmas Viilma õhutab inimesi traditsioonide tagant põhjuseid otsima. Kristlikest sümbolitest loobumine soodustaks võõra religiooni sissetungi. Eestlastele annaks rahu ja tasakaalu rahulolu riigis seni saavutatuga. - EPL.DELFI.EE

title: EELK peapiiskop Urmas Viilma: kristlik identiteet päästaks eestlased hirmust islami ees

maintext:
Peapiiskop Urmas Viilma õhutab inimesi traditsioonide tagant põhjuseid otsima. Kristlikest sümbolitest loobumine soodustaks võõra religiooni sissetungi. Eestlastele annaks rahu ja tasakaalu rahulolu riigis seni saavutatuga.
Eesti evangeelse luterliku kiriku peapiiskop Urmas Viilma, te lendate jõuludeks Austraaliasse. Mis teid sinna viib?
Üle maailma on laiali umbes 30 eesti kogudust, mis on meie kirikuga ühendatud. Enamiku neist on pärast Teist maailmasõda asutanud põgenikud. Minu reis ei ole puhkus, vaid eesti koguduste teenimine: Sydneys on keskpäeval jõulujumalateenistus, aga õhtul peetakse rannal piknikku, mis pidavat olema sealne tava jõule tähistada. Adelaide’is toimuvad Eesti päevad, kus ma pean samuti jumalateenistuse, ja 1. jaanuaril on teine jumalateenistus Sydneys.
Kuidas teile tundub, kas jõulud on tänapäeval keskendunud kinkidele ja muutunud tarbimispühaks?
Kinkimine on jõuludega kaasas käiv tava, aga küsimus on, milleks me kingitusi teeme. Mulle tundub küll, et keskendutakse tarbimisele. Eestis on veel üks huvitav tava: me peame pühadelaupäevi – jaanilaupäeva, mardilaupäeva ja jõululaupäeva. Eestis on jõululaupäev riigipüha, aga teistes riikides alustatakse jõulusid esimese jõulupühaga, kui kokkuleppeliselt Jeesuse sünnipäeva peetakse.


description: Seitsmes maakonnas vahetub naiste tugikeskuse teenusepakkuja, sest riik ei eraldanud rohkem raha. - EPL.DELFI.EE

title: Naiste tugikeskused peavad järgmisel aastal kasinama rahaga läbi ajama

maintext:
Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi juht Olle Selliov: oluline on, et abivajajatel on koht, kuhu abi saamiseks pöörduda.
Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi juht Olle Selliov: oluline on, et abivajajatel on koht, kuhu abi saamiseks pöörduda. Foto: Andres Putting
Seitsmes maakonnas vahetub naiste tugikeskuse teenusepakkuja, sest riik ei eraldanud rohkem raha.
Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi juht Olle Selliov kinnitas eile, et kõikidele naiste tugikeskustele on teenusepakkuja leitud. „Ootame kahelt partnerilt veel lepingutele allkirju, kuid oluline on, et teenus on tagatud,” kinnitas Selliov.
Seitsmes maakonnas (Harju-, Ida-Viru-, Valga-, Jõgeva-, Tartu-, Pärnu- ja Saaremaal) jätkavad teenuse osutamist senised tugikeskused. Viide maakonda (Võru-, Põlva-, Viljandi-, Lääne- ja Hiiumaa) on oma tegevust laiendanud seni teistes piirkondades tegutsenud tugikeskused. Kolmes maakonnas (Lääne-Viru-, Rapla- ja Järvamaal) hakkavad teenust osutama uued teenusepakkujad.


description: Värske ettevõtlusminister Urve Palo räägib alati küll õhinaga, aga alati mitte kõige läbimõeldumalt. - EPL.DELFI.EE

title: Repliik: Kõik need tulemata jäänud 20 miljonit turisti...

maintext:
Värske ettevõtlusminister Urve Palo räägib alati küll õhinaga, aga alati mitte kõige läbimõeldumalt.
Ka eelmisel nädalal, kui suure delegatsiooniga lagunevat Linnahalli külastati, žongleeris Palo sujuvalt arvudega, väites silmagi pilgutamata, et Eestisse jääb korraliku konverentsikeskuse puudumise tõttu tulemata 20 miljonit turisti ja "neil EAS-is" on tehtud ka analüüs, et Linnahall on ikka kõige parem paik keskuseks. Ainuüksi selles lauses oli kaks valet. 20 miljonit turisti aastas? Pärast selguski, et tegemist on siiski 20 000 tulemata jäänud turistiga. Ega null polegi number. Teiseks on Linnahalli kiitev analüüs pooleli, mitte valmis, nagu Palo väitis. Ja nüüd peaksime me uskuma ministri järgmist väidet, et ärituristid, kes kõik lähiaastatel Linnahalli voorima hakkavad, jätavad Eestisse keskmiselt 1500 eurot inimese kohta ehk ca 30 miljonit eurot aastas? Kas siin on ka mõni null ülearu?


description: Patsiendi mõlemad kusejuhad läbi lõiganud arst eksis, kui jättis ta enne lõikust läbi vaatamata. - EPL.DELFI.EE

title: Arstide komisjoni hinnang: Fertilitase arst Ivo Saarma tegi vigu

maintext: Dr Ivo Saarma on Eesti Päevalehele kinnitanud, et ta pole midagi valesti teinud. Tervishoiuteenuse kvaliteedi eksperdikomisjon on teist meelt. Foto: Arno Mikkor


description: Varsti täitub sada aastat Vene revolutsioonist. Kuidas tähistab seda stabiilsust ülistav Putini valitsus? - EPL.DELFI.EE

title: Tragöödia või triumf? Venelased ei tea, kuidas 1917. aastat tähistada


description: Oma patsiendi sandistanud erakliiniku Fertilitas arst Ivo Saarma tunneb end süüdi selles, et ei osanud patsiendiga adekvaatselt suhelda ja talle kohe abi pakkuda. - EPL.DELFI.EE

title: Dr Saarma: kinnitan, et olen juhtumist õppinud

maintext:
Oma patsiendi sandistanud erakliiniku Fertilitas arst Ivo Saarma tunneb end süüdi selles, et ei osanud patsiendiga adekvaatselt suhelda ja talle kohe abi pakkuda.
Fertilitase erahaigla juht ja arst Ivo Saarma saatis Eesti Päevalehele ja Delfile oma kommentaari tervishoiuteenuse kvaliteedi eksperdikomisjoni (TKE) tema osas tehtud otsusele, milles tuvastati kolm tema tehtud viga. Uurimise all oli patsient Katri Kooritsa juhtum, kellel Saarma lõikas 2015. aastal emakamüoomi eemaldades läbi mõlemad kusejuhad, mistõttu oli patsiendi elu ohus. Komisjoni hinnangul oleks Saarma pidanud patsiendi enne lõikust läbi vaatama ja teda inforeerima tekkida võivatest tüsistustest.
Saarma kommentaar:
"Tahan rõhutada, et loomulikult tunnen ennast süüdlasena selles loos, et ei osanud konkreetses olukorras patsiendiga adekvaatselt suhelda ning Talle kohe parimal võimalikul moel abi pakkuda. Olen seda tunnistanud ja patsiendi ees vabandanud. Kinnitan veel kord, et kõik õigustatud ja põhjendatud kulud me kompenseerime, selles osas meil patsiendiga dialoog jätkub. Arusaadavalt on see dialoog meil keeruline, aga pingutame selle nimel, et kehvas olukorras saavutada parim võimalik lahendus.
Mul on raske isiklikult midagi lisaks öelda tekkinud tüsistuse kohta. Tean, et operatsiooni teostama minnes tahtsin Talle pakkuda abi kõige paremal võimalikul moel. Mul on patsiendist kahju Talle tekkinud ravitüsistuse tõttu. Olen viimase 1,5 aasta jooksul otsinud vastust küsimusele, kas on olemas lahendus, mis aitaks 100% välistada sellise tüsistuse tekkimise võimaluse, kuid tänaseni ei ole leidnud garantiid, mis seda teha lubaks. Seejuures olen suhelnud paljude kogenud kolleegidega nii Eestist kui välismaal ning käinud täiendkoolitustel erinevates keskustes.
Tervishoius ei ole alati võimalik vältida tüsistuste tekkimist kõigi seniste teadmiste rakendamisel - ent arusaadavalt ei paku see patsiendile lohutust. Ravikvaliteedi komisjoni otsust lugedes jääb mulle alles teadmine, et kui ma oleks suutnud vältida üles loetletud puudusi, et ka see ei oleks välistanud tüsistuse tekkimise võimalust s.h avatud lõikus, millele viidatakse, kuid mille puhul konkreetse tüsistuse risk jääb alles.
Võin kinnitada, et olen juhtumist õppinud ja möönan, et patsiendid vajavad aktiivsemat nõustamist ja tugevat toetust ravi järel, sõltumata ravi edukusest ning me peame seda kindlasti arvestama."


description: Järjekordne kobareelnõu on hea õigusloome põhimõtteid ohvriks tuues seaduseks saanud. Vabariigi President, kes sai hästi aru, et see kobar on nii üldiselt kui ka mitmes konkreetses punktis põhiseadusega vastuolus, kuulutas selle jõulureedel siiski välja. Presidendil oli võimalus tegutseda põhiseaduse garandina ja jätta selgelt põhiseadusega vastuolus olev monstrum välja kuulutamata, kuid ta jättis selle võimaluse kasutamata. - EPL.DELFI.EE

title: Advokaat: kobareelnõuga võitis teerullipoliitika, võtkem parem eeskuju Lätist-Leedust

maintext:
Järjekordne kobareelnõu on hea õigusloome põhimõtteid ohvriks tuues seaduseks saanud. Vabariigi President, kes sai hästi aru, et see kobar on nii üldiselt kui ka mitmes konkreetses punktis põhiseadusega vastuolus, kuulutas selle jõulureedel siiski välja. Presidendil oli võimalus tegutseda põhiseaduse garandina ja jätta selgelt põhiseadusega vastuolus olev monstrum välja kuulutamata, kuid ta jättis selle võimaluse kasutamata.
Nii tänased kui ka tulevased võimulolijad said selge signaali, et selline asjaajamine seaduste vastuvõtmisel ongi aktsepteeritav. Poogime omavahel mitteseotud ja läbikaalumata muudatused Riigikogus teisel lugemisel oleva eelnõu külge, käivitame turbomenetluse ja Kadrioru lossini on tagatud roheline foorituli. Ainult lihtsameelne võib arvata, et see on viimane kord. Parlamentaarset arutelu piirav teerullipoliitika ja maksumaksjatega eksperimenteerimine ongi uus normaalsus.
Kuigi väljendid „tark ei torma“ ning „seitse korda mõõda, üks kord lõika“ kõlavad rohkem peenhäälestuse tööriistadena, on nende taga sügavam mõte. Viimaseid maksumuudatusi ei ole mõõdetud kordagi. Uus valitsus lükkas pikemalt mõtlemata lõikuri täisvõimsusel tööle, mõõdulint kogub aga jätkuvalt tolmu nurgas, kuhu see juba eelmiste valitsuste poolt tagantkätt visati.
Turbokiirusel vastuvõetud muudatustes napib tahes tahtmata läbimõeldust ning suurema pildiga arvestamist. Nii on üheks muudatuste eesmärgiks nimetatud majanduse kiiret käimatõmbamist ja madalama sissetulekuga inimeste elujärje parandamist. Kõlab üllalt, kuid ühtegi konkreetset majandust käimatõmbavat meedet kobareelnõu muudatustest ei nähtu.
Selle asemel, et päriselt läbi mõelda ja analüüsida, kuidas majandust elavdada, tehti kiirkorras ümberjagamine, kus peamiselt aktsiiside kergitamisega rahastatakse maksuvaba tulu tõstmist. Sellesse ümberjagamisse on läbikukkumine sisse programmeeritud, kuna näiteks lahja alkoholi aktsiisi ennaktempos tõstmine on selgelt põhiseadusega vastuolus.
Ettevõtjatele anti 2015. aastal vastuvõetud seadusega selge lubadus selle kohta, millises tempos aktsiisid järgneval neljal aastal tõusevad, kuid juba järgneval aastal rebiti see lubadus puruks. Riigikohus on analoogses asjas öelnud, et selline käitumine on lubamatu, kui ei esine erakorralisi asjaolusid (nagu ootamatult saabunud ulatuslik majanduskriis või humanitaarkatastroof). Vaid valitsuse poliitiliste prioriteetide muutmine ei õigusta põhiseadusevastast sõnamurdlikku käitumist. Ei maksa unustada, et põhiseaduse rikkumisel on hind. Kui valitsus aastate eest sõnamurdlikult keskkonnatasusid tõstis, läks see maksumaksjale kokkuvõttes maksma 34 miljonit eurot.
Samal ajal kui meie tegeleme järjest enam maksukirve ettevõtjate selga suunamisega ning ressursside ümberjagamisega, on meie naabritel hoopis ambitsioonikamad visioonid. Nemad tahavad ka reaalselt majandusele elu sisse puhuda ja astuvad selleks konkreetseid samme. Läti lõi valdusettevõtetele soodsa maksurežiimi ning kehtestas maksusoodustused üle 10 miljoni euro suurustele investeeringutele.
Leedu on võtnud eesmärgiks saada Kesk-Euroopa finantstehnoloogia keskuseks ning on sel teel teinud suuri edusamme. Nii Lätis kui Leedus kehtivad maksusoodustused uurimis- ja arendustegevusse suunatud investeeringutele ning soodsad maksurežiimid alustavatele ja väikeettevõtetele, et motiveerida inimesi ise ettevõtlusega alustama ning seeläbi rohkem majandusse panustama.
Võib vaielda selle üle, kas Läti ja Leedu plaanid on praeguseks hetkeks nende majandust märkimisväärselt turgutanud või kas tegemist on parimate mõtetega. Selge on aga see, et vastupidiselt Eestile nad vähemalt üritavad riiki ressurssi juurde tekitada ja sellega kõigi elanike elujärge parandada. Samuti saadab see välisinvestoritele sõnumi, et Lätil ja Leedul on plaan ning soov oma riigis ettevõtlust hoida ja arendada.
Pahelisele õigusloomele ning seosetutele kobareelnõudele tuleb näidata punast kaarti. Läbimõtlematud ja lühiajalise poliitilise kasu lõikamise eesmärgil tehtavad turbomuudatused peavad lõppema, kuna selline mõtteviis takistab meil nägemast suurt pilti ja tegemast pikaajalisemaid plaane selle kohta, kuidas majandust mõtestatult arendada.
Võtame vaesuse ümberjagamise asemel ette kasvõi Erkki Raasukese juhitud majanduse elavdamise töögrupi aruande, kus on mitmeid ettepanekuid majanduse elavdamiseks. Neid meetmeid läbimõeldult kombineerides on meil suurem võimalus majandust kasvatada ja inimeste heaolu parandada kui olemasolevat ressurssi ümber jagades.


description: Üle 15 aasta meeste raviga tegelenud Lootuse Küla avas nüüd keskuse ka sõltuvusega kimpus naistele. - EPL.DELFI.EE

title: Lootuse Küla aitab nüüd ka sõltlastest naisi

maintext:
Üle 15 aasta meeste raviga tegelenud Lootuse Küla avas nüüd keskuse ka sõltuvusega kimpus naistele.
„Saime aastaid palju kõnesid, et miks me naisi vastu ei võta, nüüd siis lõpuks oleme naistekeskuse valmis saanud,” ütleb Lootuse Küla asutaja Märt Vähi, juhatades meid tiigikese veerele rajatud kolmest palkmajast koosneva keskuse poole. See Harjumaal Laitse metsade vahel asuv krunt kuulus Vähi esivanematele. Kanadas väliseestlasena üles kasvanud Vähi andis need majad nüüd koos ühe Kanada ärimehe investeeringuga Lootuse Küla naistekeskusele.
Eestis on meestele loodud juba omajagu sõltuvusest vabanemise keskusi, ent spetsiaalselt naistele seni ühtegi ei olnud. „Oluline on just pikaajalisem süsteemne programm, mille käigus jõuame sõltuvuse algpõhjusteni ja seeläbi ka tulemusteni,” sõnab uue keskuse koordinaator Liis Borissenko. Lootuse Küla programm kestab kümme kuud, millele järgneb ka regulaarne n-ö järelkontroll.
Märt Vähi ja Liis Borissenko Foto: Priit Simson
Lootuse Küla meeste majad jäävad siit mõne kilomeetri kaugusele, see oli teadlik valik. „Me teame juba kogemusest, et tervenemise protsessis on parem, kui mehed ja naised on eraldi. Oluline on sel perioodil iseendale keskenduda,” selgitab Borissenko.
Lootuse Küla peamine printsiip on vabatahtlikkus, programmiga liituja peab seda ise soovima. Enamasti ei pea vastu umbes pooled tulijad, neist omakorda pooled tulevad tagasi uuele ringile. Programmi lõpuni läbi teinutest terveneb 68%.
Lootuse Küla peamine printsiip on vabatahtlikkus, programmiga liituja peab seda ise soovima.
Naistekeskuse esimene asukas on 35-aastane naine, kellel tekkisid sõltuvusprobleemid juba teismelisena. Tal ei ole õnnestunud surnud ringist iseseisvalt välja saada, teda on korduvalt karistatud ja vangi pandud. Ta tuli Lootuse Külla otse vanglast, võru jala ümber. MTÜ Lootuse Küla on justiitsministeeriumiga sõlminud lepingu, mille järgi nad aitavad teiste seas rehabiliteerida endisi vange. „Kui vanasti teda korrigeeriti karistusega, pandi kartserisse või peksti, siis nüüd ta on nii üllatunud, et korrigeerida võib nii lahkesti ja rahulikult. Ta ütleb, et tunneb nüüd, et on armastatud sellisena, nagu ta on,” kinnitab Borissenko.
Keskuses vabatahtlikuna töötav Krista Piller ütleb, et teda ajendas selleks lähedaste saatus. „Elasin sõltlaste keskel, olin ise piiri peal. Siis üks minu lähedane noor sõbranna suri oma sõltuvuse kätte. Siis otsustasin, et tahan neid naisi aidata,” lausub ta.
Piller käib keskuses vabatahtlikult tööl koos oma väikse lapsega. Ka keskusse tulevatel naistel aidatakse lastehoiu küsimus lahendada ja kui muud üle ei jää, võib lapse ka keskusse kaasa võtta. Vähi sõnul pole see siiski ideaalne lahendus, sest keskuses viibides võiks sõltlane iseendale keskenduda.
Sõltuvusest ei julgeta rääkida
Borissenko nendib, et paljud naised ei julge oma sõltuvusest rääkida, sest ei tea, kas saavad abi. Paljud jõukamate meestega abielus naised võivad oma sõltuvusega päris kaua elada, sest saavad materiaalselt hakkama. Aga kui näiteks üksikema sõltuvusse langeb, satub ta õige pea suurtesse raskustesse, ent ei taha oma sõltuvust tunnistada, sest kardab, et lapsed võetakse ära. „Lapsed kannatavad, kui nende vanemad on alkohoolikud, vanemad kannatavad, kui lapsed on alkohoolikud. Terved perekonnad hävivad. Vanaemad peavad oma pensioniga üleval 40-aastaseid poegi, nimetades neid kuldsete kätega meesteks. Me kõik teame oma suguvõsas kedagi, kellel on sõltuvusprobleemid. Nii et kui üks pereliige saab tervendatud, on see suur õnn tervele perele,” usub Vähi.
Kõik teame oma suguvõsas kedagi, kellel on sõltuvusprobleemid. Kui üks inimene saab tervendatud, on see suur õnn tervele perele.
„Sõltlaste taastumiseks tuleb neil enda eest vastutada ja andeks anda,” ütleb ta. „Kuigi me oleme kristik organisatsioon, ei ole kristlikud rituaalid meie jaoks olulised. Ma tahan kristlikku printsiipi näha inimese enda elus, näiteks seda, kuidas mees oma eluga austab oma naist.”
Meestekeskuse asukad töötavad Lootuse Küla saekaatris, millega küla teenib ka sissetulekut, ent naistele veel tööotsa pole. Vähi sõnul otsib ta firmat, kellega keskus võiks koostööd teha ja kelle väike haru nad võiksid olla. Praegu on naiste peamine ülesanne söögitegemise õppimine/meeldetuletamine, teiste koduste tööde tegemine ja igapäevasest keskuse rutiinist kinni hoidmine.
Vähi kutsub keskusega julgesti ühendust võtma kõiki naisi, kes tahaksid oma ellu muutusi.


description: Armastus käib kõhu kaudu. Tänavu sügisel murdsid end koolikokkade toidu kohta teraselt arvamust avaldades Eesti televaatajate südamesse vennad Aaron ja Mattias. - EPL.DELFI.EE

title: Telerist tuntud Aaron ja Mattias: iga 12-aastane peaks oskama ise pannkooke teha


description: Kuigi ministeerium kinnitas, et kõik on korras, otsustas esmalt SDE ja siis IRL-i juhitav parlamendikomisjon kohustuslikud e-arved ära jätta. - EPL.DELFI.EE

title: Eesti e-tiigri hüpe kohustuslike e-arveteni jäi ootamatult toppama


description: Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom (Keskerakond) sõitis koos kirjanik Andrei Hvostoviga Süüriasse. - EPL.DELFI.EE

title: Yana Toom sõitis juba teist korda Süüriasse

maintext:
Euroopa Parlamendi saadik Yana Toom (Keskerakond) sõitis koos kirjanik Andrei Hvostoviga Süüriasse.
„Lähen koos Yana Toomiga sündmuste keskpunkti – Süüriasse. Yana polnud üldse nõus, et ma sellest praegu kirjutan, sest ta ei tahtnud oma emale sellest reisist rääkida, aga ma ikkagi veensin teda, et pole vaja üritada naasklit kotis hoida,” kirjutas Hvostov Facebookis.
„Ma nüüd aiman, et on mitmeid häid inimesi ja kaasatundjaid, kes soovivad Toomile ja Hvostovile head sinnajäämist, aga ma juhin tähelepanu, et kui kevade poole peaks juhtuma Putini ja Trumpi vahel mingi kokkulepe (üle meie peade), siis läheb Eesti ühiskonnal Toomi väga-väga vaja. Nii et paluge Vägede Jehoovat, Taarat, pendliliigutajate haldjaid või mida keegi usub, et ta viiks meid ilusasti sinna ja tooks tagasi ka,” lisas Hvostov.


description: Pimeda sallimatuse vastu - EPL.DELFI.EE

title: Rein Taagepera: kas võõra puhul saab juba näost näha, kuidas ta käituma hakkab? Mu kogemus on, et ei saa

maintext:
Pimeda sallimatuse vastu
Mulle ei meeldi mõnigi asi. Näiteks seente maitse ja illegaalne piiriületamine. Aga ega see veel tähenda, et ma seeni ei salli. Seened on metsas täitsa toredad. Eriti kärbseseened. Ja seenel käia on kah vahva, seni kui ma ei pea neid sööma.
Ebaseaduslik piiriületamine mulle ei meeldi, aga noorest peast juhtus kord, et ma ise läksin ööpimeduses üle piiri, mööda heinamaid, põõsaste vahelt. See ei meeldinud mulle, ent tookord ei näinud teist võimalust. Kui nüüd teised seda hulgiti teevad, siis see ei meeldi mulle üldsegi. Aga kuidas julgeksin öelda, et ma seda ei salli?


description: Marko Mihkelson: Yana Toom on end juba ammu positsioneerinud Kremli poliitika propageerijana. - EPL.DELFI.EE

title: Toom kohtus jälle sõjakuritegude eest vastutava al-Assadiga


description: Siseministri sõnul ei kavatseta komandosid sulgeda, aga ümberkorraldused on möödapääsmatud. - EPL.DELFI.EE

title: Rahakriisis päästevaldkonda võivad oodata kutseliste ja vabatahtlike segakomandod

maintext:
Palamuse pritsumeeste eestvedaja Margus Kaasik suhtub tulekahjule tõttava komando vabatahtlikega mehitamisse skeptiliselt, sest maal on hajaasustus.
Palamuse pritsumeeste eestvedaja Margus Kaasik suhtub tulekahjule tõttava komando vabatahtlikega mehitamisse skeptiliselt, sest maal on hajaasustus. Foto: Hendrik Osula
Siseministri sõnul ei kavatseta komandosid sulgeda, aga ümberkorraldused on möödapääsmatud.
Hiljuti avalikustas päästeamet uuringu, milles sisalduvad faktid olid julmad: päästevaldkonna jätkusuutliku rahastamise tarvis oleks vaja järgmise kümne aasta jooksul kokku 150 miljonit eurot lisaraha. Seega võib arvata, et päästevaldkonda ootab ees põhjalikum ümberkujundamine.
Selle alustamine on nüüd uue siseministri Andres Anvelti laual. Tema sõnul võiks üks muudatus olla segakomandode loomine, kus on mõni kutseline päästja ja ülejäänud vabatahtlikud. „150 miljonit lisaeurot oleks vaja siis, kui jätkame sama mudeliga ilma mingeid muudatusi tegemata,” sõnas Anvelt. „On teatud valdkonnad, mille puhul võiks mõelda laiemalt, need võivad ka olla natuke ebamugavad otsused.”


description: Mööduva aasta liiklusest jäävad silma busside ja veoautodega seotud õnnetused ning noorte julgest sõidustiilist põhjustatud avariid. Mõne aasta pärast kujuneb tõsiseks ohuks roolis nutiseadmete kasutamine – kõrvalised tegevused põhjustavad varsti rohkem surmaavariisid kui roolijoodikud. - EPL.DELFI.EE

title: 2016. aasta liikluses. Purjus juhid, uljad noored ja segavad nutiseadmed

maintext:
Mööduva aasta liiklusest jäävad silma busside ja veoautodega seotud õnnetused ning noorte julgest sõidustiilist põhjustatud avariid. Mõne aasta pärast kujuneb tõsiseks ohuks roolis nutiseadmete kasutamine – kõrvalised tegevused põhjustavad varsti rohkem surmaavariisid kui roolijoodikud.
„Sellel aastal on Eestis juures vähemalt 70 peret, kelle elu on pöördumatult muutunud,” ütleb politsei- ja piirivalveameti juhtiv korrakaitseametnik Sirle Loigo lõppevale aastale tagasi vaadates. Tema sõnul ei ole Eesti liikluses hukkunute arv küll väga suur, ent traagiline siiski.
Peamiselt hoiab inimesi liikluseeskirju rikkumast hirm, olgu siis trahvi, vahele jäämise või muu karistuse ees, ütleb Loigo. „Aga see ei ole hirm viga saada, olla elu lõpuni ratastoolis või kaotada oma elu. Mõnes mõttes on see absurdne ja jabur, aga nii see on,” nendib ta. „Lähedased on küll leinas, aga mina seda valu ei näe ega koge. Aga mis saab siis, kui ma jään ratastooli? Elu lõpuni vahetab ema mähkmeid ja peab nii elama. Kes meist tahaks sellist elu?” kutsub ta inimesi üles liikluskäitumise üle mõtlema.


description: Soolehaavandit mitte märganud Igor Gorjatšovile määrati karistuseks poolteist aastat tingimisi. - EPL.DELFI.EE

title: Kohus mõistis Ida-Viru arsti patsiendi surmas süüdi


description: Siseministri sõnul on mõnede asjade ühitamine siseturvalisuse valdkonnas õige ja ressursse tuleb otsida just tegevuste lihtsustamise ja tehnoloogia kaudu. - EPL.DELFI.EE

title: Anvelt: ma ei taha kuulda koondamistest üksnes palgafondi pärast

maintext:
Siseministri sõnul on mõnede asjade ühitamine siseturvalisuse valdkonnas õige ja ressursse tuleb otsida just tegevuste lihtsustamise ja tehnoloogia kaudu.
Berliini terrorirünnakust kuuldes mõtlesin, et iga uus rünnak suurendab tõenäosust, et midagi sellist juhtub lõpuks ka Eestis. Või ei ole see puhtalt tõenäosuse küsimus?
Kahjuks ei saa seda välistada. Praegu on terrorism üles ehitatud sellele, et kõige rohkem saab mõjutada seal, kus on suuremad inimmassid, kus on tähelepanu suurem. Berliin, Nice – need kõnetavad kõiki inimesi maailmas. Tallinn? Me mõtleme, et ka Tallinn kõnetab, aga tegelikult mitte. Näiteks Helsingi puhul mõtlevad paljud siiani, et tegu on Rootsi pealinnaga, nagu oli filmis „Die Hard”. Aga viimased päevad on olnud ärevad ja pannud mind neil teemadel meie eriteenistuste ja politseiga konsulteerima, et saada kindlust, mis eelised või riskid Eestil on.
Mis on meie riskid?
Kõigepealt on meie eelis olnud, et rändepoliitika on iga valitsusega olnud väga õige. Me panustame palju seal, kust inimesed Euroopa Liitu sisenevad, Türgis näiteks. Selge on, et täit kindlust ei saa olla, aga me profileerime, vestleme. Uskuge mind, ainuüksi rääkimisega saab palju inimese profiili luua, saab tema eesmärgist teada. Ja siis me teeme oma valiku.


description: USA senaator John McCain ütles eile Tallinnas pressikonverentsil, et Balti riigid ei pea USA võimuvahetuse tõttu midagi kartma. - EPL.DELFI.EE

title: McCain: Eestis peab olema pidev USA vägede kohalolek


description: Kirjanik Aidi Vallik ütleb aastalõpuintervjuus, et edule keskendumine välistab nõrkuste mõistmise.Eestlaste napp empaatiavõime ja hirmud tulevad turvatundetusest ning sellest, et eluga ei olda rahul.Kahanev lugemus vähendab eestlaste sõnavara ja loob uut kihistumist, kuid ei takista reaalainetes andekaid. - EPL.DELFI.EE

title: Aidi Vallik: Eesti edukultus sulgeb silmad kõige halva ja raske ees


description: Mu kodu on minu kindlus, tõdeb vana kõnekäänd, mille juured ulatuvad mitmesaja aasta taha. 1628. aastal laiendas Sir Edward Cokes seda mõtet lisades, et iga inimese kodu on tema kõige turvalisem varjupaik. - EPL.DELFI.EE

title: Kristjan Kõljalg: laskem päästeametnikud kodudesse!

maintext:
Mu kodu on minu kindlus, tõdeb vana kõnekäänd, mille juured ulatuvad mitmesaja aasta taha. 1628. aastal laiendas Sir Edward Cokes seda mõtet lisades, et iga inimese kodu on tema kõige turvalisem varjupaik.
Täna, pea 400 aastat hiljem saab hoopis küsida, kas kodu on ikka kindlus, see kõige turvalisem koht? Tallinna lastehaigla andmetel leiavad pooled lastega seotud vigastustest aset just kodus. Suure osa nendest moodustavad omakorda vanemate järelevalve all väikelastega toimunud õnnetused. Hiljuti Lasnamäel aset leidnud traagilise sündmuse puhul oligi pere teinud kodust kindluse ja ukse nii lukku pannud, et kaks last ja nende vanem rõdul puhkenud tulekahju tagajärjel elu kaotasid.
Ei ole teada, kui palju on neid juhtumeid, mis jäävadki koduseinte vahele ega kajastu statistikas. Küll aga on teada, et 2014. aastal hukkus Eestis tulekahjudes 41 inimest, ent näiteks erinevate kukkumiste tagajärjel 100 inimest. Päästeameti ennetustöö tulemusena on 2003. aasta 153 tulesurmalt jõutud 2014. aastaks selleni, et tules hukkunute arv on vähenenud pea neli korda. Samas, juhuslike kukkumiste tagajärjel hukkunute arv oli 2003. aastal 152, mis vähenes 2014. aastaks vaid poole võrra. Usun, et saame üheskoos olukorra parandamiseks veel paljugi ette võtta.
Kui tihti mõtleme tegelikult sellele, et kodud oleksid lisaks kenale väljanägemisele ka ohutud? Esimene mõte, mis enamikul meist koduohutusega seostub, on tuleohutus, sest kes meist ei oleks mõnest reklaamist kuulnud suitsuanduri vajalikkusest. See teadmine on kinnistunud Päästeameti aastatepikkuse teavitustöö tulemusena. Teavitustööd toetavad päästeametnike koduvisiidid, mille käigus kontrollitakse tuleohutusnõuete täitmist.
Päästeametis alustati sihipärase ennetustööga 2006. aastal. Selle ajaga on liigutud teadmispõhiste ennetusmeetodite suunas: et tegevused, mis ellu viiakse, oleksid võimalikult tulemuslikud. Erinevate sihtrühmadeni jõudmiseks kasutatakse erinevaid meetodeid - koolitamine, teavitamine ja nõustamine.
Milliste riskidega peaks kodudes veel arvestama? Gaas, elekter, kemikaalid on vaid mõned näited sellistest valdkondadest, millest oleme poole kõrvaga kuulnud. Millele täpselt peaks tähelepanu pöörama, mida kontrollima ja kuidas tagada ohutus, sellele oskavad vastata juba spetsialistid. Nendes valdkondades aset leidvatest traagilistest õnnetustest kuuleme tavaliselt meedia vahendusel, kui otsitakse vastust küsimusele, mida tehti valesti ja mida oleks tulnud teha teisiti.
Avalikkust raputas eelmisel kuul juhtum, kus hukkus gaasiboileri tõttu vingugaasimürgistuse saanud kuueaastane laps. Samas kortermajas oli varem vingumürgituse tagajärjel elu kaotanud 11-aastane laps. Rikkis või hooldamata gaasikatelde kasutamine ja omavoliline ventilatsiooni ümberehitamine on tõstnud õigustatult päevakorda küsimuse, kas selliseid kaotusi oleks võimalik ära hoida. Raske on ühest vastust leida. Spetsialisti kaasamisel oleks tõenäoliselt suudetud tarvitusele võtta õnnetuse ärahoidmiseks vajalikud meetmed.
Elanikkonnakaitse agentuur
Kuna kahjuks ei suuda me olla ümbritsevate ohtude märkamiseks iga valdkonna spetsialistid, siis ongi vaja teha veel laiahaardelisemat ennetustööd. Minu hinnangul peab Päästeametist saama suures pildis n-ö Eesti elanikkonnakaitse agentuur. Ühe esimese osana peab kätte võtma koduste ohtude ennetamise. Päästjad võiksid lisaks tuleohutuse kontrollile aidata inimestel kodudes muidki olmeriske hinnata.
Tegelikult on kodu ju koht, kuhu me ei taha kedagi võõrast sisse lasta. Me soovime omi asju ise korraldada ning meil on selleks õigus ja vabadus. Samas selle vabaduse kasutamine eeldab ka seda, et mõistame, millised tagajärjed on meie tegevustel ja tegemata jätmistel. Nii meile endale, meie lastele kui majanaabritele. Näen ainult ühte viisi, kuidas saaksime inimesi nende endi kodudes kaitsta - see on inimeste harimine koduste ohtude alal.
Me ei peagi oma „kindlusesse" lubama kümneid erinevaid eksperte. Päästeameti töötaja, kes saabub koju tuleohutust kontrollima nii ehk naa, teostaks tulevikus sama visiidi jooksul üldise koduohutuse kontrolli. Päästeametnike näol on täna olemas võrgustik headest spetsialistidest, kes vajaksid vaid täiendkoolitusi erinevate ohtude hindamisel. Selline lähenemine võimaldaks ühe külastuse raames aidata tõsta nii inimeste teadlikkust oma kodus olmetraumasid soodustavatest teguritest kui ka anda konkreetseid soovitusi gaasi-, elektri- ja kemikaaliohutuse vallas.
Laiapindse riigikaitse üheks osaks on kodanikukaitse ja selle osaks omakorda teadlik kodanik, kes saab aru ohtudest ning oskab neid edukalt ennetada. Lõpuks on meie jaoks oluline hoida võimalikult paljude inimeste elusid. Olgu siis ohuallikaks välisvaenlane, looduskatastroof, kukkumised või gaasikatlad.
Praegugi on olemas eraalgatusi, mis tegelevad inimestele teadmiste jagamisega, et nad saaksid võimalikke vigastusi ennetada. Üheks selliseks näiteks on väikelaste traumaennetuse projekt "Aga Mina". Riiklikul tasandil on vaja sarnast koordineerivat süsteemi nagu on kasutusele võetud päästesündmuste ennetamisel. Kaasamegi siis ühe ameti juhtimisel inimeste teadlikkuse kasvatamisse nii eraalgatusi kui ka riiklikke institutsioone.
Täna ei ole koduohtude alane ennetustöö antud koordineerida ja vastutada otseselt ühele kindlale asutusele. Võttes arvesse Päästeameti ennetustöö positiivset kogemust, on minu hinnangul mõistlik see ülesanne anda nende vastutusalasse ja lisada ameti põhimäärusesse. Ilmselgelt eeldab see täiendavate ressursside kaasamist, kuid arvestades, et neil on juba toimiv struktuur ja kogemus ehk n-ö tööriistakast olemas, on see kulu kaduvväike võrreldes uue struktuuri loomisega.
Turvalisema ühiskonna loomisel on loogiline keskenduda ennetavatele tegevustele. Ennetamine on alati odavam kui tagajärgedega tegelemine. Lõpuks on õnnetuse vältimine inimese enda kätes. Anname talle need tööriistad, mis võimaldavad tal oma kodus öelda, et see on tema kindlus ja turvalisim varjupaik.


description: Ehkki taotluslehel esitatud küsimusele vastamine on vabatahtlik, aitab see väidetavasti terroriste püüda. - EPL.DELFI.EE

title: USA küsib näha külaliste Facebooki- ja Twitteri-kontosid

maintext:
Ehkki taotluslehel esitatud küsimusele vastamine on vabatahtlik, aitab see väidetavasti terroriste püüda.
Detsembri lõpust alates palutakse mitme riigi, sealhulgas Eesti kodanikel enne Ühendriikidesse reisimist aru anda, milliseid sotsiaalmeedialehti nad kasutavad ja millise kasutajanime all. Nagu elektroonilises taotlussüsteemis rõhutatakse, on küsimusele vastamine rangelt vabatahtlik. Mõistetavasti tekib Ühendriikidesse reisijal kohe kaks küsimust: kas lahter tuleks ära täita või mitte ja mida nende andmetega hiljem peale hakatakse?
USA sisejulgeoleku ministeeriumi kinnitusel on küsimuse eesmärk parandada riigi luureandmeid võimalike terroristide kohta. Pärast eelmise aasta detsembris San Bernardinos toimunud terrorirünnakut teatas meedia, et massitulistamise korraldanud abielupaar avaldas enne seda Facebookis ISIS-t ülistavaid postitusi. FBI direktor James Comey lükkas selle väite küll ümber ja kinnitas, et paarike ajas terroriasju ainult privaatsõnumite teel. Kongress aga ei lasknud end sellest häirida ja nõudis, et Barack Obama valitsus võtaks sotsiaalmeedia tihedama vaatluse alla. Aasta alguses moodustati julgeolekuministeeriumi juurde spetsiaalne töörühm, kelle ülesandeks sai internetist tulevaste terroristide otsimine.


description: Nagu kinnitab keskerakondlasest Euroopa Parlamendi saadiku Yana Toomiga Süüriasse sõitnud ajakirjanik Andrei Hvostov, võtab Süüria-visiidist osa veel kolm europarlamendi saadikut. - EPL.DELFI.EE

title: Hvostov: Toom ei tee somnambuulset soolot

maintext:
Keskerakondlane Yana Toom sõitis aasta jooksul juba teist korda Süüriasse ja on selle eest pälvinud palju kriitikat.
Keskerakondlane Yana Toom sõitis aasta jooksul juba teist korda Süüriasse ja on selle eest pälvinud palju kriitikat. Foto: Hendrik Osula
Nagu kinnitab keskerakondlasest Euroopa Parlamendi saadiku Yana Toomiga Süüriasse sõitnud ajakirjanik Andrei Hvostov, võtab Süüria-visiidist osa veel kolm europarlamendi saadikut.
„Täna peaks ilmuma siia kanti ka üks europarlamendi saadik Prantsusmaalt ja teine Itaaliast. Peale Yana oli siin meiega juba eile veel üks tema europarlamendi kolleeg, kelle nime ei hakka siinkohal ütlema,” kirjutas Hvostov eile Facebookis. Ta lisas, et kõne all oleval saadikul pole kaasas ihuajakirjanikku ja tema personaalküsimust pole koduriigis veel ette võetud. „Sealsed Paedad, Mikserid, Alatalud peavad ootama uue aastani, et moraalse hukkamõistu välkusid müristama hakata.”


maintext:
Peeter Volkonski Trumpist: ta tahab lihtsalt teada, mis Roswellis lendavate taldrikutega juhtus
"Aktuaalse kaamera" aastalõpu erisaates vaadata möödunud aastal toimunud sündmustele tagasi ka Peeter Volkonski, kes tõdes, et ERM on nagu punker, kuhu võiks kogu Eesti rahvas halbadel aegadel ära mahtuda.
Kas ERM ei ole omamoodi nagu lõpp? Meie Noa Laev, mille pardale oleme võtnud oma õllekapad ja ajaloo, et väljakutsetele vastu sõita?
Aga siis on ta ju samal ajal ka algus. Omamoodi on see ehitis punker, kuhu kõik Eesti rahvas võiks ära mahtuda halbadel aegadel - nagu Propelleri laul ütleb, et punkris saab ju kõige parema hariduse ja see on see koht, kus kõik õpivad viitele ja saavad kiituskirja.
Seda maja on oodatud sada aastat. Nüüd on see valmis. Mis on nüüd siis teisiti?
Jah, nüüd on ta lõpuks olemas ning see võttis tõesti mitu põlvkonda aega. Ja see on ikka suur asi. Ma arvan, et sellest aru saamine, kui suur asi see on, võtab võib-olla natuke vähem aega.
Me elame segasel ajal. Kas me elame erilisel ajal või meile ainult näib nii?
Ma viimasel ajal pidevalt üllatun. Ja üllatun mille peale? Ma üllatun kõige rohkem selle peale, et ma pidevalt kuulen, et jälle on keegi üllatunud. Küll ollakse üllatunud, et Brexit läks läbi, küll ollakse üllatunud, et Trump võitis. See polnud täielikult ettearvatav, aga noh, oli tasavägiselt ja oleks ju võinud ometigi arvestada, et on ka teine variant.
Trumpi puhul on ju tegelikult see, et väga võimalik on see, et ta tahab lihtsalt teada, mis seal Roswellis nende lendavate taldrikutega ikkagi juhtus ja kas need tulnukate kehad on päriselt olemas ja külmutatud. Aga seda saab teada vaid siis, kui ta on president. Presidendile öeldakse. Sellepärast ta vaatas, et raha on, oli võimalik kampaaniat teha ja näed saigi, aga enne talle ei öelda, kui on ametisse kinnitatud, nii et siis näeme, jah.


title: Sänk avas isikunäituse

maintext:
Sänk avas isikunäituse
Tänavakunstnik Sänk avas Vana-Võromaa Kultuurikojas isikunäituse "Seinast seina". Spetsiaalselt näituse tarvis valminud suureformaadiliste maalingutega soovib kunstnik tähelepanu juhtida ühiskonna probleemidele, mis teda ennast kõige enam kõnetavad.
29-aastane grafitikunstnik Sänk nimetab oma töid ühiskonnakriitilisteks, mis omakorda on kannustatud tema varasemast töökogemusest sotsiaalvaldkonnas, kus ta tegeles ka näiteks alaealiste alkoholi- ja narkosõltlastega.
"See varasem töökogemus tahab nagu välja tulla, just loomingusse, et näidata inimestele seda poolt, mille peale nad väga tihti ei mõtle," ütles Sänk "Aktuaalse kaamera" kultuuriuudistele.
Nii võrdleb ta võltsilu viljelevaid naisi plastmasspardiga, pöörates samas tähelepanu ka inimese ja looduse vahelisele tasakaalutusele.
Näitus "Seinast seina" tähistab 20 aasta möödumist hetkest, mil kunstnik hoidis esimest korda käes värvipihusteid. Sänki sõnul on selle aja jooksul muutunud nii ideed kui ka taieste mõõtmed. Näiteks on tema käe all valminud Ülemiste Citys asuv 1640 ruutmeetri suurune, Marit Muraka kavandi järgi tehtud töö "Sa pole üksi", aga ka Võru kortermajadel olevad hiiglaslikud Navitrolla maalide põhjal loodud seinamaalid.
"Tänu eelmise Võru linnavalitsuse ettevõtmisele said need pildid tehtud ja loodetavasti tuleb veel lisagi. Õnneks on inimesed aru saanud, et laseme nendel meestel siis natuke hullata ja möllata, et las nad teevad neid pindasid pigem legaalselt täis, mitte ei kirjuta kuhugi seina peale lihtsalt roppusi," kommenteeris Navitrolla.
Just tänu suuremõõtmelistele töödele on Sänki sõnul viimastel aastatel muutunud ka üldsuse suhtumine grafitisse.
Näitusel "Seinast seina" on väljas kümme suuremõõtmelist maalingut, millest pooled on tehtud koostöös teiste eesti tänava- ja grafitikunstnikega. Näitus jääb Vana-Võromaa Kultuurikojas avatuks kuni viienda veebruarini.


title: ERR.ee video: Peeter Vähi esitles ringi ümber Aafrika

maintext: Pööripäev pole lihtsalt üks hetk ajal, mil ööd on kõige pikemad ja päevad kõige lühemad. See on ka inimeste hingedes väga pöördeline aeg. Alles peale uut aastat võib rahulikumalt hingata ja tõdeda, et seekordne pööripäevapööris jättis meid peaaegu endiseks. Kõikvõimalike pööramiste nimetamine on ka päris korralik keeleharjutus.


title: 2016. aasta enimostetud raamatud esindavad eneseabi žanri

maintext: Performatiivses näituseprojektis "Kodu II" jätkab kunstnik Angela Maasalu isikliku ruumiga tegelemist, millele lisandub suhestumine institutsionaalse valge kuubiga ning küsimus oma karjääri alguses oleva noore kunstniku enesekehtestamise võimalustest. Kodu kui turvaline keskkond vs. pinevate lähisuhete õud, avalik vs. privaatne, eesmärgid vs. reaalsed võimalused on pingeväljad, mille vahel kunstnik töötab.


maintext:
EKA tudengid võtavad uuel näitusel riski
ARS-i majas avatud näitusel saab näha Eesti kunstiakadeemia maalieriala magistritudengite nägemust järgmise Veneetsia kunstibiennaali kuraatorinäituse teemast "Viva Arte Viva".
"Viva Arte Viva" on kunstiteadlase ja kuraatori Christine Maceli Veneetsia biennaali kuraatorinäituse pealkiri, mis annab mõtestamiseks ruumi lõputult. Näituse valmimist juhendasid Jaan Toomik ning Venemaa pop-kunsti žanris tegutsev maalikunstnik Vladimir Dubossarsky, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Teema on suhteliselt lai, praktiliselt sinna mahub kõik. Kuigi on maalitudengid, aga siin on pool ekspositsioonist videod ja performance'id ka, nii et nagu tänapäeva maailm on, kunstnik peab töötama nagu renessansiajal mitmel rindel," lausus juhendaja Jaan Toomik.
Kunstiakadeemia maalikunsti magistrandid õpivad ja töötavad ARS-i majas. Projektiruum võimaldab neil nii kunsti teha kui ka seda eksponeerida. "Mul kujuneski peamiseks temaatikaks lagunemine ja siis ma lähenesin erinevas vormis ja erinevate materjalidega," kirjeldas oma tööd kunstnik Kelli Gedvil. Kunstnik Alo Valge lisas, et projekt on olnud hästi pikk protsess. "Juba see tehniline pool on kestnud kuude kaupa, kuidas ta alguse sai, millest ta alguse sai," tõdes ta.
Kunstiväljal on on tihe konkurents ning üha raskem silma paista. Juhendaja Vladimir Dubossarsky soovitab noortel kunstnikel riskida. "Mida jõulisema žesti sa teed, seda rohkem sa riskid. Aga ilma riskita ei tule midagi välja, sa jääd keskmiseks kunstnikuks, kes käib tuntud radu. Minu arvates peab noor kunstnik katsetama, eksima ja riskima, see on lubatud," ütles ta.
Magistriprogramm näeb ette, et tudengid peavad õpingute käigus saama kätte reaalse kunstnikuna töötamise kogemuse, see tähendab kataloogi koostamist, meediaga suhtlemist ja meeskonnatöö oskust.


maintext:
Raimo Pullat vaatab värskes teoses 18. sajandi eestlaste igapäevaelu
Professor Raimo Pullat on välja andnud mahuka raamatu, mis räägib tallinlase asjademaailmast valgustussajandil.
Teos tugineb peamiselt Tallinna Linnaarhiivi allikatele ja on illustreeritud rohkete fotode ja reproduktsioonidega, vaheldas "Aktuaalne kaamera". Raamat kirjeldab 18. sajandil elanud tallinlaste igapäevaelu ühiskonnas, kus kiiresti kasvas luksuskaupade tarbimine ning muutus lugemisvara ja rõivamood. Võrdlevalt on vaadeldud ka naabermaade asjademaailma ning elukorraldust.
Ajaloolane Ivar Leimus kritiseeris, et koolis tuleb õppida kuningaid, ülestõuse, sõdu ja miljon aastaarvu, millest ükski meelde ei jää. "Me arvame, et see ongi ajalugu, aga tegelikult nii ei ole," tõdes ta ja lisas, et viimasel ajal on suured ajaloolased jõudnud seisukohale, et hoopis tähtsam on see, mis meid vanasti ümbritses. "See aitab mõista inimest seestpoolt."
Leimus kinnitas, et professor Pullati teos on üks mahukamaid, mis on kokku võtnud tema mitmekümne aasta töö. "See töö algas Tallinna varanimekirjade läbitöötamisega, neid on uurinud lausa kümned ajaloolased," nentis ta.