description: “Otsus president otse valida ei ole lihtne – et tahame ja teemegi nii,” ütles Saarte Häälele endine põhiseaduse assamblee liige, saarlane Liia Hänni (fotol). Siin ei saa olla ainuke argument […]

title: Otsevalimise arutelu pole vaja karta

maintext:
“Otsus president otse valida ei ole lihtne – et tahame ja teemegi nii,” ütles Saarte Häälele endine põhiseaduse assamblee liige, saarlane Liia Hänni (fotol). Siin ei saa olla ainuke argument “aga rahvas tahab”. Presidendiks kandideerinud Reformierakonna auesimees Siim Kallas aga teatas eile, et just Liia Hänni võiks olla järgmiseks presidendikandidaadiks. “Minu meelest on ta heas vormis ja võiks vabalt seda ülesannet kaaluda.”
Jälgisin presidendivalimisi pingsalt. Olin õnnetu, kuna ei suutnud kuidagi uskuda, et poliitiline olukord viib sellise tulemuseni, et valimiskogu ei suuda presidenti valida.
Siiski ei näe ma selles mingit katastroofi – ega elu seisma jää. Pilt on nüüd lihtsalt selgem – me saime aru, mis olukorras me tegelikult oleme. On ka enam-vähem selge, millest see tuleneb – meie kaks suuremat erakonda on sisemises kriisis ja kõik see mõjutab ka valimiskogu. Loomulikult olin valimisi jälgides ärevil. Ärevad oleksime pidanud aga kõik olema juba mitu aastat tagasi, kui oht esimest korda silmapiirile kerkis.
Põhiseadus eeldab tegelikult, et kui riigikogu ei saa hakkama, tuleb valimiskogu, kes valib presidendi. Kas valijamehed jätsid oma töö tegemata?
Erakonnad vastutavad
Kindlasti ei saa mööda valimiskogu liikme vastutusest. Kui talle ei sobinud need kaks viimast finaali pääsenud kandidaati, oleks ta võinud valimisest kõrvale jääda, teises hääletusvoorus mitte osaleda. Sest kedagi ei saa sundida hääletama oma südametunnistuse vastaselt, kandidaatide poolt, keda ta ei toeta. Tühja hääletussedeli kasti panemise signaal oli: “Ma tahan, et see valimine ebaõnnestuks, et ka teised ei saaks Eestile presidenti valida.”
Samas ei süüdista ma neid valijamehi, kes seda teed läksid. Ilmselt tekib sellises kollektiivses tegevuses teatud massiefekt. Leian, et vastutavad erakonnad, kes andsid oma liikmetest valijameestele soovituse pannagi kasti rikutud sedel. Erakonnad peaksid ju kandma palju suuremat vastutust Eesti käekäigu eest, kui iga üksik inimene eraldi seda suudab.
Päris sellist diagnoosi, et oleme sattunud põhiseaduslikku kriisi, ma praegusele olukorrale ei paneks. Meil on ju teada, mis toimuma hakkab. Peab lootma, et riigikogu täidab oma põhiseadusliku ülesande teisel katsel.
Olen kuulnud arvamust, et seekordsetest presidendivalimisest oli tehtud tõeline meediatsirkus. Parlamentaarse riigi kaudselt valitava presidendi puhul sellist kampaaniat, nagu meil toimus, ju ei eelda.
Kui presidendivalimisest on tehtud nii kaalukas sündmus, tekib nii rahval kui ka kandidaatidel õigustatud ootus – on ju koos tegutsetud, koos püütud aru saada, kuhu Eesti peaks liikuma. Kui lõpus otsustamise koht nagu võõrandatakse, tekitab see pingeid. Minu meelest ei ole see demokraatiale kasulik.
Arvan, et värske kogemus annab alust arutada, milliseid muudatusi põhiseaduses presidendi valimise korras teha.
Põhiseaduse muutmine on olnud jutuks, aga seda pole tõsiselt ette võetud. Leian, et arut-elu sellel teemal võiks algatada uus president, kuna kõik arut-elud, mis on varem ühe või teise erakonna initsiatiivil toimunud, ei ole kuhugi välja jõudnud. Põhiseaduse muutmiseks on ju vaja laiapõhjalist üksmeelt. Meil tuleb paratamatult rääkida ka otsevalimise võimalusest, need asjad uuesti läbi arutada.
On ju tõsiasi, et assamblees oli kõige raskemaid teemasid, milles üksmeelele jõuda, just presidendivalimisega seonduv. Tuleb tunnistada, et meil jäi aega lihtsalt väheks, et arutada läbi kõik need, meile tollal teoreetilisena tundunud võimalused, mis elu veerand sajandit hiljem on meie ette toonud. Presidendivalimise kord vajab remonti, see on aja nõue.
Seekordset presidendivalimise kampaaniat saab võrrelda otsevalimise kampaaniaga, mille käigus räägiti lahti mitmed Eesti jaoks väga olulised teemad. Mis oli loomulikult positiivne. Sellele tuginedes arvan, et me ei peaks kartma ka arutelu otsevalimise üle.
Valik olgu teadlik
Muidugi on otsevalimisel alati oma riskid. 25 aastat tagasi, kui põhiseadust kirjutasime, nägime neid riske ja selle tõttu eelistasime kaudset valimist.
Olukord Eestis on aga väga palju muutunud. Kui me nüüd endale otsa vaadates ja Eesti tugevust hinnates leiame, et neid ohte praegu sellisel kujul enam ei ole, miks mitte siis presidenti otse valida.
Otsus president otse valida ei ole siiski lihtne – et tahame ja teemegi nii. Peame vaatama otsa sellistele ohtudele, nagu suure raha mõju võimalikule valimiskampaaniale, lubadused, mida president oma põhiseaduslikus rollis täita ei suuda. Kõik need teemad tuleb enne riski võtmist mustvalgel läbi arutada. Siin ei saa olla ainuke argument “aga rahvas tahab”. Sest ka rahvale peavad need uued riskid olema teadvustatud, see valik peab olema teadlik valik. Peame olema veendunud, et otsevalimised meie demokraatlikku süsteemi ei kõiguta, ja ette nägema, mis võib juhtuda.
Kui tulla tagasi seekordse presidendivalimise juurde, siis seda, et teiselgi katsel ei suudeta seda riigikogus teha ja president jääb valimata ka valimiskogus, välistada ju ei saa. Usun siiski, et parlament pingutab maksimaalselt, et juba esimeses voorus oleksid vajalikud hääled kandidaadi ülesseadmiseks olemas.
Loodan, et erakonnad suudavad omavahel kokku leppida ning saame presidendiks auväärse inimese, kes suudab Eesti ühiskonnas tekkinud lõhed ja poliitilised erimeelsused ületada. Kes on meie kõigi riigipea.


description: Saaremaa teater ootab 1.–6. klasside õpilasi liituma teatrikooliga. MTÜ Saaremaa Teater juhatuse esimees Elli Tänavots ütles, et Saaremaa rahvateatril oli kunagi samuti laste- ja noortestuudio, mida toona vedas Ellen Teemus. […]

title: Saaremaa teater alustab teatriringiga

maintext:
Saaremaa teater ootab 1.–6. klasside õpilasi liituma teatrikooliga.
MTÜ Saaremaa Teater juhatuse esimees Elli Tänavots ütles, et Saaremaa rahvateatril oli kunagi samuti laste- ja noortestuudio, mida toona vedas Ellen Teemus. Nüüd proovitakse noorte teatrialase koolitamisega taas alustada. “Kuidagi peab ju endale järelkasvu tekitama,” märkis Tänavots.
Alustatakse kahe vanuse-
grupiga, 1.–3. ja 4.–6. klasside õpilastele. Tänavots ütles, et alul oli plaanis avada ka mudilasring, kuid see jäi hetkel vaid mõtteks. Ühte gruppi mahub kuni kümme õpilast. Registreerida saab 10. oktoobrini või kuni kohti jagub Kuressaare Huvihariduse veebilehel. Tänavots lisas, et kui peaks ka tulema mõni huviline enam, siis ukse taha teda ilmselt ei jäeta.
Juhendajad on lastekirjanik Vilve Aavik-Vadi ja Elli Tänavots. Aavik-Vadi võtab enda kanda näitlemise ja Tänavots kunstilise poole. Väljasõitude korraldamisega, näiteks erinevatesse teatritesse, hakkab tegelema Kaidi Liivas. Tänavots selgitas, et ringi eesmärk on avada lastele teatrimaailma laiemalt, mitte pühenduda vaid näitlemisele. “Võib olla mõni huvitub rõivakunstist, teine jälle lavakunstist,” selgitas ta, viidates, et ring pole mõeldud vaid neile lastele, kes unistavad näitlejaks saamisest. Ta lisas siiski, et kevadel lõpetatakse kindlasti ühe etendusega.
Õppeperiood kestab 30 nädalat. Esimene kokkusaamine toimub 11. oktoobril Kuressaare Vanalinna kooli saalis.

fasttext_language: et


description: Laupäeval peetud maakonna 45. kabekarikavõistlustel osales ainult neli kabetajat, kes mängisid omavahel kaheringilise turniiri. Nagu ikka hooaja algul, oli mäng rabedavõitu, huvitavamad partiid mängiti enamikus teises ringis. Esimese ringi võitis […]

title: Kabekarika võitis täiseduga Ivar Truu

maintext:
Laupäeval peetud maakonna 45. kabekarikavõistlustel osales ainult neli kabetajat, kes mängisid omavahel kaheringilise turniiri. Nagu ikka hooaja algul, oli mäng rabedavõitu, huvitavamad partiid mängiti enamikus teises ringis.
Esimese ringi võitis täiseduga Ivar Truu, tehes kohe vahe sisse. Järgnesid Heino Tammeaid 1,5, Villu Kallas 1 ja Jaan Truu 0,5 punktiga. Viimatinimetatu parandas oma halba turniiriseisu täiseduga teises ringis, tõustes sellega 3,5 punktiga teiseks.
Ivar Truu jäi 5 punktiga püüdmatult ette. Heino Tammeaeid oli 2,5 punktiga kolmas. Villu Kallas teisest ringist punkte juurde ei saanud, kuid tema terav ja kompromissitu mäng väärib tunnustust.
See oli Ivar Truu kolmas järjestikune karikavõit ja statuudi järgi jääb karikas nüüd jäädavalt temale. Eelmised karikad võitsid nüüdseks meie hulgast juba igaveseks lahkunud kabetajad Leino Lember (1979. a) ja kahel korral Paul Antsaar (1993. ja 2009. a).
Jaan Truu


description: Sel laupäeval toimus Sõrves traditsiooniline Mälupäev, kus meenutati sõrulaste deporteerimist Saksa okupatsioonivõimude poolt. Mälupäeva algas ametlikult keskpäeval mälestusjumalateenistusega Jämaja kirikus, pärast mida suunduti koos mälestushetki pidama. Esimene neist toimus Sääre mälestuskivi juures, […]

title: Sõrulased kogunesid traditsioonilisele Mälupäevale (FOTOD)


title: Põõsast võssa silda ei tule

maintext:
Jaanipühad on ukse ees. Täna ma praamijärjekorras ei seisa, täna ma üldse loobusin Saaremaale minekust, kuigi mu sünnikodu ja vanemad on seal. Põhjus selles, et järjekorrad parvlaevale pääsemiseks on tüütud.
Seetõttu plaanin oma minekuid nädalavahetusteks, mil ei ole pühi või suursündmusi. Järjekorras seistes mõtlen – kui Suure väina sild oleks valmis, saaksin kõvasti aega kokku hoida.
Olen aasta algusest saadik lugenud erinevate poliitikute ja ekspertide artikleid püsiühendusest. Ja netiväljaannetes lugenud lugejate kommentaare, kus selgub, et ootused on kõrgeks aetud. Saarlased ja mandrisaarlased ootavad kogu hingest silla valmimist lähiajal. Iga kommentaari, mis püüab vastupidist väita, saadab tihti pahameel ja mõnikord lausa sõim.
Kas ootan silda sinisilmselt?
Miski selle melu juures teeb mind ettevaatlikuks. Miks mul on tunne, et ootan silda sinisilmselt?
Viimastel nädalatel on poliitikud silla-teemaliste loosungite väljaütlemisega ettevaatlikumaks muutunud. Põhjus ilmselt selles, et kes asjaga vähegi süvendatult tegelema hakanud, mõistab, et plaan on utoopiline. Kasvavate ehitushindade ja tähtaegade ebamäärasuse juures ei oska enam keegi öelda, kui palju see tegelikult maksma läheb ja hinge kinni pidades oodatakse majanduslikke arvutusi. Samuti on Natura 2000 piirangute tõttu kogu projekti käivitumine kahtluse all.
Postimees 10.06.2007: Ornitoloogid on juba hoiatanud, et sild mandrilt Muhumaale on veelindude seisukohast riskantne, kui arvestada kevadrändel väina läbivate veelindude hulka – kuni 5 miljonit. See on teada-olevalt massilisim rändeala kogu Euroopas.
Kui kogu vaht püsiühenduse teema ümbert maha koorida, siis peaks järele jääma reaalsus. Püüan oma emotsioone ja soove maha suruda ja kainelt argumenteerida võimaliku ja võimatu, plusside ja miinuste ning lootuste ja reaalsuse vahel.
Kui palju elab Saaremaal inimesi? Umbes 40 000? Mõeldes maailma tihedalt asustatud piirkondadele, kus võideldakse iga ruutmeetri maa pärast, on saar-lased isegi rikkad. Aga kas sellest rikkusest piisab, et rajada miljardeid kroone maksev betoonrajatis?
Sillad suurlinnade ühendamiseks
Tutvudes mitmete Euroopa ja maailma sildade kodulehtedega internetis, panin tähele, et sellist silda, nagu meil siin plaanis, ei ole mitte kuskil maailmas. Peamine põhjus, miks sildu rajatakse, on suurlinnade ühendamine ja transiidi elavdamine.
Kopenhaagen on maailmalinn, selle laienemine Malmö suunas koos Öresundi sillaga oli loomulik vajadus ja mõneti isegi paratamatus. Koos Great Belti sillaga on see ka veel oluline transiidikoridor Mandri-Euroopa ja Skandinaavia vahel. Ölandi silla mandripoolses otsas asub aga Kalmari linn, kus on mitmed maailmanimega tehased.
Aare-Maldus Uustalu, Tallinna tehnikaülikooli dotsent 7. märtsil: Sitsiilia saart Itaalia mandriga ühendav 3,7 km pikkune Messina väina sild läheks kalkulatsiooni põhjal maksma 4,6 miljardit eurot ehk 26 korda rohkem kui ligemale kaks korda pikem Saaremaa püsiühendus. 2006. a oktoobris loobus Itaalia valitsus Messina väina silla ehitusest parvlaevaliikluse arendamise kasuks.
Tutvudes mitmete Euroopa püsiühenduste tasuvusarvutustega, selgub, et kasumis ei ole neist mitte ükski. Inglismaa ja Prantsusmaa vaheline raudteetunnel on algusest peale olnud kahjumis, Öresundi ja Great Belti sillad tulid ots-otsaga kokku siis, kui hoolduskulud olid veel mõistlikud. Ölandi silla kapitaalremont läks juba kallimaks kui silla enda maksumus.
Ameeriklaste uhkuse Golden Gate’i majandusnäitajadki ei ole kiita, olgugi, et sild peaks end ära tasunud olema. San Francisco linnavõimud mõtlevad juba, kas silla ülalpidamiseks on vaja radikaalseid samme ette võtta. Taani väinades ei ole pärast sildade valmimist vähenenud praamiühendus väiksemate linnade vahel, sest sedakaudu saab kiiremini ja odavamalt üle kui mööda rahvusvahelist magistraali ringiga minnes.
Silla hooldus maksab miljoneid
BNS 20.01.2007: 2000. aastal valminud Rootsit ja Taanit ühendava Öresundi silla kontrollimisel avastati, et silla alumisel tasandil hõõruvad raudteerööbaste betoonelemendid üksteise vastu ja alus praguneb… Silla remont maksab umbes 100 000 eurot (1,56 miljonit krooni) ja see loodetakse valmis saada kevade jooksul.
Silla toetajate põhiargumendiks on väide, et siis vabaneksime parvlaevaliikluse doteerimisest. Et sama rahaga, mis kümme aastat on laevaühenduse doteerimiseks kasutatud, saaks juba silla valmis ehitada. Kuid ka sillale hakkame peale maksma ja selle ülalpidamist doteerima.
Sest sild, mida ei läbi rahvusvaheline transiit ja mis ei ole suurlinnade vahel, ei tasu end mitte kunagi ära. Parvlaevad ei kaoks kuhugi. Miks asendada liin, mis on ainukesena võimalik kasumisse viia ehitisega, millele me nagunii peale maksame? Ja siis doteerime nii laevu kui ka silda.
Samas on räägitud Tallinn–Tartu maantee neljarealiseks ehitamise vajalikkusest, aga eksperdid lükkavad nõudmised tagasi – liikluse intensiivsus ei ole läbi nädala ja eriti Tartu poolt selline, et tee ümberehitus end ära tasuks. Kas Risti–Kuressaare maanteel on liiklus intensiivsem?
Mida me kaotame, mida võidame
Kindlasti saame varsti tutvuda analüüsidega, mis hakkab toimuma saarte rahvastikuga pärast silla valmimist. Veel 15 aastat tagasi oli silla vastaste osa üsna suur – nende peamine argument oli, et Saare- ja Muhumaa omapära kaovad ja saared muutuksid veelgi altimaks läbuturistidele. Nüüd on need vastuargumendid ununema hakanud, sest raha, mille turistide hordid saartele jätavad, on elu kõvasti edasi viinud. Kuid mida me kaotame seda võites?
Saksamaal Rügeni saarel on pärast silla valmimist elanikkond aina vähenenud, viimase 20 aasta jooksul isegi tervelt viiendiku võrra. Sild küll lihtsustab ligipääsu mandrile, aga sellele vaatamata eelistatakse saarelt lahkuda.
Mis protsessid hakkasid toimuma peale Ölandi silla valmimist, sellest kirjutas 5. märtsil netikommentaarides Vallo:
Ölandi sild on pea ainuke näide, peale mille ehitamist kasvas arvestatavalt saare elanike arv. Sellel “huvitaval” tõigal on aga väga konkreetne selgitus – saarele kolisid keskkonnavahetuse mõttes elanikud teises silla otsas asuvast linnast Kalmarist ja selle lähiümbrusest, kes käisid tööl edasi mandril.
Tänaseks on üle silla sõitmise vaimustus möödas ja Ölandi rahvaarv oma tippaegadest juba oluliselt väiksem – alates 1995. aastast on rahvaarv Ölandil vähenenud ligi 5%, mis on väga silmatorkav riigis, mille rahvaarv on kasvanud 18. sajandist alates. Tänu väga suurele turistide voolule suvel on kogu saar keskendunud nende teenindamisele ning see on omakorda muutnud kohaliku ettevõtluse ühekülgseks. Talvel on saar praktiliselt ettevõtlusvaba ning seal ei ole suudetud/ei ole võimalik arendada aastaringset normaalset tööhõivet.
Suur turistide arv suvel halvab tihti infrastruktuuri saarel ja ummikud on tavalised. Kuna turistide teenindamisega saavad hakkama ka vanemad inimesed, on Ölandil peale silla ehitamist toimunud oluline demograafiline muudatus – pensionäride arv saarel on kasvanud üle 25% ning noored, kes on huvitatud muudest tegevusaladest, lähevad elama pigem mandrile.
Oma värvingu annab kogu loole tõsiasi, et Ölandi naabersaarel Gotlandil on rahvaarv ka ilma sillata viimasel aastakümnel kasvanud, säilitades seejuures elujõulisuse: pensionäride arv saarel on ALLA riigi keskmist 16–18% kogu rahvastikust. Jah, sealgi elatutakse turismist, kuid see pole peamine. Mõningatel andmetel on koguni nii, et Gotlandil käib Ölandist 2x vähem turiste, kuid seejuures jätavad nad Gotlandile kogusummas 2,5 korda rohkem raha.
Saarel on mitmekesine ettevõtlus, mille üheks initsiaatoriks on kindlasti ka tugev kolledž. Viimane on tegelikult ka tõsine abivahend rahvastiku eluterve koosseisu, s.o noorte ja tööealiste suurele osakaalu tagamiseks. Üht-teist räägib ka kahe saare kinnisvaraarenduse võrdlus: Ölandil on viimase kuue aastaga ehitatud 80 uut korterit või maja ning Gotlandil samal ajal 614!!!
Kumb saar on elujõulisem? Ja nende näidetega võiks pikalt jätkata. Eestis on asi hoopis isemoodi. Rahvaarv väheneb kõikjal ja saartel isegi vähem kui riigis keskmiselt. Kõige kiirem on rahvaarvu kahanemine “püsiühendusega” maakondades Ida- ja Lõuna-Eestis. Pöördvõrdeline on lugu ettevõtlusega. Kõige aktiivsemad on hoopis Eesti saared, konkurentsitult.
Kui silda ei tule, siis jääb meil miljarditesse ulatuv rahasüst (-kulutus) tegemata. Pigem panustada see summa kiiremate laevade ehitamisse ja järjekordade kaotamisse (alla miljardine investeering Kessulaidu kahjustamata ja tuhandete tonnide kaupa pinnast ümber paigutamata), kui raisata mõtlematult silla ehituseks, mille tasuvus on küsitav ja keskkonnaalane mõju suur ja pöördumatu.
Praegused sillad ja ka need, mis veel lähiaastatel ehitatakse, vajavad 30–50 aasta pärast kapitaalset remonti ja siis hakataksegi küsima, kas neid sildu ikka vaja oli?
On alternatiive
Tõsta tuleks parvlaevaühenduse kvaliteeti. Eelmise aasta jaanipühade aegu selgus, et kui otsida aktiivselt uusi lahendusi ja neid ka ellu viia, siis on juba praegu palju võimalik. Suuremad laevad on tulekul, ehk rajatakse ka rohkem kaikohti ja väinaületuse aegki lüheneb?
Lisaks tuleks regionaalpoliitiliselt soodustada ettevõtlust saartel ning motiveerida noori jääma ja mandrisaarlasi tagasi tulema. Võib-olla ellu viia tulumaksusoodustuste idee saartel ja muudel äärealadel? Sild viib äkki mandrile viimasedki tööinimesed, kes algul käivad saarelt suurele maale iga päev ja lõpuks kolivad kogu pere järele. Maksusoodustus tooks elanikke juurde ja töökohti tekiks kohapeale. Tõhustama peaks soodustusi saarte elanikele, mis kompenseeriksid parvlaeva piletite kallinemise.
Oleks vaja kõik hästi läbi mõelda, ühtse tervikuna planeerida ja käsitleda, mitte ainult sillaidees kinni olla.
BNS märts 2007: Europarlamendi regionaalarengukomisjon kutsub Euroopa Komisjoni üles võimaldama perioodil 2007–2013 alalist riigiabi saartele, mis erinevatel põhjustel (kaugus, hõre elanikkond, madal konkurentsivõime jmt) pole võrdses seisundis mandril asuvate piirkondadega.
Võib-olla kulutada kogu see summa hoopis kõikide Saaremaa teede asfalteerimiseks? Sellega tõuseks elukvaliteet külades ja ilmselt ka kogu Saaremaa elanike arv. Äkki väheneb siis ka nende saarlaste hulk, kes üle väina tööl käivad ja mandril elavad? Juba praegu on selge, et Saaremaal on elu hoopis teine kui suurlinnades. Mingil seletamatul moel on elutempo siin rahulikum, aga samas ei jää midagi ka tegemata. Saare eraldatuse võlu?
Küllap jäämegi sillast unistama
Loodan, et põlissaarlased väga ei pahanda, kui ütlen, et sillast jäämegi vaid unistama. Ühel päeval laiutavad suured lubajad käsi – looduskaitselistel või majanduslikel põhjustel tuleb meil sillast loobuda.
BNS märts 2007: Väär on siduda Saaremaa ja ka Hiiumaa ettevõtluse probleeme ainult parvlaevaühendusega või püsiühenduse puudumisega. „Enesepetmine on öelda, et saarte majanduskeskkonna põhimõjutaja on parvlaevaühendus,” lausus Tallinna tehnikakõrgkooli prorektor Enno Lend, kelle sõnul kütab sillaehitamise soovi tagant parvlaevaühenduse suhteliselt madal tase. „Parandades parvlaevaühendust, kaovad probleemid, millest johtuvalt seda sillaehitust üles klopitakse,” lisas ta.
Kui peaks juhtuma ime – kas leitakse Saaremaalt naftat või Eesti saab mingil põhjusel püstirikkaks –, siis ehk jääb kõige muu kõrvalt raha üle ja sild rajataksegi.
Luban siinkohal, et kui sild tõepoolest valmib, siis lähen jala Tallinnast Kuressaarde. Siis astuks ma seda teed rõõmuga. Kui mu vanad ja kulunud jalad vähegi kannavad.


description: Saaremaa piimatööstus tõstab kuuajalise vahe järel teist korda toorpiima kokkuostuhinda. 1. oktoobrist hakkavad põllumehed saama piimakilo eest senise 23 sendi asemel 25 senti. Saaremaa piimatööstuse nõukogu võttis kolmapäeval vastu otsuse […]

title: Piimatööstus tõstab taas kokkuostuhinda

maintext:
Saaremaa piimatööstus tõstab kuuajalise vahe järel teist korda toorpiima kokkuostuhinda. 1. oktoobrist hakkavad põllumehed saama piimakilo eest senise 23 sendi asemel 25 senti.
Saaremaa piimatööstuse nõukogu võttis kolmapäeval vastu otsuse tõsta oktoobri algusest toorpiima kokkuostuhind järgmisele tasemele ehk siis 25 senti/kg, ütles AS-i Saaremaa Piimatööstus nõukogu esimees Tõnu Post. Alles 1. septembrist oli Saaremaa piimatööstus tõstnud toorpiima hinda 21 sendilt 23 sendi peale. “Praegused müügiprognoosid ja turusituatsioon võimaldavad piimahinda uuesti tõstma hakata,” märkis Post.
Põllumajandus.ee kirjutas sel nädalal, et juuli keskpaigast on piimahinnad tõusnud Global Dairy Trade oksjonil tänaseks juba peaaegu 30 protsenti. Piimahindasid on ülespoole vedanud kaks faktorit: Euroopa Liidu piimatootmine on eelmise aasta sama ajaga võrreldes 1,5 protsendi võrra langenud ja Aasias on nõudlus piima järele suurenenud.
2014. aasta alguses rekordilise 40 sendini kerkinud piima kokkuostuhind hakkas maailmaturul tekkinud piima ülepakkumise ja Vene turu sulgumise koosmõjul langema 2014. aasta mais. Suurim kukkumine kestis 2014. aasta aprillist septembrini, mil hind kukkus 40 sendilt 25 sendile. Sel aastal on hind püsinud valdavalt 21 sendi juures.


description: SH, 15.09 Kristiina Maripuu, Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja: Linnaruumis on 248 20–200-liitrist avalikku prügikasti. Enim on 40-liitriseid prügikaste, täpsemalt 197. Reeglina on prügikastid paigutatud bussipeatuste, ülekäiguradade, lasteaedade, koolide jt ühiskondlike hoonete […]

title: VASTUKAJA: Lugeja kiri “Mis päästaks prügisokutajaist?”

maintext:
SH, 15.09
Kristiina Maripuu, Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja:
Linnaruumis on 248 20–200-liitrist avalikku prügikasti. Enim on 40-liitriseid prügikaste, täpsemalt 197.
Reeglina on prügikastid paigutatud bussipeatuste, ülekäiguradade, lasteaedade, koolide jt ühiskondlike hoonete juurde ning kesklinna ja peatänava piirkonda.
Kindlasti paigaldatakse täiendavaid prügikaste seoses Tallinna tänava rekonstrueerimisega. Prügikastide tühjendamise, hoolduse ja paigaldamisega tegeleb Kuressaare Linnamajandus.


description: Eesti keskmine brutokuupalk oli 2016. aasta teises kvartalis 1163 eurot ja brutotunnipalk 6,91 eurot, teatas statistikaamet sel nädalal. Maksu- ja tolliameti andmetel oli selle aasta teise kvartali mediaanpalk aga 858 […]

title: Maakonna keskmine palk kerkis üle 900 euro

maintext:
Eesti keskmine brutokuupalk oli 2016. aasta teises kvartalis 1163 eurot ja brutotunnipalk 6,91 eurot, teatas statistikaamet sel nädalal. Maksu- ja tolliameti andmetel oli selle aasta teise kvartali mediaanpalk aga 858 eurot kuus.
Saare maakonnas oli teise kvartali lõpuks keskmine brutokuupalk ühtekokku 912 eurot. Esimeses kvartalis oli see maakonna näitajate põhjal olnud keskmiselt 832 eurot. Mullu teises kvartalis oli maakonna keskmiseks brutokuupalgaks statistikaameti andmetel 854 eurot, esimeses kvartalis aga 778 eurot.
Kui tunnipalgast kõnelda, siis tänavuse teise kvartali kokkuvõttes oli keskmine brutotunnipalk Saare maakonnas 5 eurot ja 37 senti, esimeses kvartalis oli see olnud samas 5 eurot ja 25 senti. Täpselt sama palju, kui selle aasta teises kvartalis, oli tunnipalk ka eelmise aasta teises kvartalis.
Maakonniti laiemalt võttes oli 2016. aasta teises kvartalis kõrgeim brutokuupalk Harju, Tartu, Viljandi ja Lääne maakonnas ning madalaim Põlva, Ida-Viru ja Valga maakonnas. Keskmise brutokuupalga aastakasv oli kiireim Tartu ja Pärnu maakonnas ning aeglaseim Ida-Virumaal.
Keskmine brutokuupalk oli 2016. aasta teises kvartalis kõrgeim info ja side tegevusalal ning finants- ja kindlustustegevuses. Võrreldes 2015. aasta teise kvartaliga tõusis keskmine brutokuupalk ja -tunnipalk peaaegu kõigil tegevusaladel.
Kõige enam tõusis keskmine brutokuupalk ja -tunnipalk kinnisvaraalases tegevuses (23,5%). Keskmisest kiirem palgakasv oli ka haldus- ja abitegevustes (13,5%), majutuses ja toitlustuses (12,6%) ning info ja side tegevusalal (11,5%).
Brutokuupalga aastakasv oli kiireim Eesti eraõiguslikele isikutele kuuluvates ettevõtetes (9,4%) ja aeglaseim riigile kuuluvates asutustes (5,5%).


description: Neljapäeval kell 12.34 anti politseile teada, et Pihtla vallast Räimaste külast tee äärest on leitud surnud naisterahvas. Naise, kelle kõrval oli kott seeni, avastas juhuslik mööduja. 1939. aastal sündinud naise surma […]

title: UUS: Räimastes leiti surnud seeneline

maintext:
Neljapäeval kell 12.34 anti politseile teada, et Pihtla vallast Räimaste külast tee äärest on leitud surnud naisterahvas. Naise, kelle kõrval oli kott seeni, avastas juhuslik mööduja.
1939. aastal sündinud naise surma põhjus selgitatakse lahkamisel.


description: Kaheksa valla ühine projekt Saaremaa maalinnade arendamiseks miljonieurose rahastuse saamiseks võeti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusest (EAS) tagasi, sest suurim osapool Lääne-Saare vallavalitsus ei saanud eeltöödega hakkama. “Maalinna projektiga on tegeletud juba […]

title: Suurim vald osutus suurprojektis saamatuks

maintext:
Kaheksa valla ühine projekt Saaremaa maalinnade arendamiseks miljonieurose rahastuse saamiseks võeti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusest (EAS) tagasi, sest suurim osapool Lääne-Saare vallavalitsus ei saanud eeltöödega hakkama.
“Maalinna projektiga on tegeletud juba mitmeid aastaid ja kui pikki aastaid tegeleda, peaks tulemus olema kaua tehtud ja kaunikene ning realiseeritav. Kahjuks ei saanud me jälle ree peale ja peame nüüd vaatama, kuis piirkonna konkurentsivõime tõstmise raha liigub teistes suundades,” ütles Saarte Häälele Orissaare vallavanem Vello Runthal. Runthal kinnitas, et tema jaoks oli see halb üllatus, kui sai alles augusti lõpul teada, et Lääne-Saare vald on projektile pidurit tõmmanud.
Maalinnade võrgustik oli üks kuuest heaks kiidetud projektist, mis oli plaanis juuli alguses esitada EAS-i piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmi. EAS-i kommunikatsioonijuht Priit Pruul ütles, et Saaremaalt esitati PKT 1. rahastusvooru (2. voor on järgmisel aastal – toim) viis taotlust, kuid maalinnade menetlus lõpetati taotleja, MTÜ Visit Saaremaa palvel. Esitamata jäi Kuressaare ettevõtlusinkubaatori projekt, mida on koos vedanud linnavalitsus ja Lääne-Saare vallavalitsus.
Seega on praegu rahastusotsuste ootel Kuressaare linnavalitsuse südalinna arendamise kava (toetuse vajadus 3,9 mln eurot), Kingli Grupi Oti küla tootmisala arendus (455 000 eurot), Alver Saguri OHHOO keskus Kaalis (788 000) ja Andres Tinno Hõbevalge keskus (1,97 mln) Kuressaares.
Aastaid tehtud eeltööd
EAS-il on PKT 1. voorus Saaremaale võimalik eraldada 3 581 001 eurot, mis teoreetiliselt võib tähendada, et kogu rahastus tuleb Kuressaare südalinna projektile. Üheks kriteeriumiks rahastuse saamisel on loodavate töökohtade arv, mis on Kuressaare projektil 30. PKT investeeringuid koordineeriv rahandusministeerium teatas juba eelmise aasta oktoobris Saarte Häälele, et “tulenevalt meetme eesmärkidest toetatakse linnakeskuse korrastamist vaid juhul, kui investeeringu tulemusena tekivad uued töökohad ning suureneb majandusaktiivsus piirkonnas tervikuna”.
Kui linnasüdame arendus on puhtalt linnavalitsuse projekt ja kolm taotlust esitasid eraettevõtjad, siis maalinnade projekti jaoks on teinud eeltööd kaheksa omavalitsust mitme aasta jooksul. Seetõttu ei varja vallajuhid oma pahameelt, et Lääne-Saare vallavalitsuse tegevuse või pigem tegevusetuse tõttu juba esitatud projekt tagasi tõmmati.
“Väga kahetsusväärne lugu, rabelesime kõik kõvasti. Kõigil oli kiire, kulutasime raha ja aega, kuid millegipärast jäi asi toppama ja esitamata,” märkis Mustjala vallavanem Kalle Kolter. “Kahju jah, pingutasime päris kõvasti sellega,” leidis Valjala vallavanem Aare Martinson.
Pöide vald oli arendusspetsialist Eda Kesküla sõnul oma asjadega graafikus, kuid kui Lääne-Saare vallast tuli signaal, et nemad ei jõua, loobus Pöide kiirustamast. “Projekteerimine pole just odav ja igaks juhuks projekti tellida ei näinud põhjust,” sõnas Eda Kesküla.
“Ei saa kedagi otseselt süüdistada ega õigustada, ikka juhtub, ja võib-olla ongi see õige, saame projekti veel paremaks lihvida. Kindlasti oleme siis tulevikus hulka targemad ja projekt on veel parem, ent kas siis veel raha jätkub?” küsib Vello Runthal.
Ehkki vallajuhtide lootus on, et projekt esitatakse järgmisel aastal PKT 2. vooru (kus on samuti 3,5 mln eurot), on projekti nõrk koht loodavate töökohtade väike arv – vaid kümme. Samas – võrgustikust mitterahalist kasu saavate ettevõtete arv on koguni 300. Siiski soovitati maalinnade projekt esitada tingimata juba esimeses voorus.
Minister kiidab maalinnu
Saarte Hääle käsutuses on ettevõtlusminister Liisa Oviiri kooskõlastuskiri Saaremaa PKT tegevuskavale. Oviir näitab selles oma poolehoidu maalinnadele, öeldes, et projektil on suur turismipotentsiaal, kui objekte koos turundada. “Toetame projekti elluviimist ning tegevuskavas selle prioriteetsuse tõstmist võrreldes teiste turismisuuna investeeringutega (Ohhoo ja Hõbevalge – toim),” teatas Oviir rahandusministeeriumile. Oviir kiitis heaks ka Kuressaare südalinna arendamise ja Kaali loomekeskuse OHHOO projekti, kuid nentis samas, et viimase kattuvus Kuressaarde plaanitava Hõbevalge keskusega tuleb lahendada enne tegevuskava kinnitamist.
“Keskus Hõbevalge – tegu on sarnase projektiga kui Kaali loomekeskus OHHOO. Seega ei toeta kahe vähemalt osaliselt üksteist dubleeriva projekti elluviimist. Teeme ettepaneku projekti sobivad tegevused liita OHHOO loomekeskusega,” seisab Oviiri kirjas negatiivne sõnum Andres Tinnole.
Maalinnade projekti partnerid on Laimjala, Leisi, Lääne-Saare, Muhu, Mustjala, Orissaare, Pöide ja Valjala vallavalitsus, SA Saaremaa Arenduskeskus ning MTÜ Visit Saaremaa. Lääne-Saare vallavalitsuse infotöötaja Merike Lipu sõnul oli “ülesaaremaalisel projektil kõigil omavalitsustel väga palju puudusi, mida ei oleks jõutud kümne päevaga likvideerida, siis tuli protsessi võtta natuke rahulikumalt”.
Lääne-Saare valla arenduste peaspetsialisti Aarne Põlluääre sõnul pani MTÜ Visit Saaremaa valdadele ette kaks võimalust. Kas võtta aeg maha, likvideerida puudused ja esitada projekt teise taotlusvooru 2017. aastal või pingutada ja esitada mõningaste puudustega projekt siiski ära, mis vähendab aga positiivse rahastamisotsuse võimalusi.
Põlluäär pidas vajalikuks valida esimene variant, kuna projekti juurde lubati vajalikku tehnoloogilist projekti alles oktoobriks. “Järelikult olid sama meelt ka teised vallad, sest MTÜ Visit Saaremaa otsustas projekti esitada järgmisel aastal,” sõnas Merike Lipu.
Lääne-Saare vallaga sama meelt on Laimjala vallavanem Vilmar Rei, kes kahtleb, et nad oma tegemistega oleksid õigeks ajaks valmis jõudnud. “Laimjalal on see teema, et [Asva] maa ei ole valla omandis. Saime küll eramaaomanikega kokkulepped tehtud, hetkel tegeleme nii või naa asjaga edasi, talve jooksul jõuab nende asjadega ühele poole,” rääkis Rei.
Puudused polnud ootamatus
Vello Runthal möönis, et Orissaare vallale oli juba kevadel teada, mida on vaja teha ja ka see, et see suudetakse ajaliselt ära teha. “Need puudused ei olnud mingi ootamatus! Juba taotluse esitamisel arvestasime, et suudame kõik puudused lahendada selleks ajaks, mis nende kõrvaldamiseks antakse. Nüüd on loomulikult kahetsusväärne, et pidime raha kulutama ja eriti just aega ning ei saanudki projekti korralikult sisse seekord,” nentis Runthal.
MTÜ Visit Saaremaa turismiarendusjuhi Viktoria Bubukini sõnul ei pea ta Lääne-Saare vallale näpuga näitamist päris korrektseks, kuna vajakajäämisi oli ka teiste valdade dokumentatsioonis.
“Lääne-Saare valla arenduste peaspetsialist Aarne Põlluäär oli esimene, kes pärast EAS-i esitatud puuduste kõrvaldamise määruse saamist esitas oma nägemuse võimalike edasiste tegevuste kohta, tehes ettepaneku esitatud taotlus tagasi võtta ja esitada see uuesti 2017. aasta taotlusvooru,” lausus Bubukin.
VALDADE ÜHINE LAPS
Maalinnade temaatika:
Maasi maalinn – orduaeg;
– Kooljamäed – küttimine ja sõjapidamine;
– Paatsa maalinn – raua- ja sepatöö;
– Lihulinn – küttimine ja käsitöö;
Kaarma maalinn – usk;
– Valjala maalinn – käsitöö ja kaubandus ning sõjapidamine;
– Asva linnusasula – karjakasvatus, põllumajandus, käsitöö;
– Pöide ehk Kahutsi maalinn – ohverdamine;
– Muhu maalinn – sõjapidamine.


description: 13. augustil Sõrve sääre lähistel põhjaläinud Läti purjejaht tõsteti laupäeval kalalaeva Amazon abiga välja. Jaht on suuremate vigastusteta ja tehakse korda. Uue võimaluse saanud jaht sai ka uue nime.   […]

title: Uppunud jaht tõsteti välja 52 meetri sügavusest

maintext:
13. augustil Sõrve sääre lähistel põhjaläinud Läti purjejaht tõsteti laupäeval kalalaeva Amazon abiga välja. Jaht on suuremate vigastusteta ja tehakse korda. Uue võimaluse saanud jaht sai ka uue nime.
Jahi leidis merepõhjast veeteede amet ning selle lätlasest omanik Arnis Krauklis otsustas võimaluse korral jahi üles tõsta. Krauklis ütles Saarte Häälele, et kuigi tegemist ei olnud just miljonit maksva asjaga, jäid ta süda ja hing ikkagi sinna.
Tema sõnul on kuu aega merepõhjas olnud jaht üsna heas seisus. Merepõhi oli liivane ja savine ning olulisi vigastusi jaht uppudes ei saanud. Jaht uppus rikke ja halbade ilmastikutingimuste tõttu. Meeskond päästeti.
Arnis Krauklis tänas kõiki, kes talle appi tulid, ja ütles, et ju sellise õnnetuse juhtumine oli saatus, sest muidu poleks ta nii imelisi sõpru oma ellu leidnud. Krauklise eriline tänu läks Mihkel Undrestile, kes abistas teda vraki ülestõstmise osas.
Amazoni omanik Mihkel Undrest rääkis, et uppunud jahi omanik Arnis Krauklis oli talle võõras inimene. “Ma polnud teda kunagi näinud ega temast kuulnud, aga Läti traaliomanikud olid talle öelnud, et siin Mõntus on selline mees olemas. Ja siis ta mulle helistas, et kas ma aitaks. Muidugi ma kohe vastasin, et aitan küll, sest merevärk on merevärk.”
Uue elu ja uue võimaluse puhul andis Krauklis ülestõstetud jahile ka uue nime. Nüüdsest on purjeka nimi Roy ning vana nime kapten enam suhtu võtta ei tahtnud. See toovat halba õnne.
Roy pandi jahile nimeks hea sõbra Roy Strideri järgi, kes aitas aktiivselt jahti otsida ja kelle sünnipäeval jaht üles tõesti. “Selliseid sõpru, nagu Roy, on mul ainult üks ja tema nime kandva jahiga ei ole vaja millegi üle muretseda,” ütles Krauklis.
Raul Vinni, Kristina Kretova


description: MTÜ Visit Saaremaa esitas 2016. aasta juuli alguses piirkonna konkurentsivõime tugevdamise meetme turismitoodete ja atraktsioonide ning sihtkoha kui võrgustiku arendamise toetamise toetusskeemi projekti “Saare maakonna maalinnade võrgustiku arendamine”. Projekti partnerid […]

title: KOMMENTAAR: Projektid olid puudu

maintext:
MTÜ Visit Saaremaa esitas 2016. aasta juuli alguses piirkonna konkurentsivõime tugevdamise meetme turismitoodete ja atraktsioonide ning sihtkoha kui võrgustiku arendamise toetamise toetusskeemi projekti “Saare maakonna maalinnade võrgustiku arendamine”.
Projekti partnerid olid Laimjala, Leisi, Lääne-Saare, Muhu, Mustjala, Orissaare, Pöide ja Valjala vallavalitsus ning SA Saaremaa Arenduskeskus ja MTÜ Visit Saaremaa.
Vastavalt sõlmitud partnerluslepingule oli valdade kohustus teostada projekti esitamiseks koostatava rahastamistaotluse juurde oma valla territooriumile jäävate maalinnade ehituslike tööde projekteerimise hanked ehitusprojekti eelprojekti staadiumini, nõustuda projektide seotud varaliste kohustuste võtmisega ajavahemikul 2017–2020 ning garanteerida vähemalt 15% omaosalust projektis oma valla territooriumile jäävate maalinnade arendamiseks kavandatavate tegevuste ning maalinnade võrgustiku turundustegevuste maksumusest vastavalt projekti eelarvele.
Juba taotluse esitamise hetkel oli projekti dokumentatsioonis mõningaid puudusi, millest hoolimata projektitaotlus siiski ära esitati. Projektipartnereid teavitati kohe vajadusest hankida vajalikud dokumendid lähima kuu aja jooksul, mil projektitaotlus pidi jõudma sisulise hindamiseni. Oli teada, et pärast puuduste kõrvaldamise määruse saamist on puuduste likvideerimiseks aega 10 tööpäeva.
Puuduste kõrvaldamise määruse saamisel oli endiselt puudu hulk vajalikke dokumente, ilma milleta ei olnud võimalik projektitaotluse hindamisega edasi minna. Eelkõige said takistuseks osa valdade puuduvad ehitusprojektid, mida ei suudetud õigeaegselt esitada. Seetõttu oli projektipartnerite ühine hinnang, et taotlus tuleb käesolevast voorust tagasi võtta ja esitada oluliselt täiendatud taotlus järgmisesse vooru, mis eeldatavasti avaneb 2017. aasta alguses. Täpne tegevuskava ja tähtajad projektitaotluse koostamiseks ja vajalike dokumentide hankimiseks lepitakse kokku septembri lõpus toimuval projektipartnerite koosolekul.
Viktoria Bubukin
MTÜ Visit Saaremaa turismiarendusjuht


description: Kui parafraseerida üht tuntud vanasõna, võib “kaua oodatud, kaunikene” Orissaare kultuurimaja uhiuue klaveri kohta öelda küll. On ju senise, iidvana pilli väljavahetamisele mõeldud juba kümme aastat. Ja mitte ainult mõeldud, […]

title: JUHTKIRI: Lõpuks kohal!

maintext:
Kui parafraseerida üht tuntud vanasõna, võib “kaua oodatud, kaunikene” Orissaare kultuurimaja uhiuue klaveri kohta öelda küll. On ju senise, iidvana pilli väljavahetamisele mõeldud juba kümme aastat.
Ja mitte ainult mõeldud, vaid selle nimel ka tegutsetud. Taotletud raha, korraldatud üritusi. Kutsutud appi nii orissaarlasi, suvesaarlasi kui ka lihtsalt muusikasõpru.
Nagu näha, oli sihikindlusest abi. Tuliuus Estonia – mida veel tahta! – on kohal.
Anu Viljastel on õigus: sajandi sündmus on uue klaveri saabumine küll. Vähemalt üks neist ja vähemalt orissaarlaste jaoks.
Tänu väärivad kõik, kes nii vajaliku pilli soetamisele õla alla panid. Aga see, kes soovib kuulda, kuidas uus Estonia kõlab, võib peagi oma kõrvaga veenduda.


description: Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) jõudis sel aastal lõpule Sõrve poolsaare läänerannikul asuva Saaremaa suurima looala taastamistöödega. “Mõned kohad vajavad korrastamist ja praht äraviimist,” ütles RMK looduskaitsespetsialist Ants Animägi, kelle sõnul […]

title: Saaremaa suurim loopealne sai taas kauniks ja avaraks

maintext:
Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) jõudis sel aastal lõpule Sõrve poolsaare läänerannikul asuva Saaremaa suurima looala taastamistöödega.
“Mõned kohad vajavad korrastamist ja praht äraviimist,” ütles RMK looduskaitsespetsialist Ants Animägi, kelle sõnul on aga kõik plaanitud raietööd puudega kinnikasvanud aladel nüüdseks lõpetatud. Taastamistöid tehti Lõu looalal 218 hektaril, kust raiuti 6700 tihumeetrit puitu, millest 2400 tihumeetrit on ümarpuit ja 4300 tihumeetrit hakkpuit.
Taastatud loopealne ala asub Kaugatoma-Lõo maastikukaitsealal, mille pindala on 499,5 ha ja mis hõlmab ka Kaugatoma lahe äärset pankrannikut. Lisaks geoloogilisele väärtusele on maastikul väga suur esteetiline väärtus.
Taastamistööd hõlmasid loopealseid, soostunud niite ja puiskarjamaid. Eemaldati eelmise sajandi 50-ndatel väheviljakate maade metsastamise programmi raames rajatud kultuurpuistuid, mis olid kasvama läinud vaid paiguti.
Lisaks raietööd teinud RMK-le on Lõu loopealse taastamisega seotud projekt “LIFE to alvars”, mis varustas alad karjatamistarvikutega. Projektijuhi Annely Esko sõnul soetati mägiveiste jaoks loomade varjualune ja transporditav joogiveetünn koos jooturitega. Rajatud on kaks kilomeetrit elektrikarjusega aeda, 140 meetrit puidust püsiaeda ja neli puidust väravat. Karjaaia jaoks on hangitud päikesepaneeliga elektrigeneraator. Soetatud on 20 moodulist koosnev veiste kogumisaed.
Karjatamisega tegelevad taastatud alal Egon Sepp ja Lehtmetsa talu (Liivi Ungru), kellele on keskkonnaameti poolt üle antud ka tarvikud. Samuti on Rootsist pärit loomakasvatuse ekspert karjatajaid projekti raames nõustanud, kuidas oleks võimalik paremini korraldada sõnnikukäitlust ja loomade talvist hoidmist.
Liivi Ungru karjatab Lõu alvaril 212 hektaril ja Egon Sepp 80 hektaril. Lisaks veistele käivad karjamaal ka lambad ja kitsed.
Väljavõte Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala kaitsekorralduskavast
Sõrve poolsaare läänerannikul piki rannikut kulgevalt maanteelt avanevad ilusad vaated merele. Maastikukaitseala üheks suurimaks väärtuseks olev Lõo alvar on üks Eesti suurimaid ja esinduslikumaid. Lõo alvaril vahelduvad erinevad, sealhulgas haruldased alvaritüübid ning kasvab mitmeid haruldasi taimi. Loopealsete puhul on tegu õhukese mullakihiga paepealsete aladega, mis võivad suviti aluspõhjani läbi kuivada. Seda soodustavad ka hõre taimkate ja tuultele avatud maastik. Kevaditi ja sügiseti on piirkond aga liigniiske, kuna paepõhi takistab vee äravalgumist. Vaatamata ajutiselt väga ebasoodsatele kasvutingimustele on alvarite liigirikkus väga kõrge. Puudest ja põõsastest esinevad loopealsel valdavalt üksikud või rühmitunud kadakad ning kidurad männid. Rohurinne on madal ja vaheldusrikas. Taimestiku liigiline koosseis on väga mitmekesine ja omapärane.


description: Kuressaare politseijaoskonna teatel tuli alustada kriminaalmenetlust kolme purjuspäi rooli istunud inimese vastu. Kaks neist eemaldati liiklusest Lääne-Saare vallas, üks nädalavahetusel Muhus. Lisaks tabati roolist veel neli sõidukijuhti, kes ületasid […]

title: MIS JUHTUS: Nädala märksõna oli taas joobnud juhid

maintext:
Kuressaare politseijaoskonna teatel tuli alustada kriminaalmenetlust kolme purjuspäi rooli istunud inimese vastu. Kaks neist eemaldati liiklusest Lääne-Saare vallas, üks nädalavahetusel Muhus.
Lisaks tabati roolist veel neli sõidukijuhti, kes ületasid alkoholi piirmäära, ja nende vastu algatati väärteomenetlus.
Möödunud nädalal eemaldati liiklusest ka kaks lubadeta juhti. Neist üks, 1986. a sündinud mees, oli ka veidi napsine ja tagatipuks eiras politsei peatumismärguannet.
“Alates reedest istub see kodanik nimetatud tegude eest politseis oma 25 arestipäeva,” ütles Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse menetlusteenistuse vanem Ahti Lepp.
Lisaks ebakainetele mootorsõidukijuhtidele tuli liiklusest kõrvaldada kaks jalgratturit, kes püüdsid oma kaherattalist sõiduvahendit taltsutada purjuspäi. Kiiruseületamisi registreeriti nädalaga 15.
Kirja sai üks inimkannatanuga liiklusõnnetus, kus vigastada sai Kuressaare kesklinnas kaubikule sisse sõitnud rolleri 16-aastane juht. Õnneks polnud vigastused rasked.
Avaliku korra rikkumise eest tuli vastutusele võtta kaks meest. “Ühele neist heidetakse ette Kuressaare kesklinnas urineerimist ja teisele kaaskodaniku avalikus kohas sõimamist ja tõukamist,” ütles Ahti Lepp.


description: “Ma olen praegu täiesti sillas. See olen mina,” tunnistab üllatunud  meigi- ja soengukunstnik Piret Elli, kui Kristina Mägi astub tema stuudiosse ja kingib talle temast joonistatud portree. Aeg-ajalt saab keegi […]

title: Kristina teeb üllatusi

maintext:
“Ma olen praegu täiesti sillas. See olen mina,” tunnistab üllatunud meigi- ja soengukunstnik Piret Elli, kui Kristina Mägi astub tema stuudiosse ja kingib talle temast joonistatud portree.
Aeg-ajalt saab keegi Kuressaares üllatuse osaliseks, kui tema töölaual on ühel päeval maitsekad kaaned ja nende vahel pliiatsijoonistus temast endast. All vaid nimetähed M. K.
“Sest mulle meeldib,” vastab küsimusele, miks sa seda teed, Kristina Mägi, keda teatakse rohkem Kuressaare raekojas turismiinfo jagajana. Kristina üks hobi on portreede joonistamine ja nende kättetoimetamine portreteeritule salamisi. Kuigi nüüd see saladuseloor vahest kaob.
Joonistamine rahustab
Esmalt üllatuse tegemisest. Kristina sõnul on ta oma tööde suhtes üsna kriitiline ja kõik pildid ei tulegi ehk välja. Seega ei hakka ta enne kellelegi midagi üldse ütlema. Kui pilt valmis ja autor rahul, siis ongi üllatus. “Teiseks ma usun, et inimestele meeldivad toredad üllatused, ja praktika näitab, et joonistatud portree saamine on tore üllatus,” räägib 20 aastat tagasi esimese sellise pildi joonistanud Kristina.
Joonistamine on Kristina jaoks rahustav tegevus. Kui igapäevaselt on ta oma sõnul kärsitu ja rahutu, siis joonistamine on aeg omaette olemiseks. “Lihtsalt istud ja joonistad. Selleks on vaja rahu ja vaikust,” ütleb ta. Vahepeal, kui ta lapsed väikesed olid, ei tulnud joonistamisest suurt midagi välja. 10 aasta jooksul ei tulnud ühtegi pilti. Nüüd on lapsed juba piisavalt suured ja pilte on kogunenud.
Pikem lugu Kristina Mägi hobist ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Saarte Hääle toimetusse jõudnud kuuldused, et Saksa laevaliin lõpetab tegevuse juba lähiajal, ei vasta Saaremaa Laevakompanii (SLK) omaniku Vjatšeslav Leedo sõnul tõele. “Omanikud on seisukohal, et liin peab jätkama,” tõdes […]

title: Saksa laevaliini osas käivad läbirääkimised

maintext:
Saarte Hääle toimetusse jõudnud kuuldused, et Saksa laevaliin lõpetab tegevuse juba lähiajal, ei vasta Saaremaa Laevakompanii (SLK) omaniku Vjatšeslav Leedo sõnul tõele. “Omanikud on seisukohal, et liin peab jätkama,” tõdes Leedo.
Kuu aja eest Saarte Häälele antud usutluses tõi ettevõtja välja, et Saksamaal Elbe jõe suudmes Brunsbütteli ja Cuxhaveni vahel tegutseva liini tulevik otsustatakse sügisel, ja nii see ka olema saab.
Ta märkis, et oktoobri algusest lõpeb liinil SLK operaatorteenuse leping ning seega on käsil läbirääkimised Elb-Link Reederei GmbH tegevjuhtkonnaga. Seda lähtuvalt küsimusest, kas SLK jätkab teenuse pakkumist või annab laevade personali Elb-Linkile üle.


description: Juuni lõpus alustati Salme Otto-Triinu lasteaia rekonstrueerimist ulatusliku lammutustööga, et asemele saaks kenam ja nüüdisaegsem lasteaiamaja. Praeguseks on remondiotsad tasapisi kokku tõmmatud ning lapsed valmis uut hooaega alustama renoveeritud hoones. […]

title: Salme lasteaed sai uue kuue

maintext:
Juuni lõpus alustati Salme Otto-Triinu lasteaia rekonstrueerimist ulatusliku lammutustööga, et asemele saaks kenam ja nüüdisaegsem lasteaiamaja. Praeguseks on remondiotsad tasapisi kokku tõmmatud ning lapsed valmis uut hooaega alustama renoveeritud hoones.
Esialgse plaani kohaselt oli Salme vallavanema Kalmer Poopuu sõnul kavas teha lasteaia remont kahes jaos, kuid tänu saadud laenule saadi asjaga juba praegu ühele poole.
Värskendati kogu maja
Vallavanema sõnutsi on nüüd jäänud veel nipet-näpet häälestamisi ja toimetamist. “Vastuvõtukomisjon oli meil reedel ja saime vajalikud allkirjad kõikidelt osapooltelt, näiteks tuletõrjelt,” märkis Poopuu. Vallavanem rääkis veidi ka sellest, millised tööd lasteaias tehtud said: “Tehti juurdeehitust, rajati tehniline ruum, ehitati siseventilatsioon ning tervele hoonele paigaldati ventilatsiooniseadmed. Veel uuendati kööki koos seadmetega, värskendati tualettruume.” Uuenduskuuri läbisid ka laste magamistoad, torudesüsteem ja välistorustikud. Vallavanem lisas, et tulevikus oleks vaja veel natuke välistöid teha, ent kõik, mis plaanitud, sai praegu tehtud.
Saalis rohkem ruumi
Salme lasteaia direktor Maret Seeman ütles, et lapsed on esmaspäevast saadik platsis ja praegu harjutakse uuenenud lasteaiaga. “Kõik uus vajab ju sisseelamist ning teeme ka oma avaaktuse tänavu hoopis 5. septembril. Lasteaias on see asi õnneks natuke vabam,” rääkis Seeman.
Väikestel on rõõmustamiseks põhjust, sest varem keset saali asunud ventilatsioonipost on nüüdseks kadunud ja taidlemisruumi selle võrra rohkem. Ka aktust on lasteaia direktori sõnul nüüd palju mugavam läbi viia. “Meie oleme tehtud uuendustega igal juhul väga rahul,” võttis Maret Seeman asja kokku.


description: Torgu ja Kihelkonna vallavolikogu valisid oma esindaja septembri lõpus Eesti Vabariigi presidenti valima hakkavasse kogusse eile. Torgust läheb presidenti valima vallavolikogu esimees Mihkel Undrest ja Kihelkonnalt samuti vallavolikogu esimees Karl […]

title: Valijamehed teada ka Torgus ja Kihelkonnal


description: Pühakodade programmi juhtnõukogu otsustas eraldada programmi reservist Pöide kiriku torni katuse avariitöödeks 4920 eurot, vahendas muinsuskaitseameti pühakodade programmi koordinaator Sille Sombri. Taotluse 4920 euro suuruse toetuse saamiseks programmist “Pühakodade säilitamine […]

title: Pöide kirik saab tornikatuse remondiks toetust

maintext:
Pühakodade programmi juhtnõukogu otsustas eraldada programmi reservist Pöide kiriku torni katuse avariitöödeks 4920 eurot, vahendas muinsuskaitseameti pühakodade programmi koordinaator Sille Sombri.
Taotluse 4920 euro suuruse toetuse saamiseks programmist “Pühakodade säilitamine ja areng 2014–2018” esitas Pöide Maarja Kiriku SA tänavu mai lõpus. Koos taotlusega saadetud dokumentidest selgub, et 1961. aastal ajutise lahendusena ehitatud tornikatus sai 2015. aasta sügistormides oluliselt kannatada. Kevadel raputas torni taas torm, mis tekitas kahjustusi nii katteplekile kui ka kandekonstruktsioonile.
Pöide Maarja Kiriku SA juhatuse liige Andi Angel ütles, et tormist kahjustatud katust läks lappima restaureerimis- ja konserveerimistöid tegeva ettevõtte OÜ Rändmeister juhataja Juhan Kilumets. “Ta pani ajutise pleki peale, kuid avastas, et kandetalad on ka pehkinud,” selgitas Angel. Nii otsustatigi avariiremondiks toetust küsida.
Toetuse abiga on kavas järgmised tööd: müürilattide ning kahjustunud püst- ja kaldtugede asendamine, avanenud plekivaltside ülelöömine, plekipaanide täiendav kinnitamine kruvidega, pleki asendamine ja katuse ankurduse korrastamine.
Avariiremonti teeb praegu mälestisel restaureerimis- ja konserveerimistöid tegev Rändmeister OÜ. Remont võiks ekspertide hinnangul pikendada katusekatte iga kuni kümme aastat.


description: 1. septembrist käivitunud piletimüük oktoobrist toimuvatele parvlaevareisidele Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liinil sundis esimesel päeval klienditoe poole pöörduma 90 inimest. Saarte Hääle toimetuse poole pöörduti kahe probleemiga. Ühel kliendil ei õnnestunud […]

title: Kliendid jäid praamid.ee lehel kimpu

maintext:
1. septembrist käivitunud piletimüük oktoobrist toimuvatele parvlaevareisidele Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liinil sundis esimesel päeval klienditoe poole pöörduma 90 inimest.
Saarte Hääle toimetuse poole pöörduti kahe probleemiga. Ühel kliendil ei õnnestunud piletit osta ettenähtud soodushinnaga, vaid tal tuli välja käia täispileti hind. Teine klient jäi kimpu ärikliendina vormistamisega – süsteem lihtsalt ei lubanud asjaga lõpuni minna.
Müügi- ja teenusevaldkonna juht Ele Reiljan selgitas, et püsielaniku soodustusega sõidukipiletit saab osta sisselogitud keskkonnas. “See tähendab, et soodustuse saamiseks tuleb esmalt luua endale kliendikonto ja eraisikul sisestada oma isikukood, ning siis antakse soodustus automaatselt,” rääkis ta.
Sõidukile soodustuse saamise eelduseks on Reiljani sõnul see, et isik või ettevõte on sõiduki tehnilises passis märgitud omaniku, vastutava kasutaja või kasutajana. “Süsteem ja liidestused registritega toimivad soodustuste määramisel igati korrektselt,” kinnitas ta.
Ärikliendi taotluse puhul on Ele Reiljani sõnul olnud probleeme aga sellega, et kui arvelduskonto number jäetakse süsteemis märkimata, on tõrkeid taotluse saatmisega. “Leevendame seda nõuet ja alates homsest (tänasest – toim) töötab lahendus paremini,” lubas Reiljan.
TS Laevade klienditugi sai esimesel päeval klientidelt ligi 90 kõnet ja vastas rohkem kui 30 kirjale. Suuri murekohti pole Reiljani kinnitusel klientide tagasisidest ilmnenud, pigem uuritakse, kuidas üht või teist asja mugavamalt teha. “Suurimat segadust tekitab klientides hetkel see, et septembrikuu piletid tuleb osta Tuulelaevade veebilehelt ning praamid.ee lehelt saab osta pileteid oktoobrikuust algavatele reisidele,” nentis ta.
Kõikide murede korral palub ta klientidel pöörduda TS Laevade klienditoe poole, kes aitavad küsimusi operatiivselt lahendada.


description: Eile toimus Kuressaare kohtumajas kahe narkokuriteos süüdistatava mehe istung. Raigo Nael ja Ahto Kadanik eraldati suurest narkopundist, kuna nad taotlesid asja lahendamist kohtus kokkuleppemenetluses. Mõlemad mehed said tingimisi karistuse. Lääne […]

title: Kaks narkoparunit sai tingimisi karistuse

maintext:
Eile toimus Kuressaare kohtumajas kahe narkokuriteos süüdistatava mehe istung.
Raigo Nael ja Ahto Kadanik eraldati suurest narkopundist, kuna nad taotlesid asja lahendamist kohtus kokkuleppemenetluses. Mõlemad mehed said tingimisi karistuse.
Lääne ringkonnaprokuratuur andis kohtu alla 16 meest, kellest enamikku süüdistatakse suures koguses narkootikumide käitlemises. Väidetavalt omandati kamba peale 800 grammi amfetamiini või 150 narkootilist ainet sisaldavat tabletti, millest osa läks edasiandmisele ja müümisele.
Septembri alguses toimus Kuressaare kohtumajas eelistung, mille käigus vaadati üle prokuröri taotlus kahe süüdistatava materjalide eraldamiseks põhiasjast eraldi menetlusse. Eraldatud menetluses oli nende osas võimalik asi lahendada kokkuleppemenetlusega.
Eile olidki kohtus kokkuleppemenetlust taotlenud Raigo Nael ja Ahto Kadanik. Mõlemale oli esitatud süüdistus suures koguses narkootilise aine ebaseadusliku käitlemise eest grupis.
Kohus määras Ahto Kadanikule liitkaristuseks neli aastat ja kuus kuud vangistust, mille hulka loeti ka kaks päeva, mil Kadanik oli veebruarikuus kahtlustatavana kinni peetud. Arestitud sularaha, 930 eurot, mis võeti ära läbiotsimise käigus, mõistis kohus riigituludesse.
Vangistus jäeti Kadanikule kohaldamata ja määrati tingimisi katseajaks viis aastat. Lisaks peab mees tasuma 1172 eurot menetluskulusid.
Raigo Nael sai kolm aastat liitvangistust, mille hulka arvati samuti kaks päeva kahtlustatavana kinnipidamist. Vanglakaristus määrati Naelale tingimisi katseajaga kolm aastat. Lisaks allutati mees käitumiskontrollile, mis keelab näiteks alkoholi ja narkootikumide tarbimise. Riigituludesse tuleb Naelal maksta 1364 eurot ja 8 senti. Mõlemad mehed olid kokkuleppega nõus ning tasuvad menetluskulud osamaksetena.


description: Reede õhtul tähistati Laimjala rahvamajas valla 25. sünnipäeva piduliku kontsertaktusega. Laimjala vallavanem Vilmar Rei ütles, et peoõhtu oli igati meeldiv. “Kes vähegi tulla said, olid kohal,” lisas ta. Sünnipäevale olid […]

title: Laimjala rahvas tähistas juubelit

maintext:
Reede õhtul tähistati Laimjala rahvamajas valla 25. sünnipäeva piduliku kontsertaktusega.
Laimjala vallavanem Vilmar Rei ütles, et peoõhtu oli igati meeldiv. “Kes vähegi tulla said, olid kohal,” lisas ta. Sünnipäevale olid tulnud ka mitmed endised vallajuhid. Eeskava eest hoolitses Laimjala oma tantsu- ja laulurahvas ning tantsuks mängisid Taniel Vares ja Meelis Laido.
Õige sünnipäevapäev oli Laimjala vallal eile, 26. septembril. Rei arvas, et kui tahtmist on, jõuab Laimjala tuleval aastal enne oktoobrikuus toimuvaid valimisi ühe sünnipäevapeo veel pidada. “Siin mõni mainis ka, et kas järgmine on matusepidu,” märkis Rei, kuid lisas, et ega elu Laimjala kandis seisma küll jää.
Kahekümne viie aasta kokkuvõtteks ütles vallavanem, et on olnud nii tagasilööke kui ka murekohti, kuid üldiselt võib Laimjala vallaga rahule jääda. “Oleme seni hakkama saanud, midagi hullu ei ole juhtunud,” sõnas ta.


description: JÄÄR Võimalik, et tunned täna nii füüsilist kui ka vaimset väsimust. Ebasoodne päev läbirääkimisteks, kuna võid midagi olulist kahe silma vahele jätta. Parem puhka. SÕNN Tunned suurt igatsust vabaneda oma […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Võimalik, et tunned täna nii füüsilist kui ka vaimset väsimust. Ebasoodne päev läbirääkimisteks, kuna võid midagi olulist kahe silma vahele jätta. Parem puhka.
SÕNN
Tunned suurt igatsust vabaneda oma igapäeva kohustustest ning teha midagi täiesti uut ja teistsugust. Hea päev reisimiseks ja pidutsemiseks.
KAKSIKUD
Võimalik, et sind häirib täna mõne naabri või töökaaslase ebaõiglane käitumine. Sul on raske seda nähes mitte sekkuda.
VÄHK
Hajutad oma jõudu mitmesse suunda ja tegeled samaaegselt mitme asjaga. Võid muutuda pealiskaudseks. Ebasoodne päev uute ettevõtmiste algatamiseks.
LÕVI
Oled täna praktiline ja asjalik, töö lausa lendab su käes. Kui aga keegi püüab sind millekski tagant sundida, kaotad tuju ja võid kõik pooleli jätta.
NEITSI
Kui lased end täna liiga palju piirata või piitsutada, võid langeda täielikku ükskõiksusesse ning soovitud tulemus lükkub kaugesse tulevikku.
KAALUD
Otsid täna ebatavalisi suhteid, ekstreemsust ja müstikat, et oma elu värvikamaks muuta. Püüa leida rahu looduse võimsuse tunnetamisest.
SKORPION
Enesekindlust õhkub igast sinu keharakust. Sind huvitavad ainult karjäär, kohustused ja reputatsioon. Sisemuses aga ähvardavad su tunded võimust võtta.
AMBUR
Aktiviseeruvad jõulised ja kirglikud meeleolud. Pöörad tavalisest suuremat tähelepanu sellele, kuidas köita vastassugupoole esindajaid.
KALJUKITS
Suudad täna teha õiglaseid otsuseid. Võimalik, et sinult palutakse abi kellegi probleemide lahendamisel. Hea päev tervise kontrollimiseks.
VEEVALAJA
Kipud end nüüd pisiasjadest liiga palju häirida laskma. Sul on raske lihtsalt aeg maha võtta ja lõõgastuda, ikka leiad midagi, mis sind häirib.


description: Septembri keskel käis noorsoopolitseinik Minna Raun Lümanda põhikooli 1. klassi õpilastele liiklemises olulisi asju meelde tuletamas ja liiklusaabitsaid jagamas. “Ühtlasi üllatas ta meid kõiki tervitustega politsei- ja piirivalveameti peadirektorilt Elmar […]

title: Koolipoisi soov tõi tervele klassile üllatuse politseijuhilt

maintext:
Septembri keskel käis noorsoopolitseinik Minna Raun Lümanda põhikooli 1. klassi õpilastele liiklemises olulisi asju meelde tuletamas ja liiklusaabitsaid jagamas.
“Ühtlasi üllatas ta meid kõiki tervitustega politsei- ja piirivalveameti peadirektorilt Elmar Vaherilt,” märkis 1. klassi õpetaja Anneli Saarela. Nimelt oli Elmar Vaher näinud 1. septembri “Aktuaalses kaameras” lõiku, kus 1. klassi õpilane Sven Reonda rääkis oma soovist saada kunagi politseinikuks.
Tervitused ja kingid – raamat Svenile ning pliiatsid ja helkurid kõigile – üllatasid õpetaja sõnul kenasti. Liiklusaabits on tema kinnitusel igati põnev ja kasulik ning Lümanda lapsed ammutavad sealt liiklustarkusi reedeti.
Omalt poolt vastasid lapsed üllatusele väikese videotervitusega, kus soovisid Elmar Vaherile kõike head ja turvalist liiklemist, kinnitas õpetaja Saarela.
Fotol esireas vasakult Ingrid Kuivjõgi, Tõnis Reitali, Eke Tarkin, Sven Reonda, Andre Rae, Margus Asuja ning tagareas Mia Maastik, Emilie Pink, noorsoopolitseinik Minna Raun, Liisa Laane, Joosep Lindau, Kaur Robin Vaher.


description: Praegu on kõige põletavam teema, et Eesti riik on endiselt peata ja keegi ei tea, kas ja millal see pea leitakse. Samal ajal kulgeb igapäevaelu oma radu pidi. Ühel päeval […]

title: KRISTINAGA ELUST ENESEST: Kui kalad roniksid puu otsa

maintext:
Praegu on kõige põletavam teema, et Eesti riik on endiselt peata ja keegi ei tea, kas ja millal see pea leitakse. Samal ajal kulgeb igapäevaelu oma radu pidi.
Ühel päeval juhtusin kõrvalt nägema üht kehalise kasvatuse tundi, mis mulle kiiresti meenutas, kui tänulik ma olen, et seal õpetaja paberites ei eksisteeri minu nime, mille taha saaks kirjutada mu füüsiliste võimete arvulise näitaja.
Mitte et ma oleksin kooli ajal hirmu tundnud iga kord, kui kehalise kasvatuse tund tulemas. Praegugi tunnen ennast tõeliselt elusana pärast trenni, kui “hing paelaga kaelas” ja käed ei suuda korralikult autorooli keerata.
Ütlen kohe: ma ei kurda ega parasta, kui tüütu on kool, kus peab korra nädalas paar ringi jooksma, mõne hüppe tegema ja pallimängust osa võtma. Kõik see on absoluutselt vajalik ning mõnegi jaoks on see nädala füüsilise tegevuse haripunkt. Küll aga jääb mulle endiselt arusaamatuks, kuidas saab kõiki lapsi hinnata ühe ja sama mõõdupuu järgi.
Meie haridussüsteemi on kokku võetud ka pildiga, kus erinevatele liikidele- ahvile, pingviinile, elevandile, koerale ja akvaariumis hulpivale kalale- on eksamil antud käsk ronida puu otsa. Pildi all tekst: “Me kõik oleme geeniused. Kui sa aga hindad kala ainuüksi tema võime põhjal puu otsa ronida, jätab see talle terveks eluks veendumuse, et ta on loll.”
Kui see ei võta eriti kompaktselt kokku praegust kehalise kasvatuse süsteemi, siis ma ei tea, mis üldse võtab.
Meie lemmikteema on alati rõhutada laste erinevust ja individuaalsust. Kõik saavad aru, kui keegi on lingvistiline geenius ja teisel lõikab pea matemaatikat, aga kõige ilmselgemat erinevust ignoreeritakse – kõikide kehalised võimed on ju ka erinevad!
Kuidas saab jooksmisel panna sama aega taga ajama last, kel on kogunenud mõni lisakilo, ja last, kes käib iga nädal kergejõustikutrennis? Jah, on võetud mingi “Harju keskmine”, mida iga laps peab suutma joosta, hüpata, aga mis on asja mõte? Näidata, et üks suudab rohkem kui teine ning põhimõtteliselt hõõruda nina alla, et sa võid rassida endal tähed silme ette, aga hindeks saad ikka kolme. Täiesti ebamotiveeriv.
Sellises tunnis on vaja lähtuda sellest, mis täpsemalt vajab arendamist või korrigeerimist. Ühes klassis leidub ju nii kaalukamaid, piitspeenikesi, sportlikke kui ka selliseid õpilasi, kes spordiga üldse muul ajal kokku ei puutu. Seda oli näha ka nendest, kes õues püüdlikult kaugust hüppasid ning siis kas, silmad maas, tagasi rivvi tulid või suurest õnnest hea tulemuse üle ringi kalpsasid. Mida rohkem neid kõrvalt vaatasin, seda ebaausam see kõik tundus. 30 täiesti erinevat inimest, aga üks mõõdulint, üks tulemus, mis vajab saavutamist.
Kuigi kool andvat eluks vundamendi, võib ta poolikute süsteemide tõttu paljude puhul sinna ka ohtlikke mõrasid sisse jätta.


description: Klubis Pro Immo sõitev jalgrattur Karl Patrick Lauk ja Cycling Academysse kuuluv Mihkel Räim noppisid kolm võitu.  Karl Patrick Lauk võitis Prantsusmaa Montlucon-circuit des Boulevards võidusõidu, korrates samas eelmisel aastal […]

title: Jalgratturid võidulainel

maintext:
Klubis Pro Immo sõitev jalgrattur Karl Patrick Lauk ja Cycling Academysse kuuluv Mihkel Räim noppisid kolm võitu. Karl Patrick Lauk võitis Prantsusmaa Montlucon-circuit des Boulevards võidusõidu, korrates samas eelmisel aastal parimana finišeerinud Mihkel Räime saavutust.
Ratturitel tuli läbida 50 1,5 km pikkust ringi. Karl Patrick Laugu sõnul oli tema jaoks tegu väga raske ringiga, kuna sees oli päris terav ja nii lühikese ringi kohta üldse mitte lühike tõus, mis ulatus kohati 12 protsendini.
“Alguses käis ikka kõva ründamine, aga meil oli tiim esindatud hea koosseisuga ja olime igas minekus sees,” rääkis mullu samal võidusõidul seitsmenda koha saanud Karl Patrick Lauk. “Siis tekkis aga olukord, kus tiimikaaslane sai eest ära, tabasin ka kohe momendi, kus teised jäid passima, ja tegin minekut. Sain ta kätte ja nii jätkasime koos.”
Hooajal kaheksanda esikoha saanud 19-aastane Karl Patrick Lauk tunnistas, et eelmisest aastast pani ta kõrva taha selle tarkuse, et sellel ringil pole mõtet esimesena rapsima hakata, muidu karistanuks poisid ta kohe tõusunukil ära, mis eelmisel aastal ka juhtus.
Valitsev Eesti meister grupisõidus Mihkel Räim võitis kolmapäeval Belgias sõidetud 161 kilomeetri pikkuse ühepäevasõidu Stadsprijs Geraardsbergen ja oli kiireim pühapäeval Filter Maanteekarikasarja finaaletapil, Fakto Auto Tallinna rahvasõidu 117 km pikkusel võidusõidul.


description: Ruhnu saabusid  esimesed ehitusmehed, kes eile tööga alustasid. Rekonstrueeritav 150-aastane hoone on muinsuskaitseobjekt ja seega tuleb ehitusel arvestada  ka muinsuskaitse ettekirjutustega. Näiteks tuleb taastada uksed, aknad, säilitada veranda ja põrandad. […]

title: Ruhnu koolis algasid ehitustööd

maintext:
Ruhnu saabusid esimesed ehitusmehed, kes eile tööga alustasid.
Rekonstrueeritav 150-aastane hoone on muinsuskaitseobjekt ja seega tuleb ehitusel arvestada ka muinsuskaitse ettekirjutustega. Näiteks tuleb taastada uksed, aknad, säilitada veranda ja põrandad.
Vallavanema sõnul on saarele jõudnud viis ehitusmeest, kes töödega algust tegid.
“Eks alguses kestab pikalt ka vana lõhkumine. Võib-olla leitakse tööde käigus veel midagi väärtuslikku, sest projekti autorite ja muinsuskaitse järelevalve on ikka peal,” lausus vallavanem Urvet. Oktoobri lõpu või novembri alguse poole peaks minema juba reaalseks ehituseks.
Ehitusel tarvilike materjalide jaoks on praegu broneeritud kaks laeva.


description: Eesti Ekspress kirjutas, et Kuressaares asuvas Sporrongi tehases valmivad nööbid Rootsi sõjaväele. Ajalehe väitel tuli see tellimus seetõttu, et Rootsi riik taastab kohustusliku sõjaväeteenistuse. Kuus aastat tagasi võeti Rootsi Kuningriigis […]

title: Sporrongist ei lekkinud Rootsi riigi saladusi

maintext:
Eesti Ekspress kirjutas, et Kuressaares asuvas Sporrongi tehases valmivad nööbid Rootsi sõjaväele. Ajalehe väitel tuli see tellimus seetõttu, et Rootsi riik taastab kohustusliku sõjaväeteenistuse.
Kuus aastat tagasi võeti Rootsi Kuningriigis kasutusele palgaarmee, kuid ärev olukord Krimmis pannud rootslased ümber mõtlema. Ametlikku otsust selle kohta ei ole.
Sporrongi juht Hendrik Karlson ütles Saarte Häälele, et Sporrong nüüd riigisaladusi küll ei lekita. Ta viitas 2015. aasta kevadel ERR-is ilmunud uudislõigule, kus räägitakse sellest, et Rootsi suurendab oma maavägesid 800 mehe võrra ja suunab need Gotlandi saarele. Põhjuseks Venemaa aktiivsuse kasv Läänemerel.


description: Enamasti saadakse n-ö liiklustargaks autokoolis, kuna juhiloa saamiseks tuleb läbida küllaltki põhjalik teooriaeksam. Mõistagi eeldab eksami läbimine vastavate teadmiste olemasolu. Paraku kõik juhiluba saada ei taha, aga liigelda küll, kas […]

title: JUHTKIRI: Tea, kus anda teed

maintext:
Enamasti saadakse n-ö liiklustargaks autokoolis, kuna juhiloa saamiseks tuleb läbida küllaltki põhjalik teooriaeksam. Mõistagi eeldab eksami läbimine vastavate teadmiste olemasolu. Paraku kõik juhiluba saada ei taha, aga liigelda küll, kas siis jalgsi või rattaga. Kui liiklusalased teadmised on puudulikud, võib aga lihtsalt teadmatusest juhtuda ränk õnnetus.
Seetõttu tuleks kõigil, kes tunnevad, et nad päris täpselt ei mõista, mis nende põhilistel liikumistrajektooridel toimub, aeg korraks maha võtta ja järele uurida. Eriti kehtib see ratturite puhul.
Vähemalt sama tähtis kui teadlikkus on ka tähelepanelikkus. Rattur võib ju teada, et tal on eesõigus, ent kui on ilmselge, et autojuht talle teed anda ikkagi ei kavatse, on targem peatuda. Võiks ju näpuga viibutada riigi või kelle iganes poole, et oleks tarvis rohkem liiklusalast haridust pakkuda ka neile, kes autoga ei sõida. Parem oleks aga, kui iga inimene eelkõige ise oma elu väärtust tunnetaks.


description: Saaremaa tarbijate ühistu (STÜ) ja AS Kuressaare Sanatoorium sõlmisid üürilepingu spaahotellis Meri vabanenud kaubanduspinnale. Sellega võtab STÜ üle samades ruumides tegutsenud Liviko alkoholipoe. “Loodus tühja kohta ei salli,” ütles STÜ […]

title: Endise Liviko poe ruumes avab uksed uus alkoholipood

maintext:
Saaremaa tarbijate ühistu (STÜ) ja AS Kuressaare Sanatoorium sõlmisid üürilepingu spaahotellis Meri vabanenud kaubanduspinnale. Sellega võtab STÜ üle samades ruumides tegutsenud Liviko alkoholipoe. “Loodus tühja kohta ei salli,” ütles STÜ juhatuse esimees Kalle Koov.
Ettepanekuga kaaluda vabanevates ruumides oma alkoholipoe avamist pöördus Koovi sõnul STÜ poole Saaremaa Spa Hotellid. “Vaagisime ettepaneku plusse ja miinuseid ning otsus sündis suuresti vastutustundlikku kaubandustava silmas pidades,” selgitas ta.
Koovi sõnul on arutusel nõue eraldada alkohol kauplustes ülejäänud kaubast piiretega, kuid väikepoodides on seda keeruline järgida. “Miks siis mitte avada alkoholimüügile spetsialiseerunud kauplus meie Ranna A & O kõrval.”
AS-i Kuressaare Sanatoorium juhatuse liikme Toivo Asti sõnade kohaselt on neil uuele tegijale suured ootused, sest hotellis pikemalt peatujatele on külastajate soovidele spetsialiseerunud kaupluse olemasolu vajalik. “On tervitatav STÜ valmisolek siin toimetada ning panustame ühisele koostööle klientide rahulolu suurendamiseks.”
Parasjagu toimub kaupade ülevõtmine Livikolt ja müügisaali sisustamine. Kaupluse personalina jätkavad seni Livikos töötanud kauaaegsed töötajad.
Uus kauplus avatakse 1. oktoobril, praegu otsitakse poele nime. Kui kellelgi on mõni hea nimi pakkuda, siis võib selle edastada info@saaremaa.coop.ee või telefonil 45 38 475. Sobivaima nime pakkujale on välja pandud kingitus.


description: * Seakatku infopäev pani emotsioonid möllama * Ruhnu kirev elu jõuab teleekraanile * Vald hoidub turvakodu arve maksmisest * SÜG vähendas eksamite hulka! Print PDF

title: Homses, 15. septembri Saarte Hääles!


description: Liiklusõpetus vajaks kogukonnas pidevalt meeldetuletamist. Politsei sõnul rikuvad näiteks jalgratturid tihti liiklusreegleid. Peamiselt teadmatusest.   Kuressaare päevakeskusse kogunenud kuulajad said osa tunnist, mis tuleks kasuks igale liiklejale. Liiklusteadmiste ja -kultuuri […]

title: Rattur: ma tunnen, et olen ise ohtlik

maintext:
Liiklusõpetus vajaks kogukonnas pidevalt meeldetuletamist. Politsei sõnul rikuvad näiteks jalgratturid tihti liiklusreegleid. Peamiselt teadmatusest.
Kuressaare päevakeskusse kogunenud kuulajad said osa tunnist, mis tuleks kasuks igale liiklejale. Liiklusteadmiste ja -kultuuri osas on tänapäeva inimestel paraku üsna korralikud lüngad. Politseinikud Meelis Juhandi, Ahto Aulik ja Žanna Kreštšenko tegid eakatele koolituse nii teoorias kui ka praktikas.
Kuulajatele räägiti juhtunud õnnetustest ja toonitati, et jalgrattur peab samamoodi liiklusseadust järgima nagu autojuht.
Meelis Juhandi tõi näiteks nii tavalise ühesuunalisel tänaval rattaga vastassuunas liikumise. Saalist tulnud küsimusele ratturite karistamise kohta vastas Juhandi, et üldjuhul teeb rattur suured silmad, kui politsei eksimusele tema tähelepanu juhib.
Tema sõnul pole karistamine ka politsei eesmärk. Tähtis on teavitus ning Juhandi palus ka saali kogunenutel jagatud sõna levitada. Samuti rõhutasid politseinikud märguannete ja jalgratta turvavarustuse olulisust.
Eakad ratturid tundsid muret ka selle pärast, et autojuhid nendest väga lähedalt mööduvad. Juhandi sõnul ei ole määratud vahemaad, kuidas auto peab ratturist mööduma. Ilmselgelt peab see olema ohutu. Juhul kui autojuht käitub pahatahtlikult ja olukord on väga ohtlik, soovitas ta ratturil autonumbri meelde jätta ja sellisest käitumisest telefonil 112 teada anda.
Politseinikud vaatasid üle ka eakate sõiduvahendid, täiendasid neid vajalikuga ning koos suunduti linnatänavatele õppima. Näiteks kuidas suunamärguannet anda.
“Ma ei julge sarvedest lahti lasta,” põhjendas Milde Burkova, miks ta märku ei anna. Naine kardab, et kukub, ja vanuse suurenedes suureneb ka hirm. Igapäevaselt rattaga sõitev maakonna mitmekordne malemeister Burkova ütles, et Saaremaal väga ohtlik sõita pole. “Tallinnas küll ei julgeks,” lisas ta. Liiklusreeglid on tal oma sõnul ka selged, sest autojuhtimise õiguski olemas. Palju enam ei sõida, kuid vahel tuleb ette. “Siis, kui kainet autojuhti vaja on,” naeris Burkova lustakalt.
Samuti õppesõidule läinud Sirje Prei ütles, et tuli politseid spetsiaalselt kuulama. Kuuldu pani teda liikluse ohtlikkusest mõtlema. “Mulle tundub, et ma ise olen ohtlik,” muigas Prei, kes samuti iga päev rattaga sõidab.
Meelis Juhandi ütles, et teavitustöö jätkub ning politseil on plaanis korraldada taolisi koolitusi üle maakonna.


description: Eesti meeste korvpallikoondis alustas EM-valikturniiri kindla võiduga, alistades kodus Valgevene 81 : 62. Algkoosseisus alustanud Indrek Kajupank viskas 8 punkti ja võttis 5 lauapalli. Teine võit teeniti Portugalis, alistades võõrustajate […]

title: Saarlased koondistes resultatiivsed

maintext:
Eesti meeste korvpallikoondis alustas EM-valikturniiri kindla võiduga, alistades kodus Valgevene 81 : 62. Algkoosseisus alustanud Indrek Kajupank viskas 8 punkti ja võttis 5 lauapalli. Teine võit teeniti Portugalis, alistades võõrustajate koondise 76 : 68. Indrek Kajupank viskas 10 punkti.
Eesti naiste võrkpallikoondis mängis Blessixi karikaturniiril pühapäeval oma kolmanda mängu ja alistas tulemusega 4 : 0 Läti koondise. Kolmanda geimi üleplatsinaine oli saarlane Nette Peit, kes lõi rünnakul maha kõik 8 tõstet, lisas kaks serviässa ja kogus selles raskes geimis 10 punkti. Nette Peit oli ka kogu mängu resultatiivseim. Tema saldosse jäi 19 punkti (+13).
Eesti naiskond võitis rahvusvahelisel Blessixi karikaturniiril kõik kolm mängu, loovutamata vastastele geimigi. Eestil on enne EM-valikturniire veel kolm kontrollmängu Soome klubi Rovaniemi WoVo vastu – 9., 10. ja 11. septembril.
Eesti rahvuskoondise koosseisu kuuluvad lisaks Nette Peitile veel Kaisa Õunpuu ja Eliisa Peit.


description: Kevin Väljaots tunnistati süüdi avalikus kohas käitumise nõuete rikkumises ja vägivalla kasutamises võimuesindaja vastu. Väljaotsale määrati karistuseks 10 kuud vangistust 18-kuulise katseajaga. Eile oli Kuressaare kohtumajas süüpingis Kevin Väljaots, kes […]

title: Politseinikku vigastanud mees sai karistuse

maintext:
Kevin Väljaots tunnistati süüdi avalikus kohas käitumise nõuete rikkumises ja vägivalla kasutamises võimuesindaja vastu. Väljaotsale määrati karistuseks 10 kuud vangistust 18-kuulise katseajaga.
Eile oli Kuressaare kohtumajas süüpingis Kevin Väljaots, kes süüdistuse kohaselt rikkus raskelt avalikku korda, tungides Kuressaares teisele inimesele kallale ning tekitades talle valu ja tervisekahjustusi, mis ei olnud õnneks eluohtlikud.
Kui Väljaots politsei patrullautosse viidi, hakkas ta vastu politseisõiduki ust avanud ametnikule ning lõi jalaga auto tagumist kongiust nii, et politseiametniku käsi jäi ukse vahele.
Kohus määras Väljaotsale liitkaristuseks ühe aasta pikkuse vangistuse ning vabastas vangistuse kandmisest tingimisi katseajaga 18 kuud. Katseaeg hakkas kehtima otsuse kuulutamisest ehk 20. septembrist.


description: Statistikaameti andmetel oli aastatel 2014/2015 Saare maakonna naiste oodatav eluiga sünnimomendil 82,7 ja meestel 73,17 eluaastat. Saare meeste oodatav eluiga oli sisuliselt sama Eesti keskmisega (73,08), naiste oma aga peaaegu […]

title: Naised elavad ligi kümme aastat kauem

maintext:
Statistikaameti andmetel oli aastatel 2014/2015 Saare maakonna naiste oodatav eluiga sünnimomendil 82,7 ja meestel 73,17 eluaastat. Saare meeste oodatav eluiga oli sisuliselt sama Eesti keskmisega (73,08), naiste oma aga peaaegu aasta võrra pikem Eesti keskmisest (81,85).
Võrreldes aastatega 2006/2007 on Saare maakonnas meeste oodatav eluiga tõusnud 5,34 aasta ja naistel 2,67 aasta võrra.
Statistikaameti vanemanalüütik Alis Tammur kirjutas Statistikablogi loos “Mida räägib statistika elust ja surmast”, et oodatav eluiga on inimese keskmine eeldatav eluiga, kui suremus jääb selliseks, nagu ta oli vastaval uuringuaastal. Kuna vastav näitaja muutub aga igal aastal, siis inimese eluajal pikeneb tema keskmine oodatav eluiga märgatavalt.
“Näiteks kui praegu eeldatakse, et 2015. aastal sündinud naine elab keskmiselt ligi 82 aastat, siis praegu sama vana naise sünnihetkel (1930-ndatel) ennustati talle 56–58 eluaastat,” selgitas ta.
Eesti linnalistes asulates elavate meeste oodatav eluiga sünnihetkel oli 2015. aastal 73,25 ja naistel 82,21 eluaastat. Maa-asulates oli vastavad näitajad 73,08 ja 81,04 eluaastat.


description: Kuressaare linnavalitsuse istungil kinnitati Kuressaare linnamajanduse uueks juhatajaks Mikk Tuisk. Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ja omandanud transpordiehituse erialal magistrikraadi. Ta on alates 2005. aastast töötanud maanteeameti Lääne […]

title: Kuressaare linnamajanduse juhatajaks valiti Mikk Tuisk

maintext:
Kuressaare linnavalitsuse istungil kinnitati Kuressaare linnamajanduse uueks juhatajaks Mikk Tuisk.
Kuressaarest pärit Tuisk on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ja omandanud transpordiehituse erialal magistrikraadi. Ta on alates 2005. aastast töötanud maanteeameti Lääne regioonis teemeistri, järelevalve spetsialisti ja peaspetsialistina ning 2010. aastast hooldeosakonna peaspetsialistina.
Viimasel töökohal on tema peamiseks ülesandeks olnud Saare maakonna riigimaanteede seisundi järelevalve ja kontroll valdkonna eelarve üle. Tema kasuks rääkisid Kuressaare linnamajanduse juhataja ametikohale vastav haridus, erialane töökogemus ja riigihangete läbiviimise kogemus. Mikk Tuisk asub ametisse 3. oktoobril.


description: Kuressaares elaval ja õpetajaametit pidaval Kaie Saarel on kuue aasta tagustest painavatest valudest mälestuseks seljal paari-kolme sentimeetri pikkune lõikusarm. “Selle valu kätte ei sure, aga see valu on nii kohutav, […]

title: Järsku oli jalg alt “kadunud”

maintext:
Kuressaares elaval ja õpetajaametit pidaval Kaie Saarel on kuue aasta tagustest painavatest valudest mälestuseks seljal paari-kolme sentimeetri pikkune lõikusarm. “Selle valu kätte ei sure, aga see valu on nii kohutav, et ei unune,” lausub ta.
Tegelikult oli mul tüüpiline seljahäda – üks selgroolülide vahelistest diskidest oli katki läinud. Mis põhjusel see katki läks, ei tea. Vahel võib põhjuseks olla trauma – mina olen nooruses näiteks kiigelt kukkunud –, vahel kuivab disk miskipärast lihtsalt ära ja hakkab tükkideks purunema. Sageli on need traumad nii kaugest ajast, et seda, millest seljahäda alguse sai, ei pruugi enam mäletadagi.
Minu seljavalu-lugu sai alguse umbes kakskümmend aastat tagasi, siis hakkas selg ennast tunda andma. Teadsin küll, et sellisel puhul on abi võimlemisest ja mida varem sellega alustada, seda parem. Võimlemisharjutused olid mul ka lehe peal olemas, aga ega ma siis võimelnud.
Aasta-aastalt aina valusam
Niimoodi see selg aasta-aastalt aina rohkem valutama hakkas. Enamik aega oli kena ja rahulik, selg ei valutanud. Ja ega esialgu pole see valu ka selline, et elada ei laseks, lihtsalt vaevab. Nii jätkus see aastaid.
Ilmselgelt sõltub seljavalu ka sellest, kas on stressirohke periood või mitte. Kui on stressirohke aeg, on seda suurem tõenäosus, et selg hakkab valutama.
Aeg-ajalt, kui olid tugevamad valud, siis ma natuke ka võimlesin – kuni valu jälle üle läks. Aga mõne kuu pärast oli see jälle tagasi.
Kuidas Kaie seljavalust vabanes loe pikemalt eelmise laupäeva Saarte Häälest.


description: Eesti Rahva Muuseumi korraldatud fotokonkursi “Maleta naabriga” parimaks fotoks tunnistati Mai Meriste pilt “Koguva vabaõhumaletajad”. Konkurss viidi läbi koostöös Eesti spordimuuseumiga ja võitjale on peaauhinnaks kutse ERM-i suurejoonelisele avamispeole 29. […]

title: Koguva malepilt Eesti parim


description: JÄÄR Planeediseisud võivad põhjustada pingeid ja takistusi sinu ettevõtmistes. Otsi endale rahulik keskkond ja naerata, nii väldid stressi. SÕNN Kipud täna ületähtsustama oma soovi olla teiste jaoks meelepärane ja vastuvõetav. […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Planeediseisud võivad põhjustada pingeid ja takistusi sinu ettevõtmistes. Otsi endale rahulik keskkond ja naerata, nii väldid stressi.
SÕNN
Kipud täna ületähtsustama oma soovi olla teiste jaoks meelepärane ja vastuvõetav. Võimalik, et isegi sinu õiglustunne nõrgeneb selle arvelt.
KAKSIKUD
Puutud kokku elavate, nutikate ja kiirete inimestega. Püüa olla võimalikult avatud, võid saada kasulikke ja huvitavaid ideid.
VÄHK
Oled meelestatud lapsemeelselt ja tõmbad ligi sarnaseid inimesi. Hea päev veeta aega lõbusas seltskonnas. Väldi siiski liigset ülemeelikust.
LÕVI
Täna on tõenäoliselt see päev, mil seni ebaselgeks jäänud asjad saavad lahenduse. Oskad olukorda hinnata realistlikumalt ja kainemalt kui tavaliselt.
NEITSI
Puutud nüüd kokku religiooni, võõraste kultuuride ja võõrkeeltega. Võivad tekkida suhted välismaalastega või saad abi välismaalt.
KAALUD
Täna on soodne päev koostöö arendamiseks või laenu küsimiseks. Jätad endast usaldusväärse ja igati meeldiva inimese mulje.
SKORPION
Kaldud täna idealiseerima asju, mida soovid ideaalsetena näha, kuid mis tegelikult pole ideaalsed. Selline õhulosside ehitamine lõpeb pettumusega.
AMBUR
Võimalik, et kannatad täna söögiisu ja entusiasmi puudumise all. Püüa leida võimalus teha midagi füüsilist. Mine kasvõi välja jalutama.
KALJUKITS
Sinu tundeelu on täna väga intensiivne. Oled huvitatud inimesi ühendavatest sidemetest ja turvalisusega seotud probleemidest.
VEEVALAJA
Soodne päev puhata argielu probleemidest, mediteerida ja viibida omaette. Sulle tuleb kasuks korraks karussellilt maha astuda ja asju kõrvalt vaadata.


description: Üsna hiljuti juhtus üks väga õnneliku lõpuga tuleõnnetus, mis halvemal juhul oleks võinud lõppeda tegelikult väga traagiliselt. Päästjad said väljakutse puidust kortermajja, kus oli tulekahju. Majast evakueeriti kuus inimest, nende […]

title: Halvad harjumused

maintext:
Üsna hiljuti juhtus üks väga õnneliku lõpuga tuleõnnetus, mis halvemal juhul oleks võinud lõppeda tegelikult väga traagiliselt. Päästjad said väljakutse puidust kortermajja, kus oli tulekahju. Majast evakueeriti kuus inimest, nende hulgas ka üks väike laps.
Juhtunu teeb eriti kurvaks asjaolu, et õnnetuse põhjustasid inimeste oma harjumused. Tulekahju tekkis kasutuskõlbmatu ahju kasutamisest ning ahju uks oli tuletegemise ajal lahti olnud. Nagu sellest oleks veel vähe, oli toas ka puuriit (!), mis tuld võttis.
Mis võib ühe inimese peas toimuda, kui ta ladustab küttepuid küttekoldega eluruumis? Seda enam kui ahjuuks on katki. Kodukülastuste käigus oleme sageli kuulnud väidet “Olen aastaid niimoodi elanud ja midagi pole juhtunud, ei juhtu nüüd ka”, võin kihla vedada, et kõik kodukülastuste tegijad on seda väidet vähemalt korra kuulnud. Ei tea, kas sama saab öelda ka päästjate kohta, kes tulekahju on kustutanud. Kas selline on inimeste arvamus ka pärast õnnetust?
Selle õnnetuse puhul oli “kirsiks tordil” mittetöötav suitsuandur. Ainuüksi anduri lakke kinnitamisest on vähe kasu. Suitsuandurist on kasu ainult siis, kui selle sees on töökorras patarei ja andur on ka regulaarselt hooldatud.
Kui tegemist on kortermajaga, tähendab see seda, et olemas on ka naabrid. Kas teie teate, kuidas teie naabrid elavad? Millised harjumused neil on? Kas toas tehakse suitsu või ladustatakse puid? Kas suitsuandur töötab? Mõelge enda ja oma laste peale, uurige see välja, sest teie olete need, kes nende halbade harjumuste tagajärjel kannatavad. Ka kuuma- ja veekahjustused võivad olla väga kulukad ja tekitada emotsionaalset kahju.
Algamas on kütteperiood, korstnapühkijate kõige kiirem tööaeg. Loodame, et teie olete endale korstnapühkija juba kutsunud, et vältida pikki järjekordi ning hooldamata küttekolletes tekkida võivaid tahmapõlenguid. Märgake ka oma naabreid, kutsuge päästjad kodukülastusele ja hoolige oma elust ja varast.
Katariina Vaabel, Lääne päästekeskuse ennetaja


description: 24. septembril toimusid Kõljala tallis Saaremaa meistrivõistlused ratsutamise takistussõidus. Meistrid selgitati välja kahes arvestuses: ponide ja hobuste klassis. Ponide meistrivõistlused toimusid takistuste kõrgusega 80 cm. Sõit käis ümberhüpetele, kus takistuste […]

title: Saaremaa meistrid ratsutamises selgunud

maintext:
24. septembril toimusid Kõljala tallis Saaremaa meistrivõistlused ratsutamise takistussõidus. Meistrid selgitati välja kahes arvestuses: ponide ja hobuste klassis.
Ponide meistrivõistlused toimusid takistuste kõrgusega 80 cm. Sõit käis ümberhüpetele, kus takistuste kõrgus oli juba 90 cm. Sõidus osales 16 võistluspaari, neist üheksa meistrivõistluste arvestuses.
Nii sõidu kui ka meistrivõistluste arvestuse esikoha sõitsid välja Sandra Soomre ja Raket (Tika talu).
Hõbemedalile tuli Karmen Udeküll Wiktoorial (Reinu ratsatalu) ja pronksmedalile Eeva Helga Kupits Aroomil (Reinu ratsatalu). Sõidu arvestuses saavutas 4. koha Eeva Helga Kupits Wonderful Girlil.
Kõrgem klass, kus takistuste kõrgus oli 100 cm ja ümberhüpetel 110 cm, toimus hobustele, kelle turjakõrgus on üle 148 cm.
Saaremaa meistriks tuli Hendrik Klausson Kuvvatil (Kõljala tall), hõbeda võitis Mari-Ann Udeküll Westernil (Reinu ratsatalu) ja pronksi Martina Rihkrand ja Ferdinand A (Saare ratsakeskus).
Sõidu arvestuses võitis samuti Hendrik Klausson Kuvvatil, teine oli Erika Eding ponil Red Rose (Minni Hobutegevus) ja kolmas Mari-Ann Udeküll Westernil.
Võistluspäeva alguses toimus ka noortele ratsanikele ja hobustele mõeldud Proovikivi võistlus, kus võistluspaare oli tervelt 27. Selles sõidus oli võimalik sõita maalatte, ristikesi või 60 cm takistusi. Arvestus oli kõigil ühine.
1. koha sõitsid välja Jacqueline Putnik ja Rooma (Reinu ratsatalu), teiseks tulid Katariina Aulik ja Rio-Moskito (Minni Hobutegevus) ning kolmandaks Janika Tasane ja Roosa (Kõljala tall).
Saaremaa ratsaspordiklubi tänab kõiki võistluse toetajad, abilisi ja loomulikult meie ratsasportlasi, kes igapäevaselt soovitud tulemuste nimel treenivad.
Mari-Ann Udeküll


description: Juba kuu aega on Eikla raamatukogus raamatuid ühte virna ja siis jälle teise virna lappinud ja inimestele välja laenutanud uus juhataja, alati naerusuine ja armas Marina Saukonen. Esitasin talle paar […]

title: Eikla raamatukogus uus juhataja Marina

maintext:
Juba kuu aega on Eikla raamatukogus raamatuid ühte virna ja siis jälle teise virna lappinud ja inimestele välja laenutanud uus juhataja, alati naerusuine ja armas Marina Saukonen. Esitasin talle paar küsimust, et tuua teda meile natukene lähemale.
Kuidas sattusid Eikla raamatukogu juhataja kohale?
Kui Urve (Pihl) paar aastat tagasi oma kohalt lahkus, siis ta soovitas minul kandideerida. Olen aastaid käinud ka Eikla käsitööringis ja selle kõrvalt jälgisin ning nii palju, kui oskasin, aitasin ka Urvet tema tegemistes. Mõtlesin, et olgu peale, kandideerin, aga ilma midagi lootmata.
Ükspäev siis teatati mulle, et on aeg vestlusele tulla. Seal öeldi mulle, et sõelale on jäänud kaks ning ilmselt saab koha Heidi (Raimla), kuna tema omandab ka vastavat haridust. Minu elulookirjeldus jäeti siiski sahtlisse igaks juhuks varuks.
Selleks aastaks olid mul tegelikult juba hoopis teised plaanid, kuna mees läks Tartusse ülikooli ja mõtlesime, et äkki läheks üldse mõneks ajaks Saaremaalt ära. Aga siis üks päev helistas mulle Villi (Pihl) ja ütles, et Heidi läheb ära ja et kas ma oleksin nüüd nõus. Rääkisin perega läbi ja nüüd ma olengi siin.
Kuidas oled siiani sisse elanud?
Mul on enamik asju niikuinii siin – käsitööring ja ise juhendan veel lasteringi, siin on niigi oma ja kodune tunne, nii et hea on siin olla. Juured on mul Piilast pärit, aga ise olen mandrilt. Nii see elu läks, et tulin ikkagi juurte juurde ja olen siin nüüd ligi 16 aastat olnud ning kusjuures enamiku sellest ajast olen seotud olnud ka Eikla eluga.
Mis tundub raamatukogu juhataja töö juures huvitav?
Siin saab ennast kogu aeg täiendada, raamatud on väga huvitavad. Olen tegelikult tagasihoidlik ja võõraste inimestega suhtlemine on paras väljakutse, nii et olen siin iseennast ületanud ja üllatanud. Kindlasti annavad väga palju juurde koolitused, mida see töökoht võimaldab. Mind on ka väga hästi vastu võetud teiste Lääne-Saare valla raamatukogutöötajate poolt ja see teeb töö palju huvitavamaks ja kergemaks. Kaarma Lembi (Mets) on mul käinud siin abis nõu ja jõuga. Selles mõttes on küll väga tore, et ma ei tunne end üldse üksi.
Kui palju loed ise raamatuid ja mis on sinu oma lemmikraamat?
Mul ei ole otsest lemmikut, kindlasti kunagi oli, aga enam ei mäleta küll. Küll aga meeldivad mulle ajaloolised ja faktirikkad teosed. See, mis on kunagi olnud, või kõik, mis on seotud müstika ja esoteerikaga. Ka Eikla raamatukogus jätkub selliseid teoseid, sest meil on siin teisigi huvilisi, keda sellised teemad huvitavad.
Soovime omalt poolt Marinale jõudu ja jaksu selles vahvas töös!
Merike Lipu, infotöötaja


description: Laupäeval toimus Kuressaares Naiskodukaitse 89. aastapäeva pidulik vastuvõtt, kus osales 170 naiskodukaitsjat ja külalist üle Eesti. Seotud artiklid Naiskodukaitsjad kogunevad aastapäevaks Saaremaale Print PDF

title: GALERII: Naiskodukaitse tähistas Kuressaares 89. aastapäeva


description: Merepäästjate abi on tänavu vajanud poolsada Saaremaa vetes hätta sattunud inimest, kellest üht päästa paraku ei õnnestunud. Tõsi, vahel juhtub õnnetusi ka siis, kui kõik ettevaatusabinõud on tarvitusele võetud. Vahel […]

title: JUHTKIRI: Parem karta kui…

maintext:
Merepäästjate abi on tänavu vajanud poolsada Saaremaa vetes hätta sattunud inimest, kellest üht päästa paraku ei õnnestunud. Tõsi, vahel juhtub õnnetusi ka siis, kui kõik ettevaatusabinõud on tarvitusele võetud.
Vahel aga kiputakse merele minnes seal varitsevaid ohtusid alahindama, omaenda võimeid ja oskusi aga ülehindama. Et “Mis minuga ikka juhtuda saab? Pole ju seni midagi juhtunud!”.
On neid, kes peavad end juba vanaks merekaruks, kuigi kogemusi napib. Ja paraku on ka kogenud merelkäijaid, kes päästevesti liiga ebamugavaks peavad, et see selga tõmmata. Sellest, et päästevest on paadis olemas, ei piisa. Tundugu vest pealegi ebamugav, ometi tuleb see selga panna – kui juhtub õnnetus, ei pruugi selleks enam aega jätkuda.
Läbi tasub mõelda kindlasti ka see, kuidas võimalikust õnnetusest teavitada ja abi kutsuda. Merevees märjaks saanud telefonist hädaolukorras abi ei ole. Küll aga sellisest, mis on igaks juhuks veekindlasse pakendisse pandud.


description: * Auriga keskuse uuendamine lükkub edasi * Alaealine valetas vägistamise kohta * Õnneonn hakkab lõõtsamängu õpetama * Muhu hundi lakkamatud murdmised jätkuvad! Print PDF

title: Homses, 28. septembri Saarte Hääles!


description: Täna õhtul toimub Kuressaare südalinnas järjekorras kolmas Saarte Hääle ja Kadi raadio lõikuspidu, kust ei puudu ka vägevate põlluhiiglaste rongkäik. Saarte Hääle vastutava väljaandja ja Kadi raadio tegevdirektori Gunnar Siineri […]

title: Lõikuspidu toob linna miljoni euro eest kombaine

maintext:
Täna õhtul toimub Kuressaare südalinnas järjekorras kolmas Saarte Hääle ja Kadi raadio lõikuspidu, kust ei puudu ka vägevate põlluhiiglaste rongkäik.
Saarte Hääle vastutava väljaandja ja Kadi raadio tegevdirektori Gunnar Siineri sõnul näeb kesklinnas Saare maakonna kõige uuemaid kombaine. “Kõljala POÜ toob näitamiseks tuliuue, maakonna suurima kombaini,” avaldas Siiner. Kõljala kombain on endaga kaasa võtnud ka pea 7-meetrise heedri, mille ettepaigaldust kesklinnas rahvale demonstreeritakse.
Kokku toovad põllumehed linna kombaine umbkaudu miljoni euro eest. “Kuna sügis on heitlik, siis kaks uut kombaini jääb tänavu tulemata,” möönis Siiner. Oma kombainid toovad aga rahvale vaadata ja katsuda peale Kõljala POÜ Riido ökotalu, Saare Seeme OÜ ja Nuudi talu.
Gunnar Siiner märkis, et tõenäoliselt on tänavune põllumajandustehnika näitamine Kuressaare kesklinnas viimane, kuna linnatänavate rekonstrueerimine muudab sedavõrd suurtele masinatele kesklinna pääsemise lihtsalt võimatuks. Seda enam maksab täna õhtul kesklinnas kindlasti kohal olla ja paraadist osa saada. Rongkäik saab alguse kell 17.50, kui kombainid sõidavad mööda Pihtla teed linna.
Ent põllumajandustehnika rongkäik pole ainus, mille pärast sammud õhtuks südalinna seada. Lisaks kuulutab Saarte Hääl välja tänavuse aasta põllumehe ja maakonna parimad koduleivad. “Konkursil osalenud leibasid saavad kõik lõikuspeolised ka ise maitsta,” kinnitas Siiner. Lõikuspiduliste tuju hoiab üleval Audru Jõelaevanduse Punt.


description: Toiduliidu juhtkogu valis välja viis silmapaistvat töötajat, kes on pühendunult panustanud enamiku oma tööelust toidusektori arendamisse ning jätkavad kandideerimist Eesti toidutööstuste tänavuse Südamega Tegija tiitlile. Nominendiks kinnitati Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog […]

title: Südamega Tegija tiitli nominent on Malle Mägi

maintext:
Toiduliidu juhtkogu valis välja viis silmapaistvat töötajat, kes on pühendunult panustanud enamiku oma tööelust toidusektori arendamisse ning jätkavad kandideerimist Eesti toidutööstuste tänavuse Südamega Tegija tiitlile.
Nominendiks kinnitati Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi, Valio Eesti konsulent Elle Must, Premia Tallinna külmhoone vahetuse juht Erika Tuulik, Põltsamaa Felixi ostujuht Leo Dapon ja Kalevi peatehnoloog Eha Paroll. Neist üks pälvib 17. oktoobril Eesti toidutööstuse Südamega Tegija tiitli.
Saaremaa lihatööstuse peatehnoloog Malle Mägi liitus ettevõttega 1985. aastal ning on alati oma ettevõtte eest väljas messidel ja degustatsioonidel, tutvustades ettevõtte toodangut tõelise kirega.
Nominendiga saab tutvuda toiduliidu Facebooki lehel ja 1.–7. oktoobrini saab oma lemmikule ka hääle anda.


description: Tallinnas Eesti rahvusraamatukogu 6. korruse galeriis avati septembri algul ruhnurootslaste ajalugu ja elu-olu tutvustav näitus “Runö”. Näitus põhineb ruhnurootslaste mineviku talletaja Jakob Steffenssoni 1970. aastal Rootsi Nordiska muuseumi jaoks koostatud […]

title: Rahvusraamatukogus avati “Runö” näitus


description: Pühapäeval teatati Torgu vallast Soodevahe külast, et seeneline oli leidnud metsast suure hulga miinipildujamiine. Selgus, et leitud oli 43 Vene miinipildujamiini, mis lebasid hunnikus puu all. Lähemal uurimisel selgus, et […]

title: Seeneline avastas suure hulga miine

maintext:
Pühapäeval teatati Torgu vallast Soodevahe külast, et seeneline oli leidnud metsast suure hulga miinipildujamiine. Selgus, et leitud oli 43 Vene miinipildujamiini, mis lebasid hunnikus puu all.
Lähemal uurimisel selgus, et kolmel miinil oli sütik halvas seisukorras ja need tuli hävitada leiukohas. Ülejäänud miinid kannatasid transportimist ja hävitati hävituskohas.


description: 18. augustil tähistasime Abruka raamatukogu 88. sünnipäeva. Alustuseks vaatasime Lümanda näiteringi etendust “Onu parimad päevad…”, autor Oskar Luts. Sünnipäeva teema oli “Haruldused Abrukas”. Rääkisime ja vaatasime pilte erilistest lilledest – […]

title: Kaks sündmust Abrukas

maintext:
18. augustil tähistasime Abruka raamatukogu 88. sünnipäeva. Alustuseks vaatasime Lümanda näiteringi etendust “Onu parimad päevad…”, autor Oskar Luts.
Sünnipäeva teema oli “Haruldused Abrukas”. Rääkisime ja vaatasime pilte erilistest lilledest – orhideedest – ja erilistest lindudest, kividest ka. Tõdesime, et me ei saa isegi aru, milliste väärtuste keskel me siin elame.
19. augustil toimus pärimuspäev “Laevaehitajad Jürissonid”, millega tähistasime merekultuuriaastat. Jürissonide kodumajade juures kuulasime meenutusi vanadest aegadest. Jutustasid Abrukal sündinud ja kasvanud Agnes Kukk ja Elmi Epro.
Edasi jalutasime mööda endisaegset taliteed Pöörna sääre tippu. Seal ehitati umbes 100 aastat tagasi laevu. Ehitasime meiegi kolm kividest laeva, mis jäid meenutama kunagist laevaehituspaika.
Tänud kõigile tegijaile ja osalejaile!
Helle Kesküla


description: Politsei teenindas reedel ja laupäeval kokku 29 väljakutset, millest 18 oli seotud alkoholijoobes isikute poolt põhjustatud häiriva tegevusega ja korra rikkumisega avalikus kohas. Kainenema toimetati 2 isikut Kuressaare politseijaoskonna juht […]

title: Smuuli tänaval lõhuti korteri aknaklaas

maintext:
Politsei teenindas reedel ja laupäeval kokku 29 väljakutset, millest 18 oli seotud alkoholijoobes isikute poolt põhjustatud häiriva tegevusega ja korra rikkumisega avalikus kohas.
Kainenema toimetati 2 isikut
Kuressaare politseijaoskonna juht Rainer Antsaar andis teada, et 3.septembril kell 01.12 teatati, et Kuressaare linnas Smuuli tänaval on ära lõhutud korteri aknaklaas. Juhtumi asjaolude selgitamiseks on alustatud väärteomenetlus.
4.septembril kell 06.26 eemaldati Kuressaare linnas mootorsõiduki juhtimiselt alkoholijoobe seisundis 24-aastane mees ning 11 juhul alustati väärteomenetlused isikute suhtes, kes maanteel mootorsõidukit juhtides ületasid lubatud suurimat sõidukiirust.


description: Septembris käis viis aktiivset noort Kuressaare avatud noortekeskusest Erasmus+ Euroopa Noored programmi projektkoolitusel “Ideest projektini” Tallinnas. Kuressaare noorte gruppi kuulusid Kirke Ly Hell Loomet, Siiri Kerno, Kristiin Raudlam, Cathriin Benita […]

title: LUGEJA KIRI: “Ideest projektini” tõi selgust ja motivatsiooni

maintext:
Septembris käis viis aktiivset noort Kuressaare avatud noortekeskusest Erasmus+ Euroopa Noored programmi projektkoolitusel “Ideest projektini” Tallinnas.
Kuressaare noorte gruppi kuulusid Kirke Ly Hell Loomet, Siiri Kerno, Kristiin Raudlam, Cathriin Benita Poopuu ja Roos Marie Karmel Pšenitšnaja. Juhendajana oli kaasas allakirjutanu.
Koolituse eesmärk oli arendada ja toetada noorte kujunemisjärgus ideid, anda osalejatele põhiteadmised projektiloogikast ning tõsta Erasmus+ programmi alast teadlikkust.
Kuna Kuressaare grupil puudus ühine kindel mõte projekti teema osas, siis sai esimeseks ülesandeks ajurünnak, et selgitada välja koolitusel osaleva meeskonna ühine, kõigile huvipakkuv teema. Sellele aitasid kaasa erinevad mängud ja harjutused, et õppida mõtet vabaks laskma. Algul oli see noorte jaoks üsna uus ja hirmutav, kuid pärast seda, kui idee paika sai, oli palju parem ettekujutus, mida meilt oodatakse.
Kirja sai pea kogu projektikoostamise püramiid: visioon, meeskond, eesmärk, tegevused ja vahendid. Kolme päeva tegevust saatis koolitajatele esimesel päeval antud oskuste puu, kus igaüks sai kirja panna koolitusel õpitud uued teadmised ja oskused. Seejuures pidi silmas pidama kaheksat olulist võtmepädevust, millest nt meie grupil oli kõige rohkem täidetud isiklik, kultuuridevaheline, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning algatusvõime ja ettevõtlikkus.
Õnneks oli aega ka meelelahutuseks: kohapeal tekkisid uued tutvused, osaga uutest tuttavatest sai praktiseerida inglise keelt, ammutati uusi teadmisi.
Saaremaale naasid noored väsinuna, aga rahulolevatena – sai ju koolituselt kaasa idee projekti kirjutamiseks, et teavitada inimesi rohkem keskkonnaga seonduvatest probleemidest ja teemadest: prügi, reostus, taaskasutus.
Merlin Vares