description: Vahel piisab ainult mööbli üle värvimisest ja mõnest uuest tassist ja taldrikust, et anda köögile täiesti uus välimus.

title: Fotod: üürikorteri ilmetu köök saab väikese eelarvega kadestamisväärse välimuse

maintext:
Selle köögi enne ja pärast pildid erinevad üksteisest nagu öö ja päev, kuid tegelikult drastilisi muudatusi siin ei tehtud. Valged köögikapid, mis sulandusid varem seinaga ühte, võõbati lihtsalt tumeda värviga üle. Lisaks sellele said alumised kapid endale uued käepidemed.
Et üldmulje oleks avaram, võeti ülemistelt kappidelt uksed ära. Nähtavatel riiulitel ilutsevad nüüd värvilised kööginõud.
Köök pärast muutust. Foto: Your Modern Couple
Enne ja pärast piltidel on erinevad põrandakatted, kuid tegelikult uut põrandat ei paigaldatud. Esialgne vaipkate lihtsalt eemaldati ja kasutusele jäi põrand, mis selle all varem oli. Köögipind, kraanikauss ja pliit jäid samuti samaks.
Köök pärast muutust. Foto: Your Modern Couple
Lisaks kööginõudele on köögis uus kardin, dekoratiivvaip, nõuderest ning mõned pisikesed dekoratiivesemed.
Väikesed detailid ongi tihti just need, mis annavad ruumile sootuks uue välimuse.


description: See minikodu veelgi väiksem aed on ehe näide tõsiasjast, et selleks, et olla suurepärane, funktsionaalne ja armas, ei pea aialapp sugugi suur olema.

title: Fotod: tõenäoliselt üks kõige kaunemaid aedu maailmas

maintext:
Ameerika Ühendriikides Californias tillukeses kodus elaval abielupaaril, Whitneyl ja Adamil, on tõenäoliselt üks kõige armsamaid aedasid maailmas.
/ http://www.tinycanalcottage.com/
Kuigi see on äärmiselt pisike, on seal olemas kõik, mis õdusaks äraolemiseks vajalik.
/ http://www.tinycanalcottage.com/
Et abielupaar sai äsja pisipoja vanemateks ja nende kliima seda võimaldab, kolisid nad nii mõnedki beebi jaoks vajalikud esemed õue: näiteks mähkimisaluse ja vanni.
/ http://www.tinycanalcottage.com/
Nii on perekonna pisikesest aiast saanud õuetuba selle kõige otsesemas tähenduses.
Rohkem pilte leiab SIIT!
Kas sul on ka väga ilus aed? Saada meile sellest pilte aadressil anna-liisa.mets@postimees.ee!

fasttext_language: et


description: Küttepuid on mõistlik osta juba kevadel, et need jõuaksid sügiseks korralikult ära kuivada. Neil, kes küttematerjali varumisega aga hilja peale jäid, tasub pigem kuivi, mitte märgi küttepuid osta.

title: Kasulik teada: milline puit sobib kõige paremini kütmiseks

maintext:
Küttepuu juures tuleb kindlasti jälgida niiskuse taset, mis peaks jääma alla 20 protsendi – sel juhul on küttepuu kasutegur kõige suurem.
Küttepuud, mille niiskustegur on alla 20 protsendi, põlevad kõige efektiivsemalt ja nende kütteväärtus on kõige suurem. Liigniisked küttepuud ei sütti ega põle piisavalt hästi, sest niiskuse aurustumisel kulub suur osa eralduvast soojusest. Aurustunud vesi koos suitsuga moodustab korstnasse ja küttekehadele pigi, mis võib süttida ja tekitada varalist kahju.
Kindlasti ei tasu küttepuude põlemisel tekkinud gaasi teekonda siibriga liialt piirata, kuna see põhjustab samuti tahma ja pigi teket. Säästlikum viis on kütta kuivade puudega ning vajaduse korral tuua küttepuud üks päev enne kütmist tuppa, et vabaneda liigsest niiskusest.
Kõige suurema kütteväärtusega on saar ja kask. Järgnevad okaspuud ning haab ja lepp. Kuna küttepuudest on saar ja kask kõige suurema energiasisaldusega, tasub neid kütta näiteks koos lepaga. Kuna kasest eraldub palju tõrva, ei ole teda mõistlik kütta eraldi. Okaspuid tuleks kütta aga kinnises küttekoldes, sest põledes võib lennata sädemeid.
Kindlasti ei tohi ahjus põletada erinevaid jäätmeid (ehitusjäätmeid, kilekotid, vana mööbel jt), sest need eritavad põlemisel mürgiseid gaase, mis on kahjulikud keskkonnale ja inimeste hingamisteedele.
Allikas: Küttepuud24.com


authors:
Anna-Liisa Mets
Foto

description: Kui tavaliselt otsivad vanemad pere kasvades suuremaid elamispindu, siis see abielupaar otsustas teisiti: pärast kolmanda lapse sündi kolisid nad varasemast palju väiksemale pinnale ja on õnnelikumad kui kunagi varem.

title: Fotod: viieliikmeline pere kolis vabatahtlikult suurest kodus tillukesse laoruumi

maintext:
Briti arhitekt Tim Francis ja tema naine Laura Hubbard-Miles otsustasid oma ruumikast Londoni korterist loobuda ja tillukesse majja, endisesse laoruumi, kolida pärast seda, kui nad kolmanda lapse sünni järel aasta autosuvilaga ringi rännanud olid, kirjutab Treehugger.
"Meie Londoni korteri juures puudus igasugune õueala ja laste parki viimine oli paras ettevõtmine. Oli selge, et maja me endale sealkandis lubada ei saa, pealegi olime kaheksa-aastase pealinnaelu järel sellest pisut tüdinud," räägib Tim.
/ treehugger.com
Nende uus kodu on tõeliselt pisike: selles on katusealune ruum lastele ja tilluke kööginurk ning elutuba/vanemate magamistuba allkorrusel. Õigupoolest koosneb "elutuba" pinkidest, millest ööseks voodi teha saab. Vesi ja elekter on majas olemas, kuid tualetti mitte.
Säärane elumuudatus andis Timile tõuke oma arhitektuuribüroo rajamiseks ja erinevate "kastist välja" kodulahenduste loomiseks. Lisaks sellele on tilluke kodu tõuganud peret veetma palju aega õues, aiatöid tehes ja sportides. Ka omavahelist suhtlemist on palju rohkem kui Londoni-kodus elades, tarbetuid asju aga ilmselgetel ruuminappuse põhjustel sisuliselt polegi.
/ treehugger.com
Tim ja Laura ei loo endale illusioone: nad teavad, et selline elukorraldus on ajutine ja kui lapsed kasvavad, vajavad nad lõpuks ikkagi suuremat pinda. Kuid nad on veendunud, et see on neile kui perele olnud kasulik kogemus, mis on neid palju lähendanud. "Küsisin oma pojalt hiljuti, mis ta meie elukorraldusest arvab, ja ta ütles, et see meeldib talle. "Me oleme nagu kari," ütles ta rahulolevalt. Minu meelest on see päris tore vaatenurk minimajas elamisele," ütleb Tim.


description: Sa leidsid vannituppa imeilusa tapeedi, kuid ei tea, kas seda on ikka mõistlik niiskesse ruumi panna?

title: Ekspert annab nõu: kas vannituppa tasub tapeeti panna


description: Rootsi värv (rootsi keeles slamfärg) on Rootsis vanim ja ka kõige rohkem kasutatav värvitüüp. Tavaliselt mõeldakse selle all punast värvi, aga tegelikult võib Rootsi värv esineda ka teistes värvitoonides.

title: Huvitav teada: Rootsi värvi majad ei pea tingimata olema punased

maintext:
Punast värvi kasutati 17. ja 18. sajandil peamiselt kõrgema seisuse majadel, 19. sajandil muutus see eelkõige talumajade värviks. Valgete nurkadega punane maja sai 20. saj. alguses Rootsi sümboliks ja punase värvi kasutamine saavutas tollal ka kõrgpunkti.
Punaseks värvitud puitmajad väljendasid jõukust ja ühiskondlikku staatust. Tollest ajast pärinevad punased tellishooned on sellesama stiili näited. Linnaametnikud andsid käsu peatänavate majade fassaadid punaseks võõbata enne kuninglike külaliste saabumist.
Eestisse saabus Rootsi värv koos Rootsi ajaga ja levis eelkõige just saartel ja Lääne-Eestis. Taluhooned värviti tavaliselt mitme talu peale talgute korras ja värvi keedeti korraga suures koguses. Nii säästeti raha ja elati ühtlasi ka sotsiaalst elu.
Rootsi värvi on tihtipeale nimetatud ka Faluni punaseks Faluni Stora Kopparbergi (Suure Vasemäe) kaevandusest saadava raudoksiidi tõttu ning seda on toodetud alates 1500 aastate keskpaigast maagi kaevandamise kõrvalsaadusena. See pigment on olnud traditsioonilise punase Rootsi värvi valmistamisel levinuim. Faluni punane ei tähista seega mitte punast Rootsi värvi, vaid punast pigmenti.
Rootsi värv koosneb rukki- või nisujahukliistrist, veest, raudvitriolist, pigmendist ja võimalikest linaõlilisanditest. Peamine värvi sideaine on kliister, mille valmistamiseks on traditsiooniliselt kasutatud rukkijahu ning tavaline oli ka kalamaksaõli, heeringasoolvee ja saartel kohati hülgerasva lisamine värvile.
Teistes toonides Rootsi värvi valmistamiseks võib kasutada erinevaid muld- ja mineraalpigmente. Heledate toonide puhul tuleb raudvitrioli asemel kasutada tsinkvitrioli, kuna raudvitriol võib põhjustada heledate värvide ebaühtlust. Tasub aga meeles pidada, et heledad Rootsi värvid on paraku vähem vastupidavamad kui tumedad.
Allikas: Säästva Renoveerimise Infokeskus


description: Mõni pealtnäha tavaline mööbliese võib osutuda niivõrd universaalseks, et seda on võimalik kasutada nii esikus kui ka laste- või magamistoas. Lisaks sellele saab väikese tuunimisega anda igavavõitu mööbliesemele hoopis teise välimuse.

title: 5 nutikat võimalust, kuidas oma kodus Ikea menutoodet kasutada

maintext:
Kallaxi riiulid on ühed Ikea müüdavaimad tooted. Need on saadaval nii ruudu- kui ka ristkülikukujulisena. Lisaks valgele värvitoonile on võimalik osta ka musta või pruuni värvi riiuleid.
Toome teieni viis erinevat võimalust, kuidas Kallaxi riiuli abil oma kodu sisustada.
Pildil Ikea tootefotod. Foto: Eva-Lotta Kivi
1. Pane riiulile stiilsed jalad alla
Tavaline valge riiul on sinu jaoks liiga igav? Pane riiulile jalad alla ja see on otsekohe palju stiilsema välimusega.
Foto: www.sarahhearts.com
2. Ühenda omavahel kaks erinevat riiult
Sul on vaja lastetuppa üht suurt kappi või riiulit, kuhu kõik mänguasjad ära mahuksid? Pane kõrvuti mitu erinevat riiulit. Visuaalselt oleks tegu justkui ühe tervikliku mööbliesemega.
Foto: www.etsy.com
3. Tee riiulist istumisalus
Kes viitsib natukene nokitseda, saab riiulist meisterdada diivani, mis sobib imehästi näiteks esikusse. Selleks on vaja ainult natukene porolooni ja kangast.
Foto: www.mymelodrama.com
4. Pane riiulile uksed ette
Riiulitest saab edukalt meisterdada ka kapid. Selleks tuleb puidust välja lõigata lihtsalt sobivate mõõtmetega uksed ning need riiuli külge kinnitada.
Foto: www.astralriles.com
5. Pane riiulitesse hoiukastid
Kes kapiuste meisterdamisega tegeleda ei viitsi, saab asjade hoiustamiseks võtta kasutusele sobivate mõõtmetega hoiukastid. Kui tegu on paberist kastidega, siis saab need kiirelt ja odavalt katta ka meelepärase paberiga.


description: Kui põrand vajab värskendamist, aga ükski kattelahendus justkui ei kõneta, tuleb mõte vabaks lasta. Just sedasi toimis üks koduomanik.

title: Naine katab vana koleda põranda põneva lahenduse abil


description: Sisustus  on küll paigas, aga midagi oleks nagu puudu, sest elamine ei tundu hubane? Võib-olla saad abi nendest viiest nõuandest, mis aitavad kodu palju õdusamaks muuta.

title: 5 väikest asja, mille puudumine su kodu kõledaks muudab

maintext:
Sisustusdetailidest ei maksa mööda vaadata: mööbel loob toale raami, aga väikesed esemed, näiteks diivanipadjad, pleedid, ilusad valgustid, pildid seintel, annavad ruumile sisu. Mida sul vaja läheb, et oma kodus õdus olemine saavutada? Vaatame järele.
Pleedid, katted, kardinad, ilupadjad – talvisel ajal on õige aeg otsida välja pleedid. Aseta need nähatavale kohale, näiteks diivanile ja toolidele, et need oleks hõlpsasti kättesaadavad. Pleedid, katted, kardinad ja padjad annavad suurepärase võimaluse muuta oma eluruumide ilmet või, miks mitte, lausa luua uue välimuse. Igal juhul lisab erinevate tekstiilide kasutamine ruumi hubasust.
/ Pillow&Pillow
Küünlad – annavad hubase ning romantilise valguse. Küünalde kasutamine ruumis on soodsaim viis muuta ruumi atmosfääri. Küünlad söögilaual muudavad ka argipäevase õhtusöögi pidulikumaks, nauditavamaks. Kui aga oled lõhnainimene, kaalu kindlasti kvaliteetsete lõhnaküünalde soetamist. Erinevad hooajalised aroomid, mida küünlad eritavad, annavad samuti juurde hubasust.
Pildid seintele. Vahel võib üks pilt anda interjöörile selle puuduoleva miski, olla täpp i peal. Kui tegu on näiteks sarnastes rahulikes toonides ruumiga, siis üks värvilaik võib kogu ruumi särama panna. Nagu viimase pusletüki asetumine õigele kohale.
/ Varjud.
Seinašabloonid – nõuavad küll pisut rohkem vaeva, kuid tulemus võib olla super. Šablooniga seintele (või miks mitte ka mööblile) tehtavad mustrid on igas mõttes paindlikud ning ruumile või esemetele uue näo andmine on igal juhul värskendav.
/ Stencilit
Kaunistused – tee lauale kaunistusi ja kompositsioone küünaldest, lilledest (kasuta näiteks sukulente) või muust taolisest. Säti oma igapäevased tarvikud kenasti. Näiteks vannitoas võid hambaharjatopsi, juukseharja, habemeajamisvahu pintsli või muu taolise asetada kaunile alusele. Võid üllatuda, kui palju selline üks pisike seade tühjale pinnale ja seeläbi kogu ruumile juurde annab.


description: Tallinnast vaid pooletunnise autosõidu kaugusel on müügis ökomaja, mis on ehitatud koostöös Feng Shui asjatundjaga.

title: Fotod: väga põnevate põhimõtete järgi ehitatud maamaja

maintext:
Talukompleksi kuulub elumaja, saunamajake, maakivikelder, uus puurkaev, renoveeritud šahtkaev ja välikäimla.
Elumaja sise- ja välisseinad on kaetud männipuidust palgipaneelidega. Välisfassaad on üle värvitud halli lasuurvärviga.
Foto: KV.EE
Majal on avara planeeringuga. Esimesel korrusel on tuulekoda, köök-elutuba, veranda-töötuba, magamistuba, vannituba, leiliruum, majapidamisruum ja tualettruum. Teisel korrusel on magamistuba.
Projekti koostamisel oli suureks abiks Feng Shui konsultant ja õpetaja Ph.D. Shan-Tung Hsu.
Foto: KV.EE
Elumaja siseviimistluses on kasutatud väga palju puitu – seinad on kaetud palgipaneelidega ning laed laudisega. Elamu ei ole veel täielikult valmis ja sellepärast saab ostja kaasa palju ehitusmaterjali.
Foto: KV.EE
Foto: KV.EE


description: Harjumaal Rae vallas Patika külas asub eriti õdus ja hubane, aga äärmiselt pisike maja: pinda on siin kõigest 24 ruutmeetrit.

title: Fotod: hämmastavalt pisike maja Harjumaal


authors:
Eva-Lotta Kivi
Foto

description: Tallinnas maksab uus 120-ruutmeetrine elumaja 390 000 eurot. Jõhvis aga korralikult renoveeritud 110-ruutmeetrine elumaja vaid 112 000 eurot. Kui palju maksab umbes sama suur maja aga Põlvas, Kärdlas, Viljandis või Jõgeval?

title: Hinnavõrdlus: kui palju maksab keskmise suurusega elumaja Eesti linnades

maintext:
Võtsime vaatluse alla kõigis maakonnakeskustes asuvate linnade kinnisvarahinnad. Hinnavõrdluses on välja toodud keskmise suurusega elumajad, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m².
Tallinn
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Tallinnas 135 000 eurot. Maja, mille kogupinnaks on 100 m², asub Põhja-Tallinna linnaosas Stroomi rannast umbes ühe kilomeetri kaugusel. Kahekordses elumajas on lisaks neljale toale veel köök, kaks tualetti, duširuum, saun, panipaik, terrass ja rõdu.
Maja Põhja-Tallinnas. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Tallinnas 390 000 eurot. Kahekorruseline elumaja, mis on valminud eelmisel aastal, asub Kadriorus ja selle kogupinnaks on 120 m². Lisaks kahele magamistoale on majas veel avatud köök-elutuba, saun, kaks pesuruumi, trepihall ja tuulekoda ning rõdu. Krundi pinnaks on 919 m².
Maja Kadriorus, mille hinnaks on 390 000 eurot. Foto: KV.EE
Jõhvi
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Jõhvis 47 250 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 122,7 m², on neli tuba ja köök. Puumaja on ehitatud 1940ndatel ja vajab kapitaalremonti.
Elumaja Jõhvis, mille hinnaks on 47 250 eurot. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Jõhvis 112 000 eurot. Elumaja kogupinnaks on 109,3 m² – selles on kaks magamistuba, kaks vannituba ja tualettruumi, elutuba, köök, esik ja avar terrass. Krundi pind on 701 m².
Elumaja Jõhvis, mille hinnaks on 112 000 eurot. Foto: KV.EE
Majal on ka avar terrass. Foto: KV.EE
Haapsalu
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Haapsalus 55 000 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 149,7 m², on viis tuba, köök, garaaž, saun ja keldriruumid. Elumaja vajab renoveerimist, kuid eeliseks on see, et majaga tuleb kaasa suur krunt (1509 m²).
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Haapsalus 160 000 eurot. Kahekorruselise elumaja kogupinnaks on 103,3 m². Üle aia kiigates on võimalik nautida merevaadet.
Maja koosneb kolmest korteriomandist, kuid kaks korterit on omavahel ühendatud. Sellepärast sobib see elamiseks näiteks kahele perekonnale.
Suurem korter on 2012. aastal renoveeritud. Esimesel korrusel on suur avatud köök-elutuba, pesuruum ja tualett. Teisel korrusel on magamistuba ja trepihall.
Väiksem korter on renoveerimata – seal on kolm väikest tuba ja köök. Kogu krundi pinnaks on 273 m².
Elumaja Haapsalus, mille hinnaks on 160 000 eurot. Foto: KV.EE
Rakvere
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Rakveres 29 000 eurot. Maja, mille kogupinnaks 121 m², vajab täielikku renoveerimist. Praegu on elamus kolm tuba. Krundi pinnaks on 965 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Rakveres 181 000 eurot. Kahekorruselises elumajas on kuus tuba – üldpind 150 m². Krundi pinnaks on 600 m².
Rakveres asuv elumaja, mille hinnaks on 181 000 eurot. Foto: KV.EE
Kuressaare
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Kuressaares 50 000 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 100 m², on kaks eraldi sissepääsuga korterit (53 m² ja 47 m²). Krundi pinnaks on 515 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Kuressaares 225 000 eurot. Kahekorruselises elumajas on avatud planeeringuga avar köök- elutuba, kolm magamistuba, kabinet, sahver, tuulekoda, koridor, tualett-vannituba, katlaruum, esik, tualett, duširuum, leiliruum ja terrass. – üldpinnaks on 149,5 m². Krundi pinnaks on 1350 m².
Elumaja Kuressaares, mille hinnaks on 225 000 eurot. Foto: KV.EE
Tartu
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Tartus 115 000 eurot. Kahekorruselise elumaja kogupinnaks 112.6 m². Krundi pinnaks on 549 m². Maja asub Raatuse tänaval ja on ümbritsetud kortermajadega.
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Tartus 213 000 eurot. Kahekorruseline Karlovas asuv elumaja on ehitatud sellel aastal, üldpinnaks on 136,1 m². Majas on kuus tuba. Krundi üldpinnaks on 703 m².
Elumaja Tartus, mille hinnaks on 213 000 eurot. Foto: KV.EE
Valga
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Valgas 10 500 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 142 m², on kuus tuba, kaks kööki ja kuivkäimla. Elumaja vajab täielikku renoveerimist. Krundi pinnaks on 909 m².
Valgas asuv elumaja, mille hinnaks on 10 500 eurot. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Valgas 62 000 eurot. Elumaja, milles on üldpinnaks on 121,8 m², on neli tuba. Maja ümber on avar ja hooldatud aed. Krundi üldpinnaks on 703 m².
Valgas asuv elumaja, millel on kaunis ja hooldatud aed. Foto: KV.EE
Võru
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Võrus 3200 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 108,5 m², asub kaks korterit. Puitelamu on ehitatud 1944. aastal ning vajab rekonstrueerimist (katus ja lagi osaliselt sisse vajunud). Hoones puudub vesi ja kanalisatsioon, elekter olemas. Maja asub muinsuskaitse alal.
Võrus asuv maja, milles asub kaks korterit, maksab 3200 eurot. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Võrus 128 000 eurot. Tegu on paarismaja boksiga, mille kogupinnaks on 136 m² – esimesel korrusel asub avatud köök-elutuba, söögituba, garderoob, saun ja duširuum ja majapidamisruum. Maja teisel korrusel on trepihall, kaks väiksemat magamistuba, üks suur magamistuba garderoobiga ja tualettruum koos duširuumiga.
Paarismaja boks Võrus, mille hinnaks on 128 000 eurot. Foto: KV.EE
Pärnu
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Pärnus 39 000 eurot. Majas, mille kogupinnaks on 142,4 m², on kaheksa tuba. Maja vajab täielikku renoveerimist. Krundi üldpinnaks on 550 m².
Renoveerimist vajav elumaja Pärnus, mille hinnaks on 39 000 eurot. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Pärnus 300 000 eurot. Elumajas, milles on üldpinnaks on 127,7 m², on kuus tuba, köök, kaks tualettruumi ja üks duširuum.
Ajaloolises hoones tegutses restoran-kohvik. Olemas köögimööbel kohviku rajamiseks. Sisehoovis on ka väike müügikiosk.
Põlva
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Põlvas 34 500 eurot. Renoveerimist vajavas majas, mille kogupinnaks 143 m², on neli tuba. Krundi pinnaks on 720 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Põlvas 45 000 eurot. Elumajas on neli tuba – üldpind 137,4 m². Krundi pinnaks on 1051 m².
Põlvas asuv elumaja, mille hinnaks on 45 000 eurot. Foto: KV.EE
Rapla
Raplas ei ole võimalik praegu osta ühtegi maja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m².
Paide
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Paides 71 400 eurot. Uusarenduses, mille kogupinnaks on 136 m², on neli tuba. Maja on alles ehitusjärgus. Krundi pinnaks on 1474 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Paides 137 000 eurot. Tegu on samuti uusarendusega. Ehitusjärgus olevas elumajas on neli tuba – üldpind 136 m². Krundi pinnaks on 1457 m².
Uusarendus Paides, mille hinnaks on 137 800 eurot. Foto: KV.EE
Viljandi
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Viljandis 59 000 eurot. Renoveerimist vajavas majas, mille kogupinnaks 127,7 m², on põhikorrusel esik, köök, kaks tuba, tualettruum, duširuum, saunaruumid ja puukuur. Elamu katusekorrusele on võimalik välja ehitada kuni kolm tuba. Krundi pinnaks on 769 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Viljandis 93 000 eurot. Elumajas on viis tuba – üldpind 139 m². Krundi pinnaks on 690 m².
Jõgeva
Kõige odavam maja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Jõgeval 25 000 eurot. Renoveerimist vajavas majas, mille kogupinnaks 126,2 m², on neli tuba. Krundi pinnaks on 511 m². Tegemist on endise kauplusehoonega.
Endine kauplusehoone Jõgeval, mille hinnaks on 25 000 eurot. Foto: KV.EE
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Jõgeval 80 000 eurot. Renoveeritud elumajas on viis tuba – üldpind 120 m². Krundi pinnaks on 834 m². Maja on hubane ja heas korras.
Kärdla
Kõige odavam elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Kärdlas 69 000 eurot. Renoveerimist vajavas majas, mille kogupinnaks 112 m², on viis tuba. Krundi pinnaks on 1987 m².
Kõige kallim elumaja, mille kogupind jääb vahemikku 100-150 m², maksab Kärdlas 73 000 eurot. Renoveerimist vajava elumaja üldpind on 102 m². Krundi pinnaks on 1500 m².


description: Keraamiline pliit on odavam, kuid induktsioonpliit on laste puhul jällegi turvalisem valik. Mille poolest need kaks pliiditüüpi aga veel erinevad?

title: Kumb valida: induktsioonpliit versus keraamiline pliit

maintext:
Keraamilise pliidi rauad töötavad põhimõttel, kus vool läbib kütteelemente, mis on tugevdatud klaasist tasapinna all. Kontrollnuppudest saab kasutaja anda kas rohkem või vähem voolu, mis kütteelementidesse jõuab ning tekib soojus, mis kandub läbi klaaspinna kööginõudele, soojendades nii toitu.
Induktsioonpliidil toimivad küttekehadena aga tugevad elektromagnetid, mis nii-öelda ergutavad poti või panni põhja molekule, tekitades soojust. Soojus liigub otse ja ühtlaselt pannilt toiduni – pliidi pind ise ei muutu tegelikult kunagi kuumaks. Sellepärast on induktsioonpliit eelistatum just lastega peredes. Induktsioonpind aktiveerub nimelt ainult siis, kui kööginõu (terasest põhjaga) on asetatud tundlikule alale ning lülitub välja kohe, kui nõu on eemaldatud.
Nii induktsioon- kui ka keraamililistel pliitidel tuleb kasutada hea kvaliteediga siledapõhjalisi panne, mis võimaldaksid soojuse ühtlast levimist. Kindlasti tuleks kontrollida, et nõude põhjad oleksid puhtad, vastasel juhul võib mustus pliidi pinda kahjustada.
Induktsioonpliitidel tuleb kindlasti kasutada magneetilisest metallist kööginõusid. Keraamiliste pliitide puhul võib kasutada ükskõik milliseid potte-panne. Soovituslik on mõlema pliidi puhul jälgida, et kööginõu põhja suurus oleks sarnane soojust eraldava osaga pliidil.
Pliitide kasutusmugavus
Induktsioonpliidid on paremini kontrollitavad ning tundlikumad kui keraamilised pliidid – nimelt kuumuse vähendamisel kontrollnupust väheneb kohe ka ülekantava soojuse hulk. Samuti on induktsioonpliitide puhul silmapaistev soojuse ühtlane jaotumine, mis tuleb eriti kasuks näiteks kastmete valmistamisel. Keraamilisel pliidil läheb aga kauem aega, et soojeneda või jahtuda. Induktsioonpliit on eriline kiiruse poolest – ühe liitri vee keemistemperatuurini viimiseks läheb poole vähem aega kui keraamilisel pliidil.
Hoolduste ja puhastamise poolest on mõlemad pliidid üsna samasugused – puhastada tuleks pehmest tekstiilist puhastuslapiga ning kasutada spetsiaalseid vahendeid. Kindlasti ei tasu pliite puhastada karedate svammide või harjadega ning vältida tuleb sügavpuhastavaid pulbreid-kreeme.
Allikas: Nööbel köögimööbel


description: Antiikmööbel annab kodule kahtlemata palju omanäolisema välimuse, kui odavmööblifirmade toodang. Arvestada tuleb aga sellega, et antiikmööbli hind on üsna krõbe.

title: 7 hinnalist antiikmööblit, millele tasub osta.ee-s silm peale panna

maintext:
Valisime välja osta.ee oksjonikeskkonnast seitse antiikset mööblieset, mis paistavad kohe eriliselt silma.
1. 19. sajandist pärit tool
See uhkete nikerdustega tammepuust tool on loodud 1980ndate aastate Prantsusmaal. Tooli hetkehinnaks on 420 eurot.
Foto: osta.ee
2. Kuldne seinapeegel
See Prantsusmaa päritolu peegel on loodud 1930ndatel aastatel. Tehtud on see puidust, kuid kogu pind on kullatud. Kuningliku peegli hetkehinnaks on 590 eurot.
Foto: osta.ee
3. Sohva ja kaks tugitooli
See marmorist põhjaga sohva on tõeline pilgupüüdja. Komplekt on pärit 1960ndate Prantsusmaalt. Sohva ja tugitoolide hetkehinnaks on 1700 eurot.
Foto: osta.ee
Foto: osta.ee
4. Marmorist öökapp
See tammepuidust ja marmorist tehtud öökapp on juba rohkem kui sada aastat vana – pärit on see 1930ndatest. Kapi hetkehinnaks on 400 eurot.
Foto: osta.ee
5. Kirjutuslaud
See Prantsusmaa päritolu kirjutuslaud on loodud 1920ndatel aastatel. Heas seisukorras kirjutuslaua hetkehinnaks on 750 eurot.
Foto: osta.ee
6. Baarikapp
See Belgia päritolu baarikapp on käsitsi maalitud ning loodud 1950ndatel aastatel. Baarikapi hetkehinnaks on 860 eurot.
Foto: osta.ee
7. Tugitool
Tugitooli, mis on pärit 1940ndatest, hetkehinnaks on 850 eurot. Tegu on Belgia päritolu mööbliesemega.


description: Lisaks riigi valitsemisele on Ameerika Ühendriikide presidendil sõnaõigus ka Valge Maja sisekujunduse osas. Donald Trumpi New Yorgis asuv kodu on disainitud rokokoo stiilis, mehe sõnul toretsev stiil presidendi ametikorterisse aga ei jõua.

title: Uus president, uus sisekujundus: Trump räägib, kuidas hakkab Valge Maja välja nägema

maintext:
Valge Maja ajaloolise liidu esindaja sõnul on presidendil õigus teha ümberkorraldusi nii seina- ja põrandakatete, mööbli ja isegi maalide osas. Barack Obama abikaasa Michelle Obama muutis näiteks Valge Maja sisekujundust pisut modernsemaks, vahendab People.
Donald Trumpi praegune kodu Trump Tower'is on disainitud rokokoo stiilis – palju kulda, sambaid, nikerdusi, lühtreid, skulptuure, kujukesi jne. Trumpi sõnul kuld ja sädelus Valge Maja sisekujundusse aga ei jõua. «Eks ma midagi sätin ikka enda käe järgi, kuid suuri muudatusi mul plaanis ei ole. Valge Maja on ajalooline hoone ja seda oleks patt liialt muuta,» selgitab ta.


description: Mida teha, kui õpingud on läbi ehk ülikooli ühiselamus elamine oleks aeg selja taha jätta? Selle asemel, et üksinda korter üürida, saab tänapäeval ka luksuslikku ühismajja kolida.

title: Maailmas kogub aina suuremat populaarsust see ebatavaline elamisviis

maintext:
«Ühiselamine» (co-living) on uus ja moodne eluviis, kus noored inimesed, kes on üldjuhul lõpetanud juba kõrgkooli ja teenivad head palka, elavad koos ühes suures majas, vahendab The Wall Street Journal.
Esmapilgul võib tunduda, et tegu on justkui ülikooli ühiselamuga, kuid tegelikult see nii kohe kindlasti ei ole. Tavalises ühiselamus on igal üliõpilasel kasutamiseks magamistuba (tihti tuleb seda ka jagada), ühine kööginurk, vannituba ja pesupesemisruum.
Londoni ühes suurimas ühismajas (The Collective), mis on mõeldud juba heal järjel olevatele tööinimestele, on igaühel aga luksuslikku sviiti meenutav magamistuba, kus on ka pisike kööginurk. Ühiskasutamiseks on majas veel raamatukogu, kino, mängutuba, restoran ja spaa.
Antud ühismajas elab üle kahesaja noore inimese ja kuus tuleb sellise eluviisi eest välja käia umbes 800-900 eurot.
Lisaks Inglismaale on taoline «ühiselamine» saavutanud suure populaarsuse ka näiteks Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopa teistes suremates linnades.
Ühismajades elamine on hea võimalus neile, kes ei soovi osta või üürida endale korterit, armastavad seltskonda ja uusi tutvusi või peatuvad mõnes linnas näiteks mõne kuu.


description: Emalõvi ja kange naine, selliselt võib kirjeldada tänase «Kodutunde» peategelast Piretit, kes vaatamata rasketele terviseprobleemidele on eestkostjaks nii oma puudega tütrele kui ka üheksakuusele lapselapsele.

title: "Kodutunne" toob diabeedi ja astmaga kimpus olevale pereemale sooja tuppa

maintext:
Piret ja Sulev on tublid ja töökad maainimesed, kes on alati kohal, kui kellelgi abi tarvis on. Seda vaatamata enda muredele ja probleemidele, millega pere on aastate jooksul kokku puutunud. Ehkki Piret on kimpus astma ja diabeediga, on ta koos oma hea elukaaslase Suleviga suureks kasvatanud neli last. Lisaks sellel on naine eestkostjaks ka oma lapselapsele.
«Kodutunne» teadis Piretile ja Sulevile appi minna tänu naabritele ja külaseltsile, kes pere eest kirja saatsid. Kuna ainsaks töölkäijaks on pereisa Sulev, on sissetulekud liiga napid, et teha kodus remonti, kuid elamine on ilmselgelt tervistkahjustav – küttekolded kasutuskõlbmatud, majas vohab hallitus ja puudub veevarustus. Selline keskkond võib astmaatikust pereema lõpuks ka murda ja nii otsustaski «Kodutunne» perele appi minna ning kinkida neile sooja toa ja sooja vee.
«Kodutunne» on Kanal 2 ekraanil täna kell 20:30!


authors:
Foto
Hapsal Dietrich

description: Ilmselt paljud on kursis sellega, et Haapsalu vanalinnas asub kohvik Hapsal Dietrich, kust saab imemaitsvaid kooke. Seda, et Dietrichi kohal asuvad ka stiilsed külaliskorterid, ilmselt igaüks aga ei tea.

title: Fotod: see Haapsalus asuv külaliskorter on pärit justkui mõnest välismaa sisustusajakirjast

maintext:
Kohviku ülemisel korrusel on viis maitseka sisustusega korterit. Toome teieni oma lemmiku – punase tellisseinaga ja helehallides toonides sisustatud korteri.
Külaliskorteri täheks on kahtlemata voodi, mis on kaetud villase pleedi ja pehmete patjadega. Need on muide disaininud ja tootnud meie endi kudumiettevõte Woolish.
Foto: Hapsal Dietrich
Fotod: Hapsal Dietrich
Külaliskorteril on ka pisike valgusküllane rõdu, kus saab näiteks hommikukohvi nautida.
Foto: Hapsal Dietrich
Ka elutoanurk on helehallides toonides. Kontrasti loovad rohelised toataimed.
Foto: Hapsal Dietrich
Foto: Hapsal Dietrich
Köögis ja tegelikult terve korteri sisustuses on tunda Skandinaavalikku hõngu. Palju on kasutatud heledaid toone, puitu ja lihtsa disainiga mööblit.
Foto: Hapsal Dietrich
Foto: Hapsal Dietrich
Foto: Hapsal Dietrich
Kuidas sulle Dietrichi külaliskorter meeldib? Viska kindlasti pilk peale ka ülejäänud neljale külaliskorterile!


authors:
Eleen Laasner
Frank May Picture Alliance
Frank May

description: Internetivabadus on maailma riikides viimase kuue aasta jooksul järjest vähenenud, Eestis aga on trend vastupidine – koos Islandiga on 65 riigi seast siin kõige suurem interneti kasutamise vabadus.

title: Internetivabadus muutub maailmas järjest haruldasemaks

maintext:
Freedom House'i 2016. aasta raportist selgus, et aina rohkem valitsusi on hakanud sotsiaalmeedia ja suhtlusrakenduste kaudu takistama informatsiooni kiiret levimist, seda eriti valitsusvastaste protestide ajal, kirjutas ERR.
Avalike sotsiaalmeedia platvormide, nagu Facebooki ja Twitteri suhtes on juba mitmeid aastaid rakendatud tsensuuri, aga uue trendina on võtnud valitsused sihikule hääl- ja tekstsõnumite rakendused, nagu WhatsApp ja Telegram. Need rakendused on võimelised levitama informatsiooni inimeste vahel kiiresti ja turvaliselt, mis on võimude jaoks muutnud informatsioonimaastiku kontrollimise ning järelevalve keerulisemaks.
Suurenenud kontroll näitab sotsiaalmeedia ja veebipõhise suhtluse tähtsust poliitilise vabaduse ja sotsiaalse õigluse parandamisel. Pole mingisugune kokkusattumus, et just neid vahendeid on kasutatud valitsuste vastutusele võtmiseks ja tsenseerimata vestluste pidamiseks. Mitmetes riikides on võimud vastumeetmena poliitiliselt ärevatel aegadel takistanud juurdepääsu internetile, ainult selleks, et inimesed ei levitaks sotsiaalmeedia ja suhtlusrakenduste kaudu informatsiooni.


description: Hiljuti Tallinnas kaheaastase poisiga juhtunud õnnelik õnnetus, kus põnn jäi kaheksandalt korruselt kukkudes ellu, ärgitas paljusid peresid üle kontrollima, kui turvalised on nende aknad. Aknatootjad pakuvad selleks mitmeid erinevaid turvalahendusi.

title: Aknaid saab lastekindlaks muuta mitmel viisil

maintext:
Kõige levinum variant on lukustav või nupuga käepide. «Käepide liigub järgmisesse asendisse ainult vajutades nuppu või keerates võtit,» kommenteeris Plasto AS turundusspetsialisti Timo Kukk. Ta lisas, et on olemas ka eraldi piiraja/lukusti, mis ei lase avada akent pöörd-asendisse (täiesti avatud asendisse ilma, et oleks keeratud võtit). Aken avaneb ainult kald(tuulutus)-asendisse.
Lisaks on Kuke sõnul olemas ka KISI tüüpi rosett mis nõuab käepideme liigutamiseks paralleelselt ülemise ja alumise tihvti üheaegset alla vajutamist. «Akent saab avada/sulgeda ainult kasutades korraga kahte kätt,» märkis Kukk.
Akende turvalisuse tagamiseks on olemas ka lapseluku sulus. «Komplekt koosneb eraldi lukustatavast käepidemest ja eritüüpi suluse detailidest. Liigutades käepidet horisontaalsesse asendisse avaneb aken kald (tuulutus)-asendisse. Käepideme ülesse asendisse viimiseks tuleb käepide võtmega avada ja aken avaneb pöörd (täielikult avatud)-asendisse,» selgitas Kukk.
Akendele saab paigaldada ka lihtsalt rosetid ja mittestatsionaarse käepideme. Akent saab ainult avada kasutades selleks, siis eraldi käepidet.
Kukk soovitab uusi aknaid ostes ette mõelda ja tellida vajadusel aknad kohe lapseluku sulusega. «Kui soov on aga juba olemasolevatele akende turvalisust tõsta, siis saab kasutada teisi eelpool mainitud lahendusi,» sõnas Kukk.


description: Lastefond pakub headele inimestele võimalust hakata telefonitsi püsiannetajaks, kuid seda saavad teha vaid Tele2 kliendid. Teised mobiilioperaatorid keeldusid sellest erinevatel põhjustel.

title: Enamus mobiilifirmadest ei lase haigetele lastele pidevalt annetada

maintext:
«Telekas jookseb reklaam, et nüüd saab hakata Lastefondi püsiannetajaks ka mobiiltelefonilt helistades. Olen Elisa klient ja tahaksin ka seda võimalust, aga miks saavad niimoodi annetajaks hakata ainult Tele2 kliendid? Arvan, et see on ebavõrdne kohtlemine,» kurtis Postimehe lugeja.
SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi kommunikatsioonijuht Merili Kärner kinnitas, et tõepoolest kehtib mobiilikõnega lastefondi püsiannetajaks saamise võimalus üksnes Tele2 võrgust helistades ehk Tele2 klientidele.
«Lastefond tegi kampaaniat ellu kutsudes kõik endast oleneva, et kaasata kõiki Eesti mobiilioperaatoreid, kuid vaid Tele2 soovis seda võimalust oma klientidele pakkuda, teised operaatorid keeldusid hoolimata korduvatest katsetest neid veenda,» tõdes Kärner.
Tele2 kommunikatsioonijuht Egle Merbach lisas, et kuna annetusi saab täna püsivaks muuta läbi panga arvelduskonto, siis sooviti katsetada sama lahendust ka mobiiliarvega, aidates sellega head teha ja muutes heateo tegemise ka kliendi jaoks mugavamaks.
«Püsiannetusliini loomisega kaasnevad mobiilioperaatori jaoks tehnilise lahenduse loomise, kõneliikluse ja arveldusega seotud kulud. Samuti olime valmis partnerina võtma riski – annetus lisatakse püsivalt kliendi kuuarvele, aga kui klient arveid ei tasu, siis annetatud raha meile ei laeku. Siiani on annetamine meie rõõmuks toiminud väga edukalt,» kirjeldas Merbach.
Elisa suhtekorraldusjuht Marika Raiski märkis, et nad on otsustanud uusi perioodilisi teenuseid üle mobiiltelefoni enam mitte avada, sest nende osas on klientidel olnud arusaamatusi ning vahel ka mõtteid, et nad polegi teenust üldse aktiveerinud.
«Et taolisi juhtumeid vältida, võimaldame klientide kaitseks edaspidi ühekordseid annetusi. Mobiiltelefoniga annetamine ongi pigem spontaanne tegevus ja sobib ühekordseteks annetusteks. Perioodilise annetuse aktiveerimine vajab eelnevat põhjalikumat läbi mõtlemist ning seda on mõistlikum teha läbi püsimakse korralduse sõlmimise,» rääkis Raiski, lisades, et Elisa kliendid saavad siiski Lastefondile teha piiramatult ühekordseid annetusi.
Telia meediasuhete juht Raigo Neudorf lisas, et Telia on varasemalt püsiannetuse teemat tõsiselt analüüsinud.
«Täna on Telia võrgus üle poolesaja annetusnumbri, neist kolm TÜK Lastefondi nimele. Lisaks sellele on pankades olemas püsimaksekorralduse võimalus, mis on mugav ja turvaline toiming ning mille vormistamine on ühekordne ega tohiks ühelegi püsiannetajale üle jõua käia,» nimetas ta muid alternatiive püsiannetusele.


description: «Viimased viis päeva on umbselt tööd täis olnud. Inimestel on kohati mentaliteet, et kui saaks, laseks kas või detsembri lõpuni suverehvidega, kui ilm vähegi lubab,» ütleb Andres Aksiim Kuressaare rehvitöökojast Raitom-Bezet.

title: Rehvivahetaja: tööd on umbselt!

maintext:
Ta lisas, et inimesed võivad tihtipeale olla kurjad ja pettunud, et kohe ei saagi rehve vahetama tulla, aga nii rahaahned nemad oma töökojas ei ole, et hakkaks tööpäevi pikendama, kirjutas Saarte Hääl.
«Jäägu see noortele meestele, me teeme ikka normaalseid tööpäevi, olgugi et selle aja sees on tööd rohkem,» kinnitas Aksiim.
Andres Aksiim mainis ka, et igal aastal teeb osa autode rehvide nägemine teda tõsiselt murelikuks. «Mõnel on talverehvid nii nirud, et samahästi võiks need vahetamata jätta, mingit vahet ei ole!» lausus ta.
«Ise ringi sõites kardangi teinekord, et mine sa tea, mis vastutuleval autol all on, sest me ju näeme, missuguses seisus need rehvid teinekord on – mustrit küll miinimumi järgi ja mahub normidesse ära, aga me anname inimesele ikka teada, et see pole kuigi turvaline.»


description: Paljudele tuleb talv igal aastal ootamatult, millest annavad märku nii järjekorrad rehvivahetustöökodades kui ka kaupluste müügihitid, milleks kujunevad lume saabudes talveriided, auto lumeharjad ja -kaabitsad.

title: Loe, mida eestimaalased lume saabudes ostma tõttasid

maintext:
Prisma turundusdirektori Silver Säga sõnul on lume saabudes on olnud suurimateks hittideks Prisma kauplustes lisaks kelkudele ja lumelabidatele ka talvesaapad, eriti Kuomo saapad lastele.
«Peale saabaste lähevad hästi kaubaks ka laste talvepüksid ning -joped. Märkimisväärselt on kasvanud ka auto lumeharjade ja talvise klaasipesuvedeliku müük,» nimetas ta.
Ka K-Rauta Tondi kaupluse juhataja Angelika Vabaoru kinnitusel kasvas eelmise nädala ilmaennustuse tõttu hüppeliselt nii talverehvide, autoharjade kui lumekaabitsate müük, sest ilmajaam hakkas ennustama lähenevat lund ja tuisku. Samuti on ostetud palju nii lumelabidaid kui -sahku ja küsitud infot lumepuhurite kohta.
«Paistab, et lumi teeb pigem rõõmu kui põhjustab meelehärmi, sest inimesed on viimastest mustadest talvedest ja pikast sügisest väsinud ning ootus tõelise talve järele on siiras,» arvas Vabaorg.
Seda kinnitab tema sõnul ka asjaolu, et kohe esimese lume tulekuga hakati ostma lastele kelke ning aedadesse elektrilisi jõulukaunistusi.
«Tavaliselt tekib inimestes huvi jõulukaupade vastu novembri teises pooles, aga praegu on LED-jõuluvalgustuse, küünalde ja erinevate kaunistuste müük juba täies hoos,» tõdes Vabaorg, oletades, et just lumi tekitab jõuluootust ja nostalgiat.
Espaki turundusspetsialist Triin Pikk lisas, et talviseid kaupu on hakatud rohkem müüma küll, kuid see on aastaaja vahetudes loomulik.
«Nagu ikka, tuleb talv inimestele kuidagi ootamatult ja alles siis hakatakse mõtlema sellele, et võiks osta talvist õli või klaasipesuvedelikku. Samuti asendatakse vanad lumekoristusvahendid uutega, kuid midagi sellist erakordset selles pole,» sõnas Pikk.
Lasteriideid tootva Lenne OÜ tegevjuht Urmas Leeman seevastu leidis, et tänavu on lapsevanemad olnud väga ettenägelikud ja ostnud juba varakult lastele vajaliku talvevarustuse.
«Loomulikult on lumesadu aktiveerinud ka need, kes toimivad vastavalt ilmale ehk lapsevanemad, kes tulevad poodi koos esimese lumega,» nentis ta.
Lenne vabrikupoe põhilised müügiartiklid on hetkel kombinesoonid, joped, parkad ja mantlid. «Kui soojal talvel proovitakse läbi ajada varasemate aastate suusapükstega, siis ootamatu lume tulekuga arvestatakse, et ees on pikk ja külm talv ning lapsele soetatakse jopele, parkale või mantlile lisaks uued talvepüksid,» rääkis Leeman.
Ta lisas, et külmem ilm sunnib kontrollima ka aksessuaaride sobivust, mistõttu on vabrikupoes hüppeliselt kasvanud ka talvekinnaste, -mütside, -maskide, kaeluste ja aluskombinesoonide müük.
K-Rauta soovitused talvekaupade ostmiseks:


description: Nädala alguses teatas Rimi, et praegustest Säästumarketi poodidest saab ajalugu, osad muudetakse Rimideks, osad pannakse lihtsalt kinni. Mis saab aga poehoonetest?

title: Mis saab hüljatavatest Säästumarketi hoonetest edasi?

maintext:
Kokku lõppeb Säästumarketi tegevus kaheksas kohas, kahel neist ollakse üüripinnal, kuus kuuluvad Rimi poeketile. Rimi pressiesindaja Katrin Batsi sõnul püütakse nende saatus ajapikku paika saada. «Võimalikud on kõik variandid: müüme või rendime vastavalt nõudlusele,» ütles ta.
Varasemalt tühjaks jäänud hooneid Rimil väga palju pole, näiteks Viimsi vana kauplusehoone on ammu edasi müüdud ning ka Tammsaare tee hoonega peaks õige pea rendileping uue huvilisega sõlmitud saama. «Meie huvi on leida igale hoonele kiirelt ostja või sobiv rentnik,» lisas Bats.


authors:
Maiken Mägi
Mihkel Maripuu

description: Suhkrumaksu valguses toovad mitmed toidutootjad välja, et suhkru- ja soolasisalduse kärpimisega tegeldakse juba pikalt ja pidevalt. Kalev plaanib suhkrut vähendada näiteks šokolaadiga kaetud pähklite ja mandlite juures.

title: Kalevgi plaanib maiustustes suhkrusisaldust kärpida

maintext:
Kalevi tootearendusjuht Evelin Heiberg tõdes, et tootearendus vaatleb oma töös kõikide toodete koostist tervikuna, mitte vaid üksikuid komponente.
«Üks tootearenduse töösuund on vähekasulike ainete vähendamine toodetes ja võimalusel nende asendamine kasulikumatega – siia alla käib ka suhkrusisalduse vähendamine osades toodetes. Töötame selles suunas, et toota järjest «puhtama» koostisega maiustusi,» kinnitas ta.
Heibergi sõnul on Kalevi toodete seas juba asendatud transrasvhappeid sisaldavad taimsed rasvad sellistega, mis neid ei sisalda. Samuti võeti Draakoni närimiskompvekkidest välja toiduvärvid, toodetele ei lisata kunstlikke sälitusaineid jm. Teine tootearenduse suund Kalevis on kasulike toorainete osakaalu suurendamine maiustustes (kakaosisalduse tõstmine, tervislike lisandite kasutamine (seemned, teravili, pähklid)).
Tootearenduse plaanid puudutavad pigem uusi väljatöötatavaid tooteid, mille puhul peetakse toote loomisel silmas tervislikkuse aspekti.
«Aastakümneid tootmises olnud maiustuste retsepte me väga kergekäeliselt muuta ei saa, kuna tegemist on tarbijatele harjumuspäraste maitsetega. Samas ei ole ka siin väikesed muudatused välistatud - näiteks dražeedegrupis saab suhkrusisaldust vähendada šokolaadiga kaetud pähklite, mandlite jne osas,» kirjeldas Heiberg.
Nii nagu mitmed teisedki toiduainetööstuse esindajad tõdeb Heiberg, et toodete koostist ei saa muuta üleöö, vaid ajapikku.
«Muudatuste puhul tuleb arvestada nii tarbijate soove toodete maitseomaduste ja konsistentsi osas, aga ka tootmisvõimalusi olemasolevate seadmetega jne. Iga muudatus eeldab toorainete testimisi, katsetöid, degusteerimisi, mis nõuavad aega,» ütles ta.
Samas on oluline meeles pidada, et Kalevi maiustused ei tohiks olla inimese põhitoidus, vaid nende tarbimine peab olema mõõdukas. «Maiustuste põhiülesanne on pakkuda väikest lisanaudingut erilistel hetkedel, mitte põhitoidukorra asendamine või panustamine toitainete vajaduse rahuldamisse,» lisas Heiberg.


description: Lastel, kes on perre esimesena sündinud, on umbes 20 protsenti suurem tõenäosus saada mõne firma tegevjuhiks, kui seda on nende noorematel õdedel-vendadel.

title: Uuring: esmasündinutel on suurem tõenäosus saada tegevjuhiks

maintext:
Rootsi uuring selgitas välja, et pere esimestel lastel on suurem tõenäosus karjääriredelil edukas olla, vahendas The Local.
«Uuring leidis, et laste iseloomu ja edukust tulevikus mõjutab väga palju nende sündimisjärjekord,» kommenteeris üks uuringu autoreid, Uppsala ülikooli professor Björn Öckert. «Vanematel lastel on paremad sotsiaalsed oskused ja suurem tõenäosus ettevõttes edukaks saada.»
Noorematel lastel on jällegi suurem tõenäosus alustada oma ettevõtte loomist.
«Me ei tea, kas nooremate laste ettevõtlikkus tuleneb sellest, et nad on altimad riske võtma või neil on raskem leida tööd. Leidsime aga, et nooremad õed on tihti loomingulistel töökohtadel, millest järeldame, et nad on loomingulisemad,» sõnas Öckert.
Uuring leidis, et poisist esmasündinul on 33 protsenti suurem tõenäosus saada tegevjuhiks kui kolmandana sündinud vennal.
Tüdrukust esmasündinul on aga 60-protsendine tõenäosus saada tegevjuhiks. «Kuna maailmas on palju vähem naisjuhte, siis on naiste sündimisjärjekord hulga olulisem.»
Juhte uurides tegid uurijad järelduse mõlema soo kohta: esmasündinul on 18-22 protsenti suurem tõenäosus saada tegevjuhiks, kui nende kolmandana sündinud õel-vennal.
«Me ei tea täpselt miks see nii on. Väga palju oleneb lisaks sündimise järjekorrale ka teguritest pärast sündi,» sõnas Öckert, kes on ise noorem vend.
«Me näeme, et vanemad veedavad nooremate lastega vähem aega, mis võib olla üks põhjus. Samuti võib oluline tegur olla õdede-vendade omavaheline suhtlus,» kommenteeris ta.
Uuring hõlmas 1 400 000 õde-venda. «Õdedel-vendadel on sarnased geneetilised eeldused. Uurides nende paigutust teiste õdede-vendade suhtes, saame aimu, kui palju mõjutab nende tulevikku lapsepõlve keskkond,» märkis Öckert.


description: Mobiiltelefon pole ammugi enam vaid helistamiseks ja sõnumite saatmiseks. Nutitelefonidele saab tõmmata ka neid mängu- ja suhtlusrakendusi, mida hing ihaldab.

title: Milliseid äppe armastavad eestlased kõige enam?

maintext:
Elisa pressiesindaja Marika Raiski sõnul oli Elisas oktoobrikuus kõige populaarsem äpp Facebook. Talle järgneb videote keskkond Youtube ning pärast seda on esirinnas siiski suhtlemisäpid nagu Facebook Messenger, Gmail ja Skype.
Tele2 kasutajate seas joonistub selgelt välja Androidi telefonide ja Apple’i telefoniomanike erinevus. Kui Androidi nutitelefonide omanikud kasutavad kõige usinamalt mänguäppe, siis Apple’i telefonide kasutajad hindavad kõrgemalt suhtlusrakendusi ja sotsiaalmeediat.
Tele2 tootedirektor Katrin Aroni sõnul on Androidi telefonide kasutajad Eestis enim alla laadinud mänguäppe Pineapple Pen, PewDiePie’s Tuber Stimulator, Make More! ja Plants vs Zombies Heroes.
«Tegu on küllaltki lapsemeelsete mängudega, mis võimaldavad näiteks pastakaga loopida puuvilju, teenida tehases kasu oma töökate tööliste pealt või koguda üleloomulike võimetega kangelasi, kellest saad panna kokku oma võitlusmeeskonna seiklustesse sööstmiseks,» ütles Aron.
Tuntud sotsiaalmeedia- ja suhtlusäppidest on Google Play e-poes populaarseim Messenger, mis on viiendal kohal. Viber, Snapchat, Instagram ja Facebook aga jäävad Aroni sõnul populaarsuselt mängude järel teise kümnesse ning Skype on alles 25. kohal.
Seevastu Apple Store'i edetabelis on pilt teine – populaarseimate äppide esikümnes troonivad enamasti just suhtlusrakendused ja sotsiaalmeedia.
«Esiviisikusse kuuluvad Messenger, YouTube, SnapChat ja Instagram, samas kui hetke kuumimad telefonimängud Plants vs Zombies Heroes ja Pinapple Pen on allalaetavuselt alles 9. ja 11. kohal,» tõi Aron välja ja lisas, et Apple’i telefoni omanikud kasutavad aktiivsemalt ka Skype’i, mis on edetabelis 13. kohal.
«Kahe edetabeli lahknevusi ja erinevaid äppide kasutuspraktikaid põhjendab hästi Android- ja iOS-telefonide jaotumine inimeste käes. Android-telefone kasutab 80 protsenti nutitelefonide omanikest ning neid leidub kõige enam laste ja õpilaste seas, mis selgitab mängude suurt populaarsust Google Play poes. Seevastu Apple’i telefone kasutavad enam täiskasvanud ning suurema sissetulekuga inimesed, kes panevad rõhku suhtlemisele, aga leiavad vähem aega mängude jaoks,» selgitas Aron.
Androidi telefoni omanikud saavad Google Plays valida 2,4 miljoni ning iPhone’ide kasutajad App Store’is 2 miljoni erineva rakenduse vahel.


description: Kohtla-Järve linn ähvardab bussijaama omanikku, et suunab bussi mujale peatuma, sest bussijaama pole mitme aasta jooksul korda tehtud.

title: Põlevkivilinn ähvardab bussijaama karmide sanktsioonidega

maintext:
Kohtla-Järve linn esitas bussijaama omanikule ultimaatumi, kirjutas Põhjarannik. Kui uueks aastaks ei ole sinna tehtud piletite eelmüügi kassat ja infolauda, hakkavad linna läbivad kaug- ja maakonnaliinide bussid peatuma kusagil mujal.
Kohtla-Järve bussijaam koliti Vironia kaubanduskeskusesse üle kahe aasta tagasi, kuid senimaani pole seal lubatud teenuseid. Bussijaam koosneb vaid väikesest 12 tooliga ooteruumist linna suurima kaubanduskeskuse tagumises osas tühermaa ääres.


authors:
Hanneli Rudi
Peeter Langovits

description: Kuigi toitumise rohelisse raamatu projekti pole nö ebatervislike toitudele lisamaksustamist otseselt sisse kirjutatud, on toiduliit mures, et  poliitikud võivad sealt selle idee ikkagi saada.

title: Toiduliit: sõna "analüüs" annab poliitikutele idee tegutsemiseks

maintext:
«Mulle on jäänud selline tunne, et meid kaasati vaid kaasamise enda pärast ja meie tagasisidet ei ole leidnud suures osas üldse mõistmist,» rääkis toiduliidu juht Sirje Pottisepp tänasel pressiüritusel, kus tutvustati toitumise ja liikumise rohelist raamatut.
Ka ise selle raamatu koostamisel osaleva Pottisepa sõnul ollakse töögrupis üksmeelel, et ülekaalulisus on Eestis probleem, aga selle lahenduste osas ollakse erimeelt.
«Mis meid kõige rohkem häirib ja murelikuks teeb on toidumaksustamise punkt,» rääkis Pottisepp. Tema sõnul pole ühtegi tõenduspõhist uuringut, mis ütleks, et toidumaksustamine oleks kaasa toonud tervisenäitajate parandamise. «Teiste maade kogemus näitab, et kiiresti leitakse asendustoode, mis ei pruugi olla tervislikum, on näiteks suhkruasendajaga,» lisas Pottisepp.
Kuigi pressikonverentsil kinnitas Kristiina Köhler sotsiaalministeeriumist, et nö suhkrumaksu pole toitumise rohelise raamatu projekti sisse kirjutatud, vaid seal on kirjas vajadus selle põhjendatust analüüsida, leidis Sirje Pottisepp, et ka seda on liiga palju, kuna see võib anda poliitikutele idee tegutsemiseks.
«Mina väidan, et rahandusministeerium saab analüüsida iga päev ja kõike, mida ta soovib, kui ta saab selleks käsu,» argumenteeris Pottisepp.
Samas möönsid ka ministeeriumiametnikud, et võimeliku uue maksu kehtestamine on ennekõike poliitiline otsus.
Köhleri kinnitusel ei ole toitumise rohelisse raamatusse mitte midagi sisse kirjutatud käskivas kõneviisis. «Mul tekib hirm et kui see raamat avalikuks saab, siis te olete pettunud, et seal on nii vähe keelde ja käske,» ütles sotsiaalministeeriumi asekantsler Maris Jesse.
«Ärge olge pettunud, see on Euroopa kõige radikaalsem toitumise roheline raamat,» täiendas teda toiduliidu juht.
Võimaliku suhkrumaksu kehtestamisest rääkis töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski juba eelmise valituse ajal ning praeguste koalitsiooni läbirääkimiste ajal on ka Keskerakonna juht Jüri Ratas öelnud, et see saab ilmselt teoks.
Sotsiaalministeerium tutvustas täna ka suhkruga magustatud jookide tarbimise ülevaadet. Suhkruga magustatud joogiks ei peeta ainult nö limonaade ja cocat, vaid ka magustatud piimajooke (nt joogijogurtid – toim), tee- ja kohvijooke, energiajooke, spordijooke, magustatud vett, mahlajooke. Uuringu kohaselt on ligi 57 protsenti 11-, 13- ja 15-aastastest lastest joob suhkruga magustatud jooke kord nädalas. Nende keskmine tarbimuskogus teismeliste seas on 185 ml. Ühe korraga juuakse keskmiselt ära 439 ml.


authors:
Maria Reinik
Peeter Langovits

description: Tarbijakaitseamet soovitab tarbijatel nende majandushuvi silmas pidades hoiduda tehingutest Diff Eesti OÜ-ga, sest kaupleja ei täida oma kohustusi tarbijate ees. Samas on laekunud vihjeid, et kaupleja jätkab uute klientide püüdmist.

title: Mustas nimekirjas olev aknatootja jätkab uute klientide püüdmist

maintext:
Kuigi tarbijakaitseamet on juba maikuus hoiatanud mustas nimekirjas oleva rõduklaaside ja ruloode valmistamist ja paigaldamist pakkuva Diff Eesti on eest ning kaupleja on oma veebilehe kaudu enne selle sulgemist teatanud oma tegevuse lõpetamisest, on laekunud signaale, et ta teeb endiselt pakkumisi. Varasemalt on teada, et ettevõte reklaamib end trükistel, mis pannakse tarbijate postkastidesse või trepikoja seintele ning viimasel ajal on laekunud vihjeid, et kaupleja käib ka tarbijate koduuste taga tooteid müümas.
Diff Eesti ei täida oma lepingulisi kohustusi tarbijate ees, korduvalt pikendades toote tarnimise tähtaegu ja mitte kinni pidades tööde alustamise tähtaegadest. Samuti ei ole kaupleja tagastanud tarbijate poolt tasutud ettemakseid, mis on tavapäraselt 50 protsenti kogusummast. Seejuures esitatakse tarbijatele arveid kasutades Diffi nimel, kuid arveid on esitatud ka World GN OÜ ning Diff Tallinn OÜ nimel, mis on Äriregistri andmetel registreeritud samale aadressile. Diff Eesti on korduvalt kantud tarbijakaitseameti musta nimekirja, sest ei ole täitnud tarbijavaidluste komisjoni otsuseid.
Tarbijakaitseamet jätkab Diff Eesti suhtes alustatud järelevalvemenetlusega ning on seni saadud teabe edastanud ka teistele järelevalveasutustele. Tarbijakaitseametil on õigus teavitada avalikkust ohu ennetamisest, ohukahtlusest, ohust või korrarikkumisest võimaldamaks tarbijatel teha teadlikke valikuid.


description: «Mida teha kui saabas kriuksub? Jutt on kallitest Timberlandi saabastest ja kriuksub neist üks, parempoolne saabas. Mul on olnud palju Timberlandi saapaid, aga sellist jama pole veel olnud,» küsib lugeja.

title: Lugeja küsib: miks saabas kriuksuma hakkab?


authors:
Maria Reinik
Martin Ilustrumm

description: Eile õhtul kella 22 paiku ulatus Tallinnas Mustamäel 24 tunni rehvivahetuses järjekord pea poolesaja auto pikkuseks.

title: Hiigeljärjekord rehvivahetuses: ooteaeg ulatus kümne tunnini

maintext:
Järjekorras esimese sõiduki juht ütles Postimehe fotograafile, et saabus sinna kella 12 paiku ja oli pea kümme tundi seda hetke oodanud, et tema sõiduki rehvid vahetatakse.
Kui nädala algul oli ooteaeg seal keskmiselt kolm tundi, siis nüüd on see kolm korda pikem.
Loe: Hiline rehvivahetaja peab rehvivahetuseks varuma vähemalt nädala


description: Tallinna-Pärnu maantee äärde jääva Märjamaa Statoili teenindusjaama ümber käivad kaeve- ja ehitustööd ja uuest aastast on sealne bensiinijaam kordi suurem kui seni.

title: Märjamaa tankla tehakse kolm korda suuremaks

maintext:
Hajameelseid autojuhte leidub Eestis ohtralt, sest bensiinijaamast minema sõitmist, tankimispüstol alles paagis rippumas, tuleb sageli ette. Halvemal juhul võib see maksma minna tuhandeid eurosid.
Tööinspektsioon kontrollis ööpäev läbi avatud tanklate teenindusjaamu ja vaid ühes ei avastatud ühtegi rikkumist.
Tihe konkurents sunnib kütusemüüjaid hindu pidevalt muutma
Autojuhile on kahtlemata tüütu olukord, mil hommikuse tankimise järel on õhtuks kütusehind juba langenud - maailmaturul muutuvate hindade ning kohaliku konkurentsi tõttu tuleb sellega aga leppida.
Lugeja küsib: miks on sama tanklaketi kütus Lätis kallim?
«Tulin eile autoga Austriast, jätsin Leedus tankimata (0.998), tankisin Lätis pilgeni täis (1.002) ja avastasin Eestis, et oleks pidanud Eestisse välja sõitma (1.001). Koos Eestis kehtiva soodukaga oleks saanud Neste tanklas veel kaks senti alla. Miks on sama tanklaketi kütus Eestis odavam?» soovib lugeja teada.
Olerex lammutab uhiuue väiketankla
Olerex lammutab Lihula tankla, mis sai valmis alles kolm aastat tagasi - tankla võetakse koost lahti ja viiakse Lõuna-Eestisse, kus see uuesti kokku pannakse.


description: Politsei-ja piirivalveamet otsib võimalust, kuidas teha isikut tõendavate dokumentide taotlemine võimalikult lihtsaks ja mugavaks.

title: Mida arvad ideest, et riik saadab passi kulleriga koju kätte?

maintext:
Politsei-ja piirivalveameti Facebooki lehel seisab: «Otsime pidevalt võimalusi, kuidas isikut tõendavate dokumentide taotlemist võimalikult lihtsaks ja mugavaks teha.
Praegu oleme ette valmistamas lahendust, et dokumendi kättesaamiseks ei pea enam ise teenindusse tulema, vaid selle saab tellida kulleriga soovitud kohta. Loodame selle projekti käivitada järgmise aasta lõpus.
Tahame küsida selle kohta ka Sinu arvamust. Kas Sina kasutaksid võimalust tellida oma isikut tõendav dokument kohale kulleriga või postkontorisse?
Avalda siin kommenteerides enda arvamust ja jaga meie postitust. Kõigi vahel, kes seda teevad, loosime nädala pärast välja kaks politsei- ja piirivalveorkestri CD-plaati.»
Arvamust saab avaldada politsei-ja piirivalveameti Facebooki postituse kommentaariumis.


description: Kindlasti on paljud kokku puutunud olukorraga, kus pannkooki tegema hakates leitakse jahu seest väikesed pruunikad tiibadega putukad, kes on omale kuivainepakki heegelketti meenutavad piklikud pusad pununud. Hetk hiljem võib avastada, et ka kamapakile on keegi augud sisse närinud ning küpsistest on alles vaid peenike puru.

title: Minu lahing leedikutega


authors:
Pm Tarbija
Business Insider

description: Iga reisija tahab reisida võimalikult kerge kohvriga, eriti kui see puudutab käsipagasit. Selleks, et käsipagas ei ületaks lubatud kaalu, tuleks kaasa pakkida vaid kõige vajalikum, kirjutab Business Insider.

title: Kümme asja, mille peaks kindlasti käsipagasisse panema


description: Hiljuti korjati Lätis müügilt ohtlikku kemikaali ftalaati sisaldavad Hiina päritolu ehted. Ka Eestis on enim probleeme just «hiinakatega», mille koostisosad võivad tervisele ohtu põhjustada.

title: Vaata: üle poole tervisele ohtlikest kaupadest pärineb sellest riigist

maintext:
Euroopa Liidus on välja töötatud kiirhoiatussüsteem RAPEX, mille kaudu vahetavad järelevalveasutused teavet ELi turult avastatud ohtlike kaupade kohta, kinnitas tarbijakaitseameti tarbijapoliitika ja avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski.
Sealt saab amet seega esmase info, et müügil võib olla ohtlikke tooteid. Näiteks on sel aastal läbi Rapexi süsteemi 60 korral teavitatud ELi turult avastatud ohtlikke kemikaale sisaldavatest moeehetest.
«Peamiselt on leitud ehetest niklit, kroomi, kaadmiumi ja pliid. Põhilisteks ohuteguriteks, mille tõttu tänavu erinevad kaubad ELi turult müügilt eemaldati, on vigastuste oht ning keemiline risk,» nimetas Turetski.
Tarbijakaitseamet on selle aasta testimistulemuste kohaselt avastanud kõige rohkem müügilt keelatud aineid (ftalaate) sisaldavaid mänguasju.
Selle aasta septembri seisuga on 51 protsenti Rapexi kaudu teavitatud toodetest olnud pärit Hiinast. 2014. aastal oli sama näitaja 64 ning mullu 62 protsenti, mis annab kinnitust, et enim ohtlikke kaupu pärineb just Hiina päritolu toodete hulgast.
«2016. aastal tarbijakaitseamet moeehteid kontrollinud pole, samuti ei ole amet järelevalve käigus leidnud Eestist müügilt läbi Rapexi süsteemi teavitatud ohtlike moeehteid,» lisas Turetski.


description: Enamiku jaoks on kohv selline jook, mille juures on oluline selle olemasolu, mitte selle joomise viis.

title: Kuidas hoida kohvitassi õigesti?

maintext:
Üheksa tõsist viga, mida teed tööpäeva alguses
Tööpäeva esimesed minutit võivad tõsiselt mõjutada seda, kuidas päev edasi hakkab kulgema.
Mida peaks teadma kofeiinivabast kohvist?
Osad inimesed saavad tarbida vaid väikeses koguses kofeiini või peavad selle sootuks ära jätma - siinkohal tuleb suurele kohvisõbrale appi kofeiinivaba kohv.
Tasub teada: kuidas valida ja hooldada kohvimasinat
Kaasaegsed kohvimasinad valmistavad meelepärast jooki vaid mõne nupulevajutusega, kuid see omadus pole igaühele piisav kohvimasina optimaalseks kasutamiseks ja hooldamiseks.
Tassi kohviga energia kogu päevaks - kas võimatu ülesanne?
Kiire energiasööstu saamiseks joob nii mõnigi inimene päevas mitu tassi kohvi. Nestle toiduainetööstusel on aga plaanis toota kohvi, mille ühekordne tarbimine turgutab keha kofeiiniga kogu päeva jooksul.
Kohvisõpradel on täna põhjust tähistada
Täna tähistatakse rahvusvahelist kohvipäeva, millega pööratakse tähelepanu kohvikasvatajatele ja kvaliteetsele kohvile. Kohvipäevaga on ühinenud mitmed Eesti kohvikud ja kohviettevõtted.
Kust on meie igapäevane lemmikjook pärit?
Paljud inimesed tarbivad kohvi igapäevaselt - siin väike ülevaade, kust see ergutav jook pärineb ning kuidas seda sajandeid tagasi valmistati.


description: Kahe-kolmekilomeetriste sutsakatega liikumine on kõige halvem asi, mida autole teha, sest mootor ei saavuta töötemperatuuri ning niiskus ei kuiva ära ja ka  akut ei jõuta laadida ning sealt pole probleemideni pikk maa.

title: Tasub teada: auto ei salli talvel lühikesi sõite

maintext:
Nii soovitavad automüüjad teha korra nädalas pikema sõidu, kirjutab Põhjarannik. «Aga kes ei tee, sellel ka ei juhtu. Sõita ilma vajaduseta talvistel libedatel teedel lihtsalt aku laadimiseks tähendab, et võite suurema tõenäosusega avariisse sattuda,» ütles sõiduõpetaja Tõnis Mägi.
Lühikeste sutsakate sõitmisel võib tekkida veel üks häiriv kõrvalnähe. Nimelt karterituulutuse umbeminek. Siis on surve karteris ja õli murrab läbi tihendite.
«Autoga, mis sõidab pikemaid maid, juhtub seda harva, sest niiskus jõuab välja aurustuda, aga lühikeste otste puhul võib veetilk külmuda ja tekitada palju probleeme,» öeldi Möller Autos.
Teine mure, millega peaaegu kõik autoomanikud kokku on puutunud, on kinni külmunud ukselukud ja -tihendid. Lumi sulab sooja auto peal ja vesi poeb igasse prakku ning seejärel külmub. «Ukselukud ja lukumehhanism tasuks enne talve üle määrida ning kõik kummitihendid spetsiaalvahendiga töödelda,» soovitati Möller Auto Virus.
Kui aga ikka avastate, et uks kinni külmunud on, siis viimane asi, mida teha, on jõudu kasutada. Mehhanismi ja lingi külmumise puhul aitab lukusula, mis ei peaks olema mitte autos, nagu pahatihti juhtub, vaid autoomaniku jopetaskus.
Pikemalt loe Põhjarannikust.


authors:
Eleen Laasner
Toomas Huik

description: «Kas lumesahkadel (teehooldusmasinatel) peaks olema saateauto?» soovis lugeja teada.

title: Lugeja küsib: kas lumesahkadel peaks olema saateauto?

maintext:
Vastab majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda:
Lumesahkadele ja teehooldusmasinatele kehtivad samad nõuded, mis teistelegi ülegabariidilistele sõidukitele. Saateauto on ees vajalik, kui sõiduki laius on rohkem kui 3,5 meetrit.
Ohutuse vaatest lisaks, et näiteks kombainid-põllumajandustehnika liikleb suures osas kohalikel teedel, kus keskmine maantee laius on 3,8 meetrit, suured sahad riigiteedel, kus keskmine laius on 7,1 meetrit. Lisaks annab liiklusseadus teatud eriõigused liiklusreeglitest kõrvalekaldumiseks hooldetööde ajal. Kokkuvõttes on kõige olulisem, et ülegabariidilise sõiduki omanik hoolitseks, et maanteel oleks tagatud kõigi liiklejate ohutus.


authors:
Hanneli Rudi
Mihkel Maripuu

description: Kuigi Tallinna jõuluturg alles avati, on britid juba välja rehkendanud, et see on Euroopa kõige enam külastatud turgudest kõige soodsam.

title: Graafik: kui odavaks peetakse Tallinna jõuluturgu muu Euroopaga võrreldes


description: Rimi hiljutine otsus loobuda Säästumarketi nimest ja kontseptsioonist ei muuda Saksa odavpoodide keti Lidl otsust Eestisse mitte tulla.

title: Säästumarketite kadumine Lidlit Eestisse tulema ei meelita

maintext:
Aastate eest ostis Lidl aktiivselt Eestis kinnisvara ja kavatses siin oma poed avada, kuid mõtles siis majanduskriisi tuules ümber ning müüs soetatud krundid maha, kirjutas ERR. Pärast Säästumarketite kadumist ei ole Eestis enam odavpoodide ketti, see aga ei ole Lidlit ümber mõtlema pannud.
«Praegusel hetkel keskendume me laienemisplaanidele USAs ja Serbias,» vastas Lidli rahvusvahelise kommunikatsiooni spetsialist Anke Daniela Saul ERRi portaali küsimusele, kas kauplustekett võib muutunud oludega seoses oma Eestisse tuleku asjus ümber mõelda.
Teisipäeval teatas Rimi, et Säästumarketid kujundatakse ümber mini-Rimideks. Säästumarketi brändi kaotamisega loobub Rimi ka odavpoodide keti kontseptsioonist.


authors:
Maria Reinik
Arvo Meeks

description: Eile Postimehes ilmunud The Telegraphi artiklis oli ekslikult väidetud, et eestlased ei kuulu alkoholitarbimises maailma esikümnesse.

title: Britid alahindasid eestlaste napsulembust

maintext:
Tegelikult oli tegemist WHO 2008.–2010. aastatel toimunud uuringuga, milles briti väljaanne The Telegraph eksis ning märkis kaardile, et eestlased tarbivad aastas 10,3 liitrit puhast alkoholi inimese kohta. WHO raportist selgub aga, et sel ajal tarbisid eestlased hoopis 13,3 liitrit puhast alkoholi inimese kohta, ning jagasime maailma edetabelis 7.–8. kohta ungarlastega.
Kui uurida täpsemalt sotsiaalministeeriumi käest, siis selgub aga, et eestlased tarbisid siiski sel ajal hoopis 12,45 liitrit puhast alkoholi üle 15-aastase elaniku kohta aastas (perioodil 2008–2010). «Selle numbriga on Eesti Euroopa riikide hulgas tarbimiselt 14. kohal, meist vahetult kõrgemal on Poola 12,5 ning kohe meie järel Soome ja Läti 12,3 liitriga,» seisab nende teates.
«Eesti esitas korrektsed andmed, aga lõppraportis jäi arv kontrollimata. Raportis on alkoholitarbimise andmed riikide kohta esitatud täiskasvanud elanikkonna (ehk üle 15-aastase elanikkonna) kohta. Eesti kohta on aga esitatud tarbimine kogu elanikkonna, mitte üle 15-aastase elanikkonna arvu kohta. Seetõttu on Eesti number proportsionaalselt väiksem ega ole teiste riikidega võrreldav,» kirjutas sotsiaalministeerium.
KA WHO esinduse juht Eestis Marge Reinap kinnitas Telegraphi kasutatud andmeid. «Ma konsulteerisin oma kolleegiga regionaalkontorist ja ta kinnitas minu kahtlust, et Telegraph kasutab andmeid sellest andmebaasist, kus andmed on ajavahemikust 2008–2010,» kinnitas Reinap.
Järgmine nädal tuleb Tervise Arengu Instituudi tellimisel Eesti Konjunktuuriinstituut välja alkoholi aastaraamatuga, kus selgub eestlaste napsulembuse kõige uuem statistika.


description: Piima tervislikkusest on räägitud palju, kuid vähem teatakse  piimatootmise kirevast ajaloost - näiteks kuidas piimandus riigi majanduse esimese vabariigi ajal õitsele lõi ning milline roll oli juustul Tartu rahu lepingu allkirjastamisel.

title: Kaheksa põnevat seika Eesti piima ajaloost

maintext:
Imaveres tegutseva piimandusmuuseumi teadur Mai Kukk toob välja kaheksa põnevat fakti, mis meie piima head kvaliteeti mõista aitavad.
1. Kuke sõnul asutati esimesed piimatööstused tegelikult mõisates tegutsenud viinaköökidesse. Kuna 1830. aasta majanduskriis muutis Eestis laialt levinud teraviljakasvatuse ja sellest piirituse valmistamise ebatulusaks, siis hakati neis 1850ndatel järgemööda piimatootmisi käivitama.
2. Seoseid piima ja viina vahel leiab ajaloost teisigi. «Nimelt müüdi Tallinnas juba üle-eelmisel sajandil keefiri, mida tollal nimetati piimaviinaks või -veiniks. Põhjus lihtne, sest käärimise tulemusena tekib keefiris imeväike kogus alkoholi,» rääkis Kukk. Selleks, et jook ka mõju avaldaks, peaks muidugi ära jooma pea kümme pakki keefiri.
3. Esimene teadaolev Eesti juustu presenteerimine laiemale maailmale toimus 1851. aastal, kui Londoni EXPO messil oli väljas Saaremaal valmistatud Dellingshauseni juustuvabriku juust. «Kuuldavasti leidsid kohalikele mõisatele juustuvalmistamist õpetama tulnud Šveitsi juustumeistrid, et Saaremaa loodus ja taimestik on sarnane Šveitsi mägimaadele – seega oli juust Šveitsi juustule omase hea kvaliteediga,» jutustas Kukk.
4. Carl Robert Jakobsonil on olnud suur roll ka piimasektori visionäärina. Ta lausus 1876. aastal Pärnu põllumeeste seltsi koosolekul kuldsed sõnad: «Kuna loomaliha on meie maal liiga odav ja lihaloomade pidamine vähetasuv, on piimalehmade pidamine ja kasvatamine kõige kuldsem põhi.» Soovides olla talurahvale eeskujuks ja õpetajaks, rajas ta Kurgjale näidistalu sooviga tõestada, et just piimakarjakasvatus on talumehe ja ka riigi jõukuse alustala.
5. Eesti esimesed piimatalitused hakkasid oma saadusi Inglismaale saatma 1880. aastal ning välisturgude vallutamisel mängis järgnevate aastakümnete jooksul võtmerolli Eesti või. Suure nõudlusega Peterburi turule müüdi juba 19. sajandi algul nn pariisi võid, mis oli küll hõrgu keedumaitse ja –lõhnaga, aga ei säilinud kaua. Euroopa turgudel oli hinnas kuni kaheprotsendilise soolasisaldusega hapukoorevõi, mis säilis kaks kuud. Seetõttu pühendusid ka iseseisvunud Eestis ühistegevusena asutatud piimaühingud just hapukoorevõi tootmisele.
6. Kuke kinnitusel on piimatoodetel olnud roll ka erilistel hetkedel Eesti ajaloos. Näiteks viibis Tartu rahu lepingu allkirjastamisel lisaks kõigile riigimeestele kohal ka hiiglaslik 70-kilogrammine juusturatas. Massiivne Šveitsi juustu ratas oli Jaan Poska kingitus Venemaa esindajale Adolf Joffele.
7. Esimese Eesti Vabariigi ajal moodustas või eksport tervelt neljandiku kogu riigi ekspordist. 90 protsenti kogu võitoodangust saadeti välisturgudele ning sealt saadav tulu mitte ainult ei aidanud Eesti majandusel õitseda, vaid võimaldas osaliselt kinni maksta ka Vabadussõja käigus kogunenud võlad liitlaste ees.
8. 1920. aastal kuulus esimesse Eesti olümpiadelegatsiooni koosseisu lisaks kolmele sportlasele ka üle 30 kilo Eesti võid. Nimelt saadeti Alfred Neuland, Karl Kõiv ja Alfred Schmidt Eestist teele suure hulga raha, lihakonservide, biskviitide ja paari puuda võiga. Ilmselt andis Eesti või meestele hulganisti rammu, sest teatavasti sai Alfred Neulandist ka Eesti Vabariigi esimene olümpiavõitja.


description: Kärt otsustas oma uude koju tellida köögi mööblitootjalt Arens. Esialgu suurepäraselt ette kujutatud teekond aga nii ideaalseks ei kujunenudki.

title: Klient pettus Eesti suurima köögitootja teeninduses

maintext:
Arensi salongide juhata Aune Meelinnu sõnul on selge, et kliendi rahulolematuse põhjuseks ei olnud tellimuseks olnud toode, köök, sest köögi kvaliteedi, funktsionaalsuse, tarne või paigalduse osas kliendil reaalseid pretensioone ei ole. «Kõik vastab lepingule,» lisas ta.
«Juba pikemat aega olin kodu otsingutel,» alustas Kärt oma Facebooki postitust. Pärast mõningast kaalumist sai valitud elamine, mille arendaja tegi koostööd Arensiga, ehk siis oli võimalik saada koos korteriga ka köögimööbel. Kui kõik paberid said vormistatud ja korter üle antud, andis arendaja Kärdile ka Arensi disaineri kontakti – ainult e-maili, öeldes, et telefoninumbrit sellel isikul pole. «Olin oma uuest kodust eufoorias ega pööranud sellele suuremat tähelepanu,» kirjutas ta.
Ühel augusti ööl saatis Kärt disainerile esmase köögi visandi, mis ta ise oli interneti ja sõbranna abiga kokku pannud. Vaid paarkümmend minutit hiljem, pisut pärast südaööd, tuli disainerilt vastus, mille tulemusena lepiti kokku aeg juba järgmiseks päevaks.
Puudulik kontakt
Kui esialgu oli kohtumine planeeritud kella 14ks, siis hommikul soovis Kärt töö asjus aja tõsta kella 12 peale. «Ootamatute muudatuste korral oli mu esimene mõte helistada. Lõin e-mailid lahti ja avastasin, et teenindajal pole e-maili all ühtki kontakti ega seda, millises salongis ta töötab,» jätkas Kärt. Läbi salongi üldnumbri õnnestus kohtumine kella 12 peale nihutada.
Meelinnu sõnul ostis Kärt oma kodu nende kinnisvarapartneri kaudu. «Nende klientidega tegeleb meie ettevõttes konkreetne inimene. Väga kahetsusväärne, et partner andis kliendile meie müügiinimese osalised kontaktandmed,» ütles ta.
«Klient ei informeerinud meid puudulikest kontaktandmetest, seega ei osanud me neid ka edasises kirjavahetuses või kohtumisel pakkuda. Meie kodulehel on kontaktandmed vabalt saadaval,» sõnas Meelind.
Erinev ettekujutus
Kui Kärt salongi kohale jõudis pakkus disainer teisi asju, kui naise saadetud esialgses visandis kirjas oli. «Palusime tal näidata pilte valitud tehnikast ning saime lakoonilise vastuse: Google’is on pildid olemas. Tänasime viisakalt ning salongi ukse taga mõtlesime, mis just juhtus. Arensist saadeti meid koju googeldama,» kirjutas Kärt oma postituses.
Kuna Kärt soovis eelnevalt kokkulepitud kohtumise aega muuta, siis leidis Arensi müügiesindaja leidis selleks võimaluse, muutes kohtumise aja varasemaks. «Seetõttu ei jõudnud teenindaja kliendi poolt eelmisel õhtul saadetud soovilistiga tutvuda,» selgitas Meelind.
Kodutööd tehes selgus, et mõnes pakutud köögi osas oli siiski ebakõlasid. Kärt parandas need ning saatis disainerile uue kirja. Järgmisel kohtumisel soovis Kärt saada köögist 3D-joonist, et veenduda kõikide detailide sobivuses. «Arvake ära, mis vastuseks sain? «See on liiga aeganõudev töö,» jätkas ta. Pärast sellist vastust jäi naine lihtsalt lootma, et nad on disaineriga asjast samamoodi aru saanud.
Salongide juhataja sõnul 3D-joonis siiski tehti ja sellega sai klient salongis tutvuda. «Mustvalge 3D- joonis on ainult hiirekliki kaugusel 2D- joonisest. Värvilise joonise tegemine on ajamahukam protsess ja seda ei tehta kunagi, kliendi aega väärtustades , kohtumise ajal,» selgitas Meelind.
Kuupäevad
Kui köögi tellimus lõplikult kinnitatud sai, siis uuris Kärt oma sõnul välja kuupäevad, millal tullakse mõõtma ja paigaldama. «See disainer oleks suurepärane kapo agent, sest omal initsatiivil ta naljalt infot ei jaga,» lisas ta.
Meelinnu sõnul on paigaldusnädal fikseeritud töövõtulepingus, täpsem tarne ja paigalduse aeg lepitakse eraldi kokku kliendi soove arvestades, üldjuhul mööbli valmimise nädalal.
12. oktoobril kirjutati salongist, et kööki tullakse võimalusel paigaldama 19ndal. Samal päeval sai Kärt ka arve, mille tasus 14ndal. «18.oktoobri õhtul tegin oma isikliku meili lahti, kus küsiti minult maksekinnitust arve tasumise kohta. Mida? On õhtu enne paigaldamist ja nad pole saanud mu ülekannet, mille tegin 4 päeva tagasi? Logisin kiiresti internetipanka, et vaadata, kas kandsin 1811,04 eurot valele kontole? Võttis ikka käed värisema küll,» kirjutas ta.
«Me elame maailmas, kus internetis saan riigikogu valida, aga üks suur firma küsib minult 4 päeva tagasi tehtud ülekande kohta maksekinnitust,» oli Kärt üllatunud.
Salongide juhataja sõnul on nende kinnisvarapartneri klientidel võimalus saada koos korteriga teatud summa ulatuses köögimööbel. «Põhimõtteliselt oleme ette valmistanud baashinnad ja -projektid kõikidele korteritüüpidele. Kui klient soovib eksklusiivsemat lahendust, tuleb vahe tasuda, nii ka seekord. Maksekinnituse saatmise palve tulenes sellest, et raamatupidamisprogramm ei viinud eri kontodelt tulnud laekumisi kokku,» selgitas ta.
On ja ei ole
Paigalduspäeva hommikul teatas paigaldaja, et nõudepesumasinat täna ei saabu. Selle peale helistas Kärt Arensisse ja küsis, miks see ei saabu ning miks teda ei teavitatud.
Meelind ütles, et paigaldusele eelnenud päeva õhtul, kui toimus koorma komplekteerimine, selgus, et antud nõudepesumasinat ei ole kohale tarnitud. «Tehnika tarnija andis lootust, et masin jõuab siiski paigalduspäeval kliendini. Nii paraku ei läinud, kuid hoolimata sellest sai nõudepesumasin paigaldatud lepingus märgitud tähtajaks,» sõnas ta.
Lisaks eelnevale selgus, et ka pliidiplaat ja ahi on teistsugused kui lõplikus Kärdi poolt kinnitatud visandis. Vahe tellitud ja saabunu vahel olid küll väikesed ja Kärdile olid saadetud plaanitust paremad asjad.
Meelinnu sõnul muutis tarnija tootekoode tellimuse protsessi jooksul ja need jäid tõesti lepingus muutmata. «Klient sai uuemad ja paremad tooted,» ütles Meelind.
Mõne aja pärast selgus, et lisaks nõudepesumasinale oli puudu ka külmkapi üks küljesein. Järgmisel hetkel küsis paigaldaja Kärdilt, et kas üks karkassi kapp peabki teist värvi olema. Kärdi arust see nii olema ei pidanud, aga tehasest vastati paigaldajale, et kõik on õige. «Siiski, kui kõrval paikneva nõudepesumasina avan, siis ühelt poolt ust jääb umbes kaks sentimeetrit tamme paista ning teiselt poolt sama palju valget äärt,» kirjeldas Kärt.
Meelind ütles, et Kärdil oli karkassi alumise osa viimistlus valitud antiiktammena. «Kuna süvistatud käepideme lõpetava külje süvised jäävad nähtavaks, on selline lahendus tavapärane,» kinnitas salongide juhataja.
Enne tööde lõppu selgus veel, et lisaks nõudepesumasina ning ühe küljeseina puudumisele olid ka külmkapi pealse kapi uksele saadetud valed kinnitused.
Meelind tunnistas viga, et komplekteeritud oli vale tugevusega tõstemehhanism. «Parandus toimus operatiivselt, nädala jooksul,» ütles ta.
Lõpp hea, kõik hea?
«Istusin diivanil ja vaatasin seda kanajalgadel nõiamaja, mis oli üleöö mu ühte seina tekkinud. Külmkapi peal auk, kuhu jäi paigaldamata kapile uks, nõudepesumasina kohal tühjus,esiku peeglist paistis valge küljesein, mis oleks pidanud olema tammest ning kanajalgadel selles mõttes, et sokklit polnud mõtet enne nõudepesumasina tulekut paigaldada,» kirjutas Kärt.
20. oktoobriks polnud Kärdiga keegi ühendust võtnud seega kirjutas ta õhtul kella üheksa paiku ise neile kirja, milles uuris, millal toimub tööde lõpetamine. «Järgmisel päeval sain vastuse, et nõudepesumasin ning küljesein saabuvad järgmise nädala alguseks ning kinnitused veel komplekteerimises pole,» ütles ta.
28. oktoobriks sai kogu köök lõplikult paika. «Reedel, kui paigaldaja tuli ust ette panema, siis oli vein ja kommikarp kaasas. Vabandama saadeti muidugi see, kelle tööga ma ainsana rahul olen. Paigaldaja, kes teeb Arensile alltöövõttu. See ei muuda siiski olematuks kogu seda seiklust,» ütles Kärt lõpetuseks
Arensi esindajal on kahju, et antud olukord sai palju soovimatut tähelepanu. «Tunnistame oma viga, nagu vale tugevusega tõstemehhanismi komplekteerimine, mis tingis väikese viivituse, kuid meie hinnangul on antud loos rohkem emotsioone kui fakte. Köök sai kokkulepitud tähtajaks paigaldatud ning nagu juba esile tõstsime, siis pretensioone köögi kvaliteedi, funktsionaalsuse, tarne või paigalduse osas kliendil ei ole,» ütles Meelind kokkuvõtteks.


description: Tänasest on paljudesse kaubanduskeskustesse paigaldatud kogumiskastid, kuhu on võimalik ära anda erinevaid vanu väikekodutehnika seadmeid. Seadme mõõdud peavad jääma alla 25 cm.

title: Kasutatud väikekodutehnikale saab anda uue elu

maintext:
«Erinevate vanade seadmete taaskasutusse võtmine, nende materjalide ringluses hoidmine tekitab palju väiksema ökoloogilise jalajälje, kulutab vähem energiat, kui sarnaste asjade jaoks maapõuest uute maavarade ammutamine,» ütles MTÜ EES-Ringlus juhatuse liige Margus Vetsa. «Kui näiteks külmkappide puhul on tagastus üle kahe kolmandiku uute, müüdud külmkappidega võrreldes, siis väikese kodutehnika puhul on taaskasutusse jõudmise protsent Eestis arvestuslikult alla 20 protsendi,» lisas Vetsa.
Just seepärast on juba tavapärastele patareide ja lambijäätmete kogumiskastidele nüüdsest lisandunud paljudes kauplustes ka väikese kodutehnika kogumiskastid.
Uudiseks on ka see, et tarbija võib poodi, kogumiskasti oma vana seadme viia ka siis, kui ta midagi sellel konkreetsel korral ei osta.
Margus Vetsa sõnul ei pea kaupmehed nende poolt pakutavaid kogumiskaste kasutama.
«Põhiline on see, et iga tarbija saab oma kodulähedases supermarketis või elektroonikapoes mittevajalikest vanadest seadmetest loobuda, jättes loodusele teadlikult väiksema jalajälje,» täiendas Vetsa.
Väikekodutehnika alla kuuluvad kasutatud seadmed, mille välised mõõdud jäävad alla 25 sentimeetri ja mida kauplused tagasi võtavad on näiteks:
triikrauad, röstrid, fritterid, kohviveskid, kohvimasinad, juukselõikusmasinad, föönid, laste elektroonilised mänguasjad, habemeajamisaparaadid, massaažiaparaadid ja muud kehahooldusseadmed, kellad, käekellad ja seadmed aja mõõtmiseks, kaalud, sülearvutid (kaasa arvatud hiir, ekraan ja klaviatuur), pihuarvutid, märkmikarvutid, tasku- ja lauakalkulaatorid, telefonid, taksofonid, traadita telefonid, mobiiltelefonid, automaatvastajad, väikesed audio-video seadmed (raadiod, pleierid, kõrvaklapid jms.). Muud väikesed tarbeelektroonika ja -meditsiiniseadmed.
Kampaaniaga on juba liitunud suuremad kaubandusketid: K-Rauta, Prisma, Euronics, Expert, Bauhof, E-Lux, Kodumasinad, Maksimarket.
Novembris toimub ka teavituskampaania, tõstmaks inimeste teadlikkust elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmetega ümberkäimises ja kutsudes inimesi üles viima kasutatud seadmed kogumiskohtadesse ümbertöötlemiseks.
Ühest tonnist kasututest väikekodutehnika seadmetest saab umbes:
- 350 kg puhast terast;
- 300 kg erinevat tüüpi plasti;
- 100 kg erinevaid elektrimootoreid;
- 35 kg juhtmeid ja pistikuid;
- 40 kg trafosid ja kondensaatoreid;
- 20 kg alumiiniumi;
- 95 kg erinevaid muid materjale;
- 60 kg taaskasutuseks sobimatuid materjale (lähevad põletamisele energia saamiseks).
Ühest tonnist väikekodutehnika seadmetest u 85 protsenti leiab ringlusse võtmist materjalidena, kümme protsenti läheb põletamisele, viis protsenti läheb ladestamisele.
Vanadest lambipirnidest jääb peale töötlemist järele 85 protsenti klaasi ja viis protsenti muid materjale, mis kõlbavad taaskasutada. Ainult kümme protsenti läheb ringlusest kõrvaldamisele.
Mis juhtub vanade elektri- ja elektroonikaseadmetega edasi (peale EES-Ringluse ja Ekogaisma korraldusel kokku kogumist):
- väike kodutehnika läheb ümbertöötlemisele jäätmekäitluskeskusesse Weerec, Harjumaal. Seal eraldatakse üksteisest kõik erinevad materjalid ja ained ning suunatakse vajadusel edasi täiendavateks käitlustoiminguteks kuni jäätmetest on saanud taas tooraine, mida saab kasutusele võtta uute toodete valmistamisel;
- lambijäätmed lähevad ümbertöötlemiseks Läti jäätmekäitlusettevõttesse;
- patareid leiavad ümbertöötlemist Poola jäätmekäitleja juures.


description: Postimees teeb kolmapäeval otseülekande traditsiooniliselt Tervise Arengu Instituudi (TAI) alkoholikonverentsilt, mis käsitleb tänavu alkoholi kättesaadavust Eestis, alkoholiturgu ja -tarbimist ning eestlase suhtumist alkoholi.

title: Otseülekanne alkoholikonverentsilt "Piirid ja piirangud?"


description: Ikka ja jälle tekib töösuhetes vaidlusi, mille põhjuseks on mõistmatus töölepingu tingimuste osas. Seda saab vältida vaid äärmise tähelepanelikkuse ning oma õiguste eest seismisega.

title: Pane tähele: suurimad vead ja tähtsaimad osad töölepingus

maintext:
Alati ei pöörata tähelepanu sellele, mis ja kuidas töölepingusse kirja saab, kirjutab Tööelu portaal. See muutub aga oluliseks siis, kui tööandja ja töötaja asjadest enam ühtmoodi aru ei saa või suhted sassi lähevad ning tekib soov õigus jalule seada töölepingu abiga.
Tööülesanded selgeks
«Noorel inimesel on ilmselt hea meel, et ta saab tööle ja lepingus on kirjas palganumber. Suurt rohkem ei oskagi ta tahta, sest kogemusi ju pole,» tõdeb koolitaja Tauri Tallermaa.
Ta möönab, et hakkas ka ise töölepingute sisusse alles siis põhjalikumalt süüvima, kui oli juba tegevjuht. «Siis muutus oluliseks selgeks teha, millised kokkulepped oleks vajalikud lepingusse panna.»
Tööinspektsiooni töösuhete nõustamistalituse juhataja Anni Raigna sõnul tekib palju vaidlusi tööülesannete pärast, mida tõlgendatakse erinevalt. «Koristajana tööle võetud inimene arvab, et tema ülesanne on põrandaid pesta ja tolmu võtta, tööandja eeldab aga, et ta peaks lükkama ka kärusid,» tõi ta näite. Tihti on ülesannete kirjeldus väga pikk ja need on mõistlik panna hoopis ametijuhendisse, millele tuleb siis töölepingus viidata.
Tallermaa meenutab tööd ühes reklaamiagentuuris, kus algul tegid kõik kõike ja asjad said tehtud, kuid firma kasvades oli aga ühel hetkel kõigil tuli takus ja inimesed ülekoormatud.
«Selgus, et vahel tegi asju üks, vahel teine ja vahel mitte keegi. Ei olnud täpseid ametijuhendeid. Töölepingut või ametijuhendeid on vaja juba sellepärast, et kõik ülesanded saaksid jaotatud, et tööandja saaks aru, mis ülesanded täita on vaja ja kui palju töötajaid on vaja,» nentis Tallermaa.
Töölepingu seadus tagab korra
Tööleping on niivõrd oluline dokument, et tal on lausa oma seadus, kus on kirjas 12 punkti, mida leping kindlasti peab sisaldama:
tööandja ja töötaja andmed,
tööle asumise aeg,
töötaja ametinimetus
tööülesannete kirjeldus või viide töökorralduse reeglitele,
tööaeg,
töökoht,
töö eest makstav tasu, palgapäev ja kinni peetavad maksud,
muud kokku lepitud hüved (näiteks ametiauto, mobiiltelefon, sportimissoodustused jms),
puhkuse kestus,
töölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtajad,
viide tööandja kehtestatud töökorralduse reeglitele,
viide kollektiivlepingule, kui töötaja suhtes kohaldatakse kollektiivlepingut.
Lisaks võib leping sisaldada eritingimusi, kui neis on kokku lepitud (näiteks katseaja lühendamine, summeeritud tööaja kohaldamine, töösuhte tähtajalisus jne).
Töölepingus kokkulepitud tingimusi saab muuta üksnes poolte kokkuleppel. Vaid üks tingimus, mida tööandja ühepoolselt muuta saab, on tööaja algus ja lõpp. Kuid sedagi alles siis, kui on kaalunud ja võrrelnud töötajate ja ettevõtte huve ja vajadusi.
Tühised punktid
Anni Raigna sõnul tasub teada, et iga töölepingusse pandud punkt ei pruugigi kehtida. Tihti lõpeb tööülesannete loetelu klausliga «ja täidab vajadusel muid ühekordseid ülesandeid».
«Kui tööandja annab töötajale korraldusi, mis ei ole seotud tema tööülesannetega, ei pea töötaja neid täitma, olgugi, et selline punkt on kirjas lepingus või ametijuhendis. Tööülesannetega mitte seotud korraldusi võib tööandja anda vaid siis, kui tegemist on hädaolukorraga. Hädaolukorra all mõistetakse siiski olukorda, mis tekib vääramatu jõu tagajärjel,» selgitas ta.
Samas tuleb teada, et töötaja peab täitma ka neid kohustusi, mida lepingus või ametijuhendis märgitud pole, kuid mis tulenevad töö iseloomust. Raigna sõnul võib olla oluline kirja panna ka inimene, kes igapäevaselt tööülesandeid andma hakkab.
Sama möönab Tallermaa. «Kaubanduskettide personalijuhid on kurtnud, et pärast 2000. aastat sündinute põlvkonnaga on vanematel juhtidel raske hakkama saada – noored ei ole harjunud, et ülemused jagavad käske ning nad peavad neid täitma. Öeldakse, et töölepingus ei ole seda kirjas. Suurtes organisatsioonides teebki personaliosakond lepingu, kus on kirjas, et tööülesandeid annab otsene juht,» rääkis ta.
Hüved ja kohustused
Lepingusse tuleb üldjuhul kirja panna need asjad, mida ei ole seadustes kirjas. Tallermaa meenutab ühes ettevõtte lepinguid, kus oli kirjas, et puhkuse ajal makstakse töötajale puhkusetasu, mis on võrdne tema 1,5 kuu palgaga.
«Tööandja lubas oma töötajatele peale puhkamise endale ka rohkem võimaldada kui tavalisel kuul, see oli nagu preemia. Selline tingimus oli oluline kirja panna, et tööandja ei saaks lubadusest lihtsalt taganeda, kui tal tuleb tuju enam sellist puhkusetasu maksta,» ütles ta.
Samas tõi ta näite, et vahel paneb tööandja lepingusse ka kallimatel koolitustel osalemise tingimused, näiteks kui tööandja maksab kinni 1000-eurose koolituse, peab isik pärast selle läbimist töötama ettevõttes vähemalt aasta või varem lahkudes kompenseerima selle maksumuse tööandjale.
Raigna rõhutas veel, et tööleping võib olla nii kirjalik kui elektrooniline, kuid sellel peab olema mõlema poole allkiri. Lepingu puudumine ei tähenda, et töötaja võiks omatahtsi ühel hetkel ära jalutada. Ka ilma lepinguta alanud töösuhte korral tuleb oma lahkumissoovist 30 päeva enne ette teatada, katseajal 15 päeva enne.


description: Sel nädalal teatas Samsung, et kutsub tagasi ligi kolm miljonit pesumasinat. Pesumasinatele pannakse süüks nii lõualuude purustamist kui ka väiksemate traumade põhjustamist. Kui uskuda statistikat, siis on pesumasin tõeliselt hirmus seadeldis.

title: Statistika teeb pesumasinast tõelise koletise

maintext:
Briti tarbijaorganisatsioon Which? uuris 2015. aastal külmkappide, pesumasinate ja nõudepesumasinate põhjustatud õnnetusi, kirjutab Guardian. Aastatel 2011 kuni 2014 põhjustasid need Suurbritannias 12 000 põlengut. Vaatluse all olnud seadmetest leiti just pesumasin leiti olevat kõige ohtlikum kodumasin.
Suurbritannia ametliku statistika järgi oli sel ajavahemikul vigastatud seadmetest põhjustatud põlengutest 14 protsendil süüdi just pesumasin, sellele järgnesid pesukuivatid ja nõudepesumasinad. Kõigi kolme seadme puhul on tegu nii vee kui ka elektriga ning neid masinaid jäetakse tööle ööseks, aga ka kodust lahkudes.
Kõige ohutumaks kodumasinaks on selle statistika järgi triikraud, mida sai süüdistada vaid ühe protsendi põlengute põhjustamises.
Which? andmetel põhjustavad põlenguid arvatavalt sagedamini Hooveri pesumasinad ja Hotpointi nõudepesumasinad. Tänavu hoiatati briti peresid plahvatavate pesumasinate eest. Uurimise all olnud 280 masinast 115 olid Beko toodang.
Uurijate kinnitusel põhjustasid uste purunemist pesumasinasse sattunud võtmed, mündid, mänguasjad, mis pesutsükli ajal suurel kiirusel vastu ukseklaasi käies seda nõrgestasid. Suuremate uste ja trumli pöörlemiskiirusega mudelid on altimad purunema. Üks peamisi purunemise põhjuseid on liiga täistopitud trummel.
USAs on Samsung juba tarbijate poolt kaevatud kohtusse. Kolm kasutajat, kelle pesumasinad plahvatasid, süüdistasid Samsungit, et see oli antud probleemist juba aastaid teadlik. «Viimasel pöörlemistsükli ajal see lihtsalt plahvatas. Nagu oleks pomm lõhkenud mu kõrval,» kirjeldas kohtusse pöördunud Melissa Thaxton.
2013 aastal kutsus Samsung Austraaliast tagasi 150 000 pesumasinat, kuna mitmete põlengute põhjustajaks peeti just neid seadmeid. Pärast viimast skandaali USAs pakub firma võimalust tasuta masinate parandamiseks ja üheaastast garantiid, aga ostjad võivad saada ka raha tagasi.
USA tarbekaupade ohutuse komisjon kutsus tagasi 2,8 miljonit pesumasinat pärast seda kui Samsung oli saanud 733 teadet liigsest vibratsioonist põhjustatud probleemide kohta. Üheksal juhul said inimesed tõsiselt vigastada.


description: Eesti parimad söögikohad on küll selgunud, kuid nüüd kutsume üles tarbijatoimetusega jagama kohti, kuhu soovitaksid ka oma välismaalasest sõbral maiustama minna.

title: Üleskutse: kohad, kus saab Eestis parimat magustoitu


description: Kui oled jõudnud oma elus vastu pidada rohkem kui 30 aastat, siis tõenäoliselt oled selleks ajaks ka roninud üles mööda karjääriredelit ja saavutanud mingisuguse stabiilse sissetuleku.

title: Neli nippi kolmekümnendateks, et veeta ülejäänud elu raha üle muretsemata

maintext:
Tulenevalt pensionikogumise süsteemist, oled sellessegi kassase midagi säästa suutnud ning võib-olla omad isegi päris oma elukohta, kus oleks hea ka pensionipõlve veeta, kirjutas Business Insider. Tegelikult saad sellesse rahamängu veelgi rohkem panustada.
Ära ole liiga ettevaatlik
Paljud 30ndates inimesed ei tunne ennast riskides mugavalt, nad muutuvad närviliseks või ärevaks, kui midagi harjumuspärast muutumas on. Kui sa oled juba saavutanud rahalise iseseisvuse 30ndateks ning suutnud panna ühtteist ka sukasäärde, siis tundubki just selline raha hoidmise viis kõige mõistlikum.
Tegelikult peaks aga selles eas, mis on kümnete aastate kaugusel pensionist, just oma raha investeerima. 30ndates on veel aega kaalutud riske võtta, seega proovi oma säästusid kasvatada. Ära loobu ettevaatlikkusest, aga ära ka võta seda peamiseks viisiks, kuidas elu elada.
Jälgi elustiili
Saad juba normaalset palka, elu läheb hästi, tõenäoliselt saad lubada endale ühtteist, mida varem pole olnud võimalik soetada. Ole aga ettevaatlik, et suured rahakulutamised sulle omaseks ei saaks. Mõtle hoolikalt läbi, kas sul tõesti on vaja viie magamistoaga maja või kas luksusauto tõepoolest pakub nii palju rõõmu, kui sul vaja?
Tore küll, kui saad neid asju endale lubada, aga selline elustiil võib sulle maksma minna mõnusa pensioniea. Kui saad kolmekümnendates juba omajagu palka, aga jätkad kulutamist nii, nagu oleks just vanematelt kommi ostuks raha saanud, siis peaksid endalt küsima: „Kas mul tõesti on vaja neid asju praegu teha, et pensioniiga tuleks parem?“
Varu varusid tervise tarbeks
Enamik on oma kolmekümnendates terved ja tugevad ning ei pea mõtlema tervisele kulutamise peale. Samas on see aga koht, kus tuleks mõelda, et vanemas eas ei pruugi kõik enam nii lilleline olla, seega oleks hea mõte ka tervise jaoks teha oma säästufond. Võib-olla on sinu pensioniikka jõudes meditsiiniteenused hoopis kallinenud, ka sellega tuleks arvestada.
Ära allu allumatule
Seda ei tea sa kunagi, mis elu toob või kuidas ühel päeval võib kõik muutuda. Keskendu sellele, mida saad kontrollida ja ära lase ennast häirida asjadel, mida sa ei saa muuta. Paljud säästud ei hakkagi raha tagasi teenima, kui sa pole lõpuni ennast nendega kurssi viinud ja pidevalt silma peal ei hoia.
Teine suur viga, mida tehakse on see, et investeeritakse nendesse ettevõtetesse, kus ise töötatakse. Kuna oma firma on ikka südamelähedasem, siis nii kiputakse ka enda raha liiga kergelt samasse kohta usaldama ning kui firma käib alla käib märkamatult sellega koos alla ka sinu raha, ilma, et sa arugi saaksid, sest tegu ju sulle usaldusväärse kohaga ja sa ei taha uskuda, et sellega võiks midagi halvasti minna. Seega riskide hajutamiseks oleks mõistlik kaaluda ka teisi variante või jagada säästud laiali mitme erineva võimaluse vahel.


authors:
Hanneli Rudi
Dmitri Kotjuh
Järva Teataja

description: Apple tegi kindlaks, miks iPhone6S ootamatult välja lülitub ning vea parandamiseks kutsutakse osa telefone tasuta remonti.

title: Apple on sunnitud osad hitt-telefonid remonti kutsuma

maintext:
Apple vahetab tasuta välja ajavahemikus 2015 september ja oktoober toodetud iPhone6S akud, teatab Guardian.
Pühapäeval avalikustatud teates annab Apple teada, et väga väike osa iPhone 6S võivad end ootamatult välja lülitada. «Kui teie iPhone6S on mõni vigastus, näiteks pragunenud ekraan, mis raskendab aku vahetamist, siis see tuleb enne korda teha. Mõnel juhul võib see kaasa tuua lisakulusid,» seisab ettevõtte teates.
Kas iPhone6S on vajab akuvahetust, saab kontrollida Apple esindustest või autoriseeritud teeninduskeskustest. Mobiilifirmad selles programmis ei osale
Apple lubab hüvitada kulud neile kasutajatele, kes juba on selle vea tõttu ise akud välja vahetanud.


description: Mandri ja saarte vahelises parvlaevaliikluses on probleemiks saanud e-pileti ostmine väikeveokitele ehk N1-kategooria sõidukitele.

title: TS Laevad suunab "pirukad" rekaritta

maintext:
Tavapäratu pole olukord, kus piletimüügisüsteem näitab, et vabu kohti sõiduautodele on näiteks üle paarikümne, kuid N1-kategooria sõidukile süsteem ometigi piletit ei müü, kirjutab Saarte Hääl.
Põhjuseks on, et veokite limiit on täis saanud. N1-kategooria puhul võib aga tegemist olla sõidukiga, mille gabariidid on üpris sarnased tavasõiduki omadega.
Varasema vedaja, Väinamere Liinide ajal taolist probleemi polnud, kuna piletimüügi süsteemi siseselt arvestati, et ka N1-masinad kuuluvad madalamate sõidukite hulka.
Praegu näitab piletimüügisüsteem aga seda, kui palju on vabu kohti sõiduautodele. Selleks, et teada saada, kas N1-masinale, -veokile või -bussile on võimalik piletit osta, tuleb läbida kogu piletiostu protseduur ja alles seejärel annab süsteem teada, kas pileteid on või mitte. Ehk pileti ostja saab vajaliku teabe katse-eksituse meetodil, mis võib mõnevõrra aega võtta.


description: Mitu toiduainet on külmikus halvaks läinud, sest need on ununenud muu kraami taha või pole nende järele lihtsalt isu olnud – tuttav tunne? Siiski on lihtsaid viise, kuidas raiskamist vältida.

title: Peamised põhjused, miks poes mõtlematult palju raha kulutad

maintext:
Ületarbimine ning korraliku toidu minemaviskamine on maailmas levinud probleemiks, millele ei näi lahendusi tulevat, vahendab CheatSheet.
Vaata järgmist üheksat punkti ning analüüsi, kas sinulgi kulub just neil põhjustel rohkem raha kui tegelikult peaks.
Ilma nimekirjata ostlemine. See on üks suurimaid vigu, millega suurendad emotsioonioste ning kulutad rohkem raha. Nimekiri peaks sisaldama toiduaineid, millega saad mitu päeva hakkama ning arvesse võiks võtta ka antud nädala sooduspakkumisi. Toidukordade planeerimine ja kodus leiduvate tagavarade teadvustamine on põhilised võtmesõnad, mille abil vähendada toiduraiskamist ning söögile kuluvat raha. Kui paberil nimekiri tundub liiga aegunud, siis kasuta nimekirja koostamiseks mõnd mobiiliäppi.
Iga vahekäigu külastamine. Aeglaselt iga poes leiduva vahekäigu läbivaatamine ei tule sugugi kasuks, sest siis ostad tõenäolisemalt ka rohkem asju kokku. Eelmises punktis mainitud nimekiri aitab ühtlase vältida neid kohti poes, kuhu sul tegelikult momendil asja pole.
Valel nädalapäeval ostlemine. Võimalusel tasub valida ostlemiseks esmaspäev või teisipäev, mil tulevad Eestiski välja nädala sooduspakkumised ning kaupa on veel külluses. Nädalavahetuseti külastab supermarketeid suurem rahvamass ning välistatud pole ka see, et mõnest soovitud tootest suure nõudluse tõttu ilma jääd.
Valel kellaajal ostlemine. Kahtlemata on levinud soovitus see, et ära mine poodi tühja kõhuga, sest siis ostad kokku rohkem toidukraami ja teed emotsioonil põhinevaid oste. Lisaks tasub valida aeg, mil sul pole väga kiire ning sa pole närvis. Tuleb ju tuttav ette tunne, mil pärast tööpäeva lõppu soovid teha kiired ostud, et võimalikult ruttu koju jõuda, kuid inimesi on palju ja järjekorrad on pikad. Kui sa just ei pea tegema terve nädala oste, siis on variant veel minna poodi vahetult enne sulgemist, mil sooduspakkumisi peagi riknevatele kaupadele on rohkem.
Hulgi ostmine. Sellest on kasu vaid siis, kui jõuad need tooted ka reaalselt ära kasutada, enne kui need halvaks lähevad. Kindlasti tasub vaadata ka tüki- või kilohindu, sest alati ei pruugigi hulgikaupa ostmine palju soodsam olla.
Vaid ühe poe külastamine. Alati ei tule kasuks vaid kodukauplusele truu olemine, vaid mitme poe pakkumistega kurssiviimine. Veidi kulukamaid tooteid, näiteks pesupulbrit või oliiviõli tasub osta soodsamatest kauplustest, kui nende kaubamärk on sama, mida oled harjunud kodupoest ostma. Tihti võib üllatusena tulla, kui palju soodsamalt selle toote mujalt saad.
Poeketi omamärgitoodete põlgamine. Sageli on need saadaval soodsama hinnaga kui muu kaubamärk, mida oled harjunud ostma. Kindlasti võiks anda võimaluse ka poe omamärgitoodetele, sest need ei pruugi olla sugugi kehvemad kui tuntud kaubamärkide tooted.
Ostlemine vaid silmade kõrgusel. Levinud viga on haarata poest esimene kohvi- või müslipakk, mida näed. Sageli paigutatakse just kallimad tooted poekülastaja silmade kõrgusele, et neid rohkem ostetaks ning soodushinnaga tooted on just madalamal. Tasub võtta minut aega ning pakkumisi ja kilohindu võrrelda.
Tähelepanematus kassas. Ka see on eksimus, millele paljud tähelepanu ei pööra. Kassapidajalgi tuleb ette tahtmatuid eksimusi, mistõttu võid maksta mõne toote eest topelt. Ära muutu kassas hajameelseks ning võta alati ostu tõendamiseks tšekk.


description: Elronil on Tallinna ja Tartu vahel reisijatele vähemalt üks hea uudis - liinile lisandub veel üks ekspressühendus, mis võib reisijate rohkust rongides veidi hajutada.

title: Elron paneb Tallinna-Tartu liinile käiku veel ühe ekspressrongi

maintext:
Reisijate rohkuse leevendamiseks Tallinna-Tartu liinil on Elron lubanud alates 11. detsembrist lisada veel ühe ekspressühenduse kahe linna vahel.
Elroni kommunikatsiooni- ja turundusjuhi Mai Vahtriku kinnitusel avaldatakse uus põhisõiduplaan niipea, kui see on lõplikult kinnitatud, ka täismahus.
«Võrreldes praegusega lisandub tõesti ka Tartu-Tallinn ekspressväljumine. Mainitud reiside väljumisajad on kella 10 paiku Tallinnast ja tagasi kella 12 paiku Tartust,» ütles ta.
Vahtriku sõnul ühegi väljumise ära jätmist uue ekspressliini arvelt plaanis ei ole.


authors:
Elisabeth Kungla
Foto

description: Täna kell 06.05 ja 18.20 Tallinnast väljuma pidanud lennud tühistati, sest Lufthansa piloodid streigivad kõrgema palga nimel.

title: Mitmed Lufthansa lennud tühistati pilootide streigi tõttu