maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Tõnu Ots: elamise ühik on päev (2)
Kaie Ilves
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
12. märts 2016
Psühholoog Tõnu Ots elab juba palju aastaid Läänemaal Matsalus. Foto: Arvo Tarmula
Psühholoog Tõnu Ots ütleb, et inimesed on harjunud mõtlema suurelt, aasta ja kuu kaupa, kuid elamise ühik on päev. Tähtis on, kuidas inimesena elada päikesetõusust loojanguni.
Kord lubanud pedagoogikateadlane ja arengupsühholoog Tõnu Ots oma naise Mare isale: kui ta peaks leidma maja, kust meri on sõna otseses mõttes kiviviske kaugusel, siis ostab ta selle ära. Äi olnud kange kalamees. Tõnu leidiski maja ja ostis ära, kuigi majal polnud tookord tegu ega nägu. Nüüd on sellest saanud nägus elamine, seda peavad oma lapsepõlvekoduks ka Mare ja Tõnu kolm last ning suvekoduks hulk lapselapsi. Veebruaris 75aastaseks saanud Tõnu istub aga igal hommikul ja õhtul maailma ääre peal Matsalus sellesama maja akna all – sealt paistab silmapiirini välja vaid meri ja lage maa – ja vaatab silmapiiri taha.
Miks peaks inimene püüdma silmapiiri taha vaadata?
Püüd silmapiiri taha vaadata on üks mediteerimisi. Kõik, mida me näeme või tajume, äratab mõtteid. Mediteerimise eesmärk on lülitada end tajudest välja nii, et me ei kuuleks ega näeks midagi ja räägiksime mõttes iseendaga. See aitab mõtteid korrastada ja kontrollida. See siin on õnnelik koht – näeb silmapiirini ja tekib tahtmine vaadata selle taha. Kui ühtegi lindu pole näha ega liigu ükski lible, siis saab inimene kontakti iseendaga. See on praktiline eneseanalüüsi, -juhtimise ja -kujundamise tegevus.
Sa ütlesid ennist, et oled kaks korda astunud olematusse.
Me elame ajal, mil kõige tähtsamaks teaduseks on saanud statistika. On määratud statistiline eluiga. Praegu on see meestel 71 ja naistel 81 eluaastat. Kui olin 63aastane, siis lugesin ajalehest, et meeste keskmine eluiga on 64 eluaastat. Kui sain 64, siis astusingi ma olemisest statistilisse olematusse, ja tegin suure peo. Et sellest hetkest olen ma olematu inimene. Mõttetu inimene, nagu noored ütlevad. Ma lakkasin olemast. Sama juhtus siis, kui sain 71. Siis jõudis keskmine eluiga mingite statistiliste korrigeerimistega mulle järele. Pidin teist korda piirist üle astuma. Nüüd see piir mulle enam järele ei jõua. Ma arvan, et kui ma tunnen, et kõige tähtsam teadus mind enam ei tunnista, siis tuleb pöörata ringi ja liikuda tulevikku, selg ees. Ma ei vaata enam, mis ees ootab, sest tean, et ees ootab igavik, mida ei saa vältida ega kujundada. Palju targemad inimesed kui mina on otsinud, mis on piiride taga. Inimene ikka otsib, aga varem või hiljem jõuab ta selle piirini, kust enam edasi ei pääse.
Aga mis on piiride taga?
Max Planck (Saksa füüsik, kvantteooria rajaja – toim) ütles, et on olemas piir, mis määrab eksistentsi olemuse. See on üks veider arv, kõige väiksem energia hulk, mis saab universumis olemas olla. Pärast seda ei ole enam miski võimalik. Mina olen jõudnud arusaamisele, et piiriks on inimaju loogiliste arusaamade võimekuse piir. Nagu kiiruspiiranguga autoga – vajuta gaasi, kui palju tahad, kiiremini edasi ei lähe. Nii on ka inimajuga – ära uuri, edasi niikuinii enam ei saa. Jäävad vaid oletused ja esoteerika.
Me kõik enam-vähem teame, mis on pedagoogika, mis on andragoogika, aga me ei tea suurt midagi geragoogikast. Sina oled selle kõigega tegelnud.
Pedagoogika on õpetus, kuidas saab lapsest täiskasvanu. Seda õpetavad täiskasvanud lastele, sest nad on ise lapsed olnud ja teavad, kuidas see käib.
Kui saame täiskasvanuks, lülitatakse meid andragoogilisse süsteemi. Andragoogika on täiskasvanute vastastikuse harimise õpetus, üks täiskasvanu õpetab teist. Ega andragoogika meile eriti meeldi, on veidi häbistav midagi ümber õppida: see tunne, et sa ei kõlba enam sellisena, nagu sa oled. Et ühiskond nõuab, et sa pead olema teistsugune.
Kui me aga astume kolmandasse põlve, kui meil sünnivad lapselapsed, keskmiselt 50aastaselt, siis avastame, et pole enam vanemat põlve, kes suudaks meid õpetada. Inimkonna sotsiaalses ja geneetilises ajaloos pole kogemust nii kaua elada. Siin tulebki mängu mõiste „geragoogika” – iseendale vananemise õpetamine. See on nii nagu alpinismis. Kõigepealt tõuseme mäkke. See on pedagoogika. Siis oleme tipus. See on andragoogika. Mäest allatulek on geragoogika – õpetus sellest, kuidas vana olla.
Suure osa maailma asju, sh viimasel ajal Eesti poliitikas toimuva võib lahti mõtestada kolme põlve teooriaga, nagu sa rääkisid. Et on esimene põlv, noored 25. eluaastani, need, kel lapsi pole; siis teine põlv, kellel on lapsed, nii 25.-50. eluaastani; ja kolmas põlv, kellel on lapselapsed. Et kõik need põlved toimivad elus väga mitmel moel, nende psüühika on täiesti erinev.
Need on inimese elu demograafilised tsüklid. Nende psüühilistes otsustes on väga suur vahe. Esimene põlv õpib, et targaks saada, ja elab mõtetega tulevikus, unistab, sageli ka ebareaalselt. Esimeses põlves me riskime.
Niipea kui sünnib laps, astutakse teise põlve ja tekib vastutus. Teisele põlvele, 25–50aastastele tundub, et nad on targad, et neil piisab elamiseks tarkust.
Kui lapsed on suureks kasvatatud ja neist omakorda on saanud lapsevanemad, algab kolmas põlv, keskmiselt 50. eluaastast, ja siis saab, ei tea miks, meie aju juhtõpetuseks elutarkus.
Kogu maailma, sh Eestit juhib praegu teine põlv. Teise põlve häda on selles, et nad ei hooli minevikust ega eriti ka tulevikust. Seda on meie poliitikast näha. Me ei võta õppust isegi sellest lühikesest minevikust, mis pärast iseseisvumist on olnud, ja tuleviku piiriks on eelarve vahendite jätkumine. Teine põlv elab olevikus, kujutab ette, et olevik kestab igavesti, lahendab olukordi siin ja praegu. Kui jõuame kolmandasse põlve ja pöörame selja ette, siis on meil õigus sekkuda sõnadega „Minu ajal tehti nii!”. See pole nostalgia, see on kogemuste üldistamise tarkus – elutarkus. Vaid kolmandal põlvel on sellise sünteesimise õigus. Ta vaatleb probleeme nende arengus.
Eelkõige on psüühilised muutused siis ikkagi seotud laste ja lastelaste, mitte vanusega?
On neid, kes riskivad kõrge vanuseni. Lapsi ei ole, ise on juba vanurid, aga riskivad ja elavad ainult endale. Nad ei pea ennast säästma ega ohverdama kellegi teise nimel. Kui lapselapsi ei ole, siis ei ole inimese elu taastootmise kogu missioon täidetud. Missiooniks ei saa olla tahe olla viimase põlve eestlane, vaid ikka soov elu edasi viia. Kuidas seda näha või ära tunda, et missioon on täidetud? Kui vanemad oma lapsi armastavad, siis on egoistlik nõuda, et lapsed ka vanemaid armastaksid. Lapsed peavad vanemailt õppima, kuidas oma lapsi armastada. Kui nad oskavad oma lapsi armastada, tasuvad nad vanemale põlvele selle eest lugupidamise ja austusega. Selle pealt, kuidas lapsed oma lapsi kasvatavad, on näha, kas missioon on täidetud. Minu kooliõpetajast ema nimetas seda vana käia efektiks. Igat masti õpetaja on nagu vana käi. Ta ei lõika ise midagi, aga noad ihub teravaks. Inimene saab olla uhke käia peale, kes ta selliseks ihus. Nii on ka vanemate ja vanavanemate missioonilise põhirolliga.
Minu hea tuttava, kunagise Pärnu muuseumi direktori, nüüdseks lahkunud Omar Volmeri hobi oli indiaani (vist maiade? või inkade? või asteekide?) kultuur. Ta rääkis, et indiaanlaste kogukonda juhtis üheksaliikmeline kogu. Sinna valiti kaks liiget, kellel lapsi polnud, noored, kes esindasid riskimise mentaliteeti. Neli kohta täitsid teise põlve inimesed, kellel olid lapsed. Kolm kohta said kolmanda põlve inimesed. Kõik otsused langetati kolme põlve konsensuses. Kolme põlve eri nägemustest sünnib tõde. Meie poliitika viga praegu on selles, et me püüame lahendada olukordi nüüd ja praegu. Me ei hooli tulevikust ega arvesta kogemusi.
Kas Eesti viga on selles, et poliitikute seas puudub kolmas põlv?
Neid pole vähe, aga nad ei pääse mõjule mitte kui elutargad, vaid nii, et kuulame selle äti ära, las nostalgitseb, aga arvesse ei võta.
Mis on põlvkondadevahelises suhtluses esmatähtis?
Igasuguse suhtlemise kõige väärtuslikumaks sisuks on hoolimine. Igasugustes seadustes, ka perekonnaseaduses on kirjas, et vanurite ja laste eest tuleb hoolitseda. Aga mis on hoolitsemine? Hoolitsemine on kohtlemine, et söök oleks laual, riie seljas jne. Aga hoolitsemise sees on väärtuslikum osa: hoolimine, mida seadusesse panna ei saa. Ei saa panna seadusesse, et sa pead teisega juttu rääkima, teda mõistma, ära kuulama, andestama. On palju lapsi, kelle eest on halvasti hoolitsetud, nad on vaesest perest, pole süüa saanud ega midagi, aga nad armastavad oma vanemaid, sest neist on hoolitud. On ka palju vanureid, kelle eest on vanadekodus imehästi hoolitsetud, kuid oma sugulaste hoolimisest tunnevad nad puudust. Ka riigiladviku ametkond ei oska inimestest hoolida, peaasi et hoolitsemise seadused oleksid täidetud. Hoolimist ei saa õpetada, see tuleb perekonnasuhetest, kui me aga võtame kasvatusest perekonnasuhted välja, kui me ei suuda määratleda, mis on perekond ja abielu…
Jah, mis vahe on perekonnal ja abielul?
Abielu on kokkuleppe küsimus. Ma lepin kellegagi kokku, et olen temaga abielus ehk teineteist abistavas ja respekteerivas elus. Aga niipea, kui sünnivad lapsed, tekib kolmas, abitu osapool, ja abielust saab perekond. Lapse areng perekonnas peaks olema riiklikult garanteeritud nagu hariduski. Kuigivõrd nii ju ongi, kui on näiteks perevägivald, siis laps võetakse ära. Aga et laps ei kasvaks joodikuks, kui peres on joodik, ei kasvaks vargaks, kui peres on varas… Peaks olema ka kaitse, et ei tekiks sotsiogeenset väärkasvatust, mikrosotsiaalset negatiivsete ilmingute pärilikkust. See on elulaadi pärilikkus, mille negatiivsete ilmingutega – julmus, vägivaldsus, arrogantsus – ei või ühiskond leppida.
Meil kasvatatakse laps seaduskuulekaks kodanikuks, aga kõigi kasvatusseaduste järgi tuleks laps kasvatada eelkõige heaks, õiglaseks ja rahulikuks inimeseks. See toimib riikides, kus on tugev perekultuur. Näiteks islamis peab ema kasvatama tütre tervemaks, kui ta oli ise samas eas, ja isa peab kasvatama poja targemaks, kui ta oli ise samas eas. Tütar peab ema üle elama ja poeg peab isa üle elama. Väga loogiline. Perekond peab olema püha, sest perekond on inimese esimene kasvukeskkond ja seal omandatu määrab tulevikuühiskonna inimlike suhete ja väärtuste vundamendi. Rumalaks jäänud last saab alati järele aidata, aga peres kõveraks kasvanud inimesele ei ole järeleaitamistunde.
Headuskasvatus on väga oluline. Me räägime palju sotsiaalsetest väärtustest – vabadusest ja demokraatiast, elamisväärsest elust –, aga esmatähtis on headus – biofiilia, võime armastada ja sallida kõike, mis sünnib ja sureb, armastus elava vastu, armastus elu vastu.
On siis meie ühiskonnas liiga palju viha ja liiga vähe headust?
Me räägime vihakõnest. See pole õige sõna. Viha on emotsioon. Kõik me vahetevahel vihastame, seda ei saa takistada. Viha läheb üle. Viha pole veel vihkamine. Vihkamine on teadvuse sügav veendumus, et objekt või subjekt tuleb hävitada. Mina ei ole tabanud, et Eestit oleks tabanud totaalne vihkamise laine. Igat sorti valitud või määratud ametnike poliitika on aga rahva vihale ajanud küll. Valesti sõnastamine indutseerib ka valesti mõtlemist. Näib, et on kasulik sisendada, et inimesed on vihkamist täis, ja nii on kerge ka rahva rahulolematust eluoluga tunnistada vihkamisena ohtlikuks tendentsiks.
Ka sallimatus pole vihkamine, vaid on põlgus – ignoreerimine ja distantsi hoidmine. Samuti nagu tolerants pole armastus. See on teise inimese arvestamine sellisena, nagu ta on. Et ma võtan teda sellisena, nagu ta on, ja arvestan, kas ta kujutab endast ohtu. Neist ohtudest on kohustuslik ka rääkida.
Sa ütlesid, et me ei oska olla vanad ja keegi ei õpeta kah. Kuidas siis ikkagi elada, kui trepiastmed muutuvad üha kõrgemaks ja pastakad peenemaks?
Mehed võivad vananedes taadistuda, aga ei tohi ätistuda. Naised võivad memmestuda, aga ei tohi eidestuda.
Kuidas seda mõista?
Pean väga tähtsaks väärikuse säilitamist igas olukorras. Kõige lihtsam on mõelda nii, et eidestunud naisest ei saa iialgi „gränd-õuld-leedit” ja ätti ei nimeta keegi „gränd-õuld-mäniks”. Vananemine on täis senitundmatuid ohte.
Mäest üles minnakse, nägu ees, alla tullakse, tagumik ees, nagu redelistki, aimates järgmist pulka ja võimalikke ohte. Parimad näited on inglise traditsioonilisest kasvatusest. Kui mees saab 50, teeb ta teatavaks oma pärimiseelistused ehk testamendi alged. Inglased peavad ka normaalseks, et viiekümneselt peab sul olema harrastus. Meiegi peame lõpuks aru saama, et tööd ei tohi armastada. See kõlab eestlasele hullusti, sest eestluse üks alustalasid on, et tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka armastus. Tammsaare ajal see kehtis, sest oldi otsesuhtes tööga. Nüüd on inimese ja töö vahel tööandja, töö kui armastuse objekt on tööandja ärihuvides. Meie aga tunnetame, et töö ei armasta enam meid. Harrastus armastab. Kui sa armastad oma roosipeenart, siis tunned, kuidas ta sind vastu armastab. Kui sa armastad oma margikogu, siis vaatad sa teda armastusega ja tunned, et ta armastab sindki. Hobidega on side kahepoolne. Kui sul on harrastus, mis leevendab töiseid probleeme, siis on see teraapiline vahend.
Inglased kingivad 50. sünnipäevaks härrasmehele spinningu või midagi muud harrastuslikku. Väga oluline on ka hommikune tuju, mida tuleb vananedes jälgida rohkem kui varem. Hommikune halb tuju eskaleerub halvaks meeleoluks. Tuju on hetkeline, aga meeleolu on kestev. Halvale meeleolule järgneb stress. Stress iseenesest pole ohtlik, see on organismi püüd taastada hea tuju. Kui me seda ei suuda, siis järgneb depressioon. Vanainimeste depressiooniga tegeldes olen jõudnud arusaamisele, et kõige sagedamini algab see igahommikusest halvast tujust, et õudne, jälle üks tüütu päev tuleb üle elada.
Kuidas vältida hommikust halba tuju?
Juba lapsega on nii, et meeleolu, millega ta õhtul uinub, kinnistub öösel iseloomuks. Kui laps jääb magama vihasena, siis areneb agressiivsus. Kui ta jääb magama nuttes, siis areneb abitus. Magama tuleb heita rahunenuna. Igal õhtul tuleb päev kokku võtta ja teha homseks plaanid. Siis ei ole ka tuju hommikul kehv. Vanade inimestega on samuti. Magama heites peab endale sisendama, et homme on uus tegus päev, ja kergem on seda alustada, kui on mõeldud, millest peale hakata. Hommikuti tuleb ärgata aeglaselt. Kui 10–15 minutit on ärgatud, siis võib silmad lahti teha ja jalad voodist välja lükata.
Hommikune kiirustamine on meeleolu kujunemisele ohtlik. Endast lugu pidav inglise härrasmees ei luba endale hommikust kiirustamist. Ta joob rahulikult kohvi või teed ja loeb värskeid ajalehti. Ärgata tuleb nii palju varem, et polekski vaja kiirustada. Kiirustamise järgmine etapp on paanika – tekib tunne, et ei saa hakkama. Paanika mõjub igas eas halvasti, aga vanemas eas on see lausa ohtlik.
Päeva tuleb pikendada hommiku, mitte öö arvel. Aga internetiajastul me istume öösiti üleval ja hommikuti on kiire. Võib õelalt või isegi dissidentlikult vihjata, et poliitilis-olmelises mikrokliimas on kergem manipuleerida rabelevate, kiirustavate, paanitsevate, peataolekus inimestega.
Kuidas kiirustamise ja paanikaga toime tulla?
Tuleb sundida ennast rahulikuks. Alustada päeva sõnadega, et olen ennegi hakkama saanud, saan edaspidi ka. Selmet peeglisse vaadates ütelda, et jube, kui kole ma olen, pilguta endale silma ja ütle, et pole vigagi. Selle asemel, et ütelda teisele, miks ta täna nii halb välja näeb, naerata ja tee kompliment esimesele ettejuhtuvale olendile või iseendale. Me kardame teha komplimente. Selle asemel, et ennast või teisi innustada, külvame kahtlust. Tuleb innustada, sisendada eneseusku. Ei tohi ise ega lasta teistel endale sisendada, et vanadus on surmaeelne seisund. Vanad on aktiivselt oma pikka elu elavad inimesed. See on inimese elujõu, elamise aktiivsuse ja eluhoiakulise optimismi küsimus. Kasulik on jälgida loojuvat päikest, mida minu juures on väga hõlbus teha. Kui päike läheb looja, kulub kümmekond minutit hetkest, mil ketas puudutab silmapiiri ja kaob. Selle aja jooksul me kõik, kes meie majas parasjagu on, vaatame päikeseloojangut ja mõtleme kolme kohustuslikku mõtet: kes mulle täna aitäh ütles ehk kellele ma olen täna head teinud; kellele mina täna aitäh ütlesin ehk kas ma ise märkasin headust; ja kas midagi jäi hinge peale, kas on keegi, kelle käest ma pahandust või tüli andeks ei palunud, ära ei leppinud.
Me oleme harjunud mõtlema suurelt, mõtlema aasta kaupa, kuu kaupa, nädala kaupa, tegema aastaplaane ja kokkuvõtteid, aga elamise ühik on päev. Päikesetõusuga see sünnib ja päikeseloojangul sureb. Tähtis on see, kuidas ma selle ajaühiku olen hea inimesena elanud.
Millal on inimene vana, vanadusele alla andnud?
Inimene elab, täites kolme missioonilist tegutsemiskompleksi: enese eest hoolitsemine, parandamine-korrastamine ja loomine. Kui me vananeme, siis me loobume kõigepealt millegi uue tegemisest, loomisest. See on enesehinnanguline märk lähenevast vanadusest. Kui inimene mõtleb, et pole mingit uut katust vaja, nii kaua, kui mind on, kestab vana küll, kui ta enam ei soovi väravat ega maailma parandada, siis tähendab see, et vanadus on käes.
Kui inimene ei austa enam ennast, kui ta endale lauda ei kata, õhtuni pidžaamas ringi käib, enese eest enam ei hoolitse, siis on ta kaotanud eneseväärikuse, ja edasi ta vegeteerib. Kui lauda kaetakse vaid külalistele, mitte endale, siis ollaksegi vanadusele alla andnud.
Vanaduses ootab inimest ka see, et ta muutub hajameelseks, kaotab asju, unustab. Kas selle vastu on rohtu?
Näiteks tuleb hakata endaga valjusti rääkima. Me oleme kogu elu kuulanud, mida meile öeldakse, ja arvestame sellega. Selle harjumuse järgi oleme valmis kuulama ka seda, mida me ise endale ütleme või mida endal teha käsime. Me mõtleme kiiremini, kui suudame mõtet taibata, kuid valjusti rääkides taltsutab inimene mõtete tormamist. Ka ei unusta me hõlpsasti suulist kinnitust tegevusele, mis on hajameelsuses tavaline. Kui ollakse öelnud, et panen võtmed nagisse, pole hiljem otsides vaja mõelda mitte võtmetele, vaid sellele, mida öeldi.
Kõik otsivad rahu. Kuidas seda leida?
Elus on väga palju ebameeldivaid asju, nii kogu maailmas kui ka lähiümbruses, mis röövivad rahu. Vanas eas on paljude maailmahädade kohta tark endale sisendada, et see pole minu asi. Lähikonna ütlemisi, intriige, teinekord ka soovitusi kuulates aga endamisi öelda, et see pole minu asi õiendada. Valjusti ei tohi, siis läheb sõjaks. Umbes selline on ka juba Moosese-aegne tarkus: et hing oleks rahul, püüa muuta asju, millega sa toime suudad tulla, ja lepi asjadega, millega sa toime tulla ei suuda. Vonnegut pani sinna juurde veel nõude nende vahel vahet teha. Rahu on leppimises. Lepi sellega, mis on. Mitte oludega, vaid endaga oludes. Säilita eneseväärikus ja püüa olla väärikas teiste silmis. Andestamine, andeks palumine, kokkuleppimine ja äraleppimine – need on igasuguse rahu allikad. Nii lihtne see ongi.
TÕNU OTS
Tõnu Ots, sündinud 6. veebruaril 1941, on eesti psühholoog.
Hariduse sai Tartu ülikoolis.
1977–1986 ilmus ajakirjas Noorus rubriik „Vastab dr. Noormann”, mis käsitles enamasti intiimprobleeme.
1995–2000 Lihula gümnaasiumi direktor.
Elab juba palju aastaid Läänemaal Matsalu külas.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Eesti naisvehklejad Doha turniiril 32 parema hulgast edasi ei pääsenud
Urmas Lauri
Naiste epee GP-etapil Dohas on Eesti naisvehklejatest jõudnud 32 parema hulka Irina Embrich, Kristina Kuusk ja Julia Beljajeva. Põhiturniiri avaringis alistasid nad kõik Venemaa esindajad.
Embrich alistas 64 seas Julia Lichagina 15:6, Kuusk Tatjana Andrjušina 15:13 ja Beljajeva oli napilt 14:13 parem Ljubov Šutovast.
64 seas pidid kaotuse vastu võtma nii Nelli Paju kui ka Erika Kirpu. Paju kaotas hiinlannale Nuo Xu`le 5:15 ja Kirpu tulemusega 14:15 poolatarile Anna Mroszczakile.
32 seas oli Irina Embrichi vastaseks Katharine Holmes (USA). Embrich kaotas ühe torkega – 14:15. Ka Julia Beljajeva lautas Man Wai Vivian Kongile (HGK) vaid ühe torkega – 14:15. Kristina Kuusk pidi Violetta Kolobova (RUS) alla vanduma viie torkega, venelanna võittis 15:10.
Fotod: Augusto Bizzi
Irina Embrich.
Julia Beljajeva.
Kristina Kuusk.

fasttext_language: et


maintext:
Ehitusfirma omanik sai naisepeksu eest 1500 eurot trahvi (3)
Lääne Elu
Pärnu maakohtu Haapsalu kohtumajas detsembri algul tehtud otsuse järgi sai ehitusfirma Visionplus omanik Andres Jõgi oma elukaaslase peksmise eest ligi 1500 eurot trahvi.
Peale selle ei tohi Jõgi oma nüüdseks endisele elukaaslasele kahe ja poole aasta jooksul minna lähemale kui 5 meetrit. Samuti keelab kohtu poolt seatud lähenemiskeeld mehel sel ajal oma naisega suhtlemise mistahes viisil: telefonitsi, e-kirja või sotsiaalmeedia vahendusel.
Jõgi ehitusfirma käive oli 2015. aastal ligi 300 000 eurot, teda kaitses kohtus advokaat, kelle tasu maksis Jõgi ise.
Lisaks trahvile peab Jõgi tasuma 645 eurot sunniraha.
Kohtu otsuse järgi peksis Jõgi oma elukaaslast mitu korda, peale kooselu lõppu saatis aga talle SMS-e, milles lubas teda happega visata või veomasinaga otsa sõita. Kohtu otsuse järgi lõi Jõgi oma elukaaslast oktoobris 2012 autos. Nad sõitsid oma kodu poole Herjavas, naine oli roolis, mees aga lõi teda lahtise käega nii tugevalt näkku, et naine sai põsele sinika.
Sügisel 2014 lõi Jõgi elukaaslast kodus kabinetis, ta lohistas naist juustest mööda põrandat ja lõi teda rusikaga mitu korda pähe. Mullu veebruaris peksis Jõgi naist näkku ja pähe. Löögid olid nii tugevad, et naine sai sinikaid ja turseid, huuled olid lõhki.
Mullu märtsis võttis Jõgi kodus kabinetis taas naise ette. Ta haaras tal ühe käega kõrist ja peksis naise pead vastu kivist soemüüri kuni naine vajus põrandale. Seejärel lõi mees naist jalaga.
Mullu mais lõi Jõgi oma naist kodus köögis nii tugevalt näkku, et viimane sai prillhematoomi ehk sinika mõlema silma ümber. Mullu augustis haaras ta naisest taas köögis, hoides üht kätt ümber kõri peksis ta elukaaslase pead vastu külmikut. Mullu oktoobris algas peks taas kodus kabinetis. Jõgi haaras naisel kõri ümbert kinni, lõi ta pead mitu korda vastu kivist soemüüri. Kui naine põgenema sai, siis lõi teda veel jalaga vähemalt kaks korda selga.
Kohtuotsuse järgi Jõgi kooselu naisega lõppes mullu sügisel. Küll aga jätkus ähvardamine. Mullu novembris saatis ta naise telefonile sõnumi: „…hoia teiste asjadest eemale, sest hape pritsib ja jäävad armid….“.
Selle aasta jaanuaris ähvardas ta naisele autoga otsa sõita, saates sõnumi: „Kui veel peaksid ohtlikuid manöövreid autoga tegema siis tea, et ma ei pruugi suure autoga libedaga pidama saada….“.
Jõgi sai karistada kokkuleppemenetluses, mis tähendab, et ta tunnistas end tehtus süüdi.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Risti-Virtsu maanteele tulevad kiiruskaamerad (3)
Kaire Reiljan
Kiiruskaamera. Foto Wikipeedia
Maanteeamet paigaldab järgmisel aastal Lihula lähedale kiiruskaamerad, mis on esimesed Lääne maakonna piires.
Maanteeameti teatel paigaldatakse politsei ettepanekul kaks kiiruskaamerat Risti-Virtsu maantee 40,6–42,7 kilomeetrile.
Vajadusest ohjata Risti-Virtsu maanteel praamile kihutajaid on kohalikud elanikud ja politsei rääkinud juba aastaid. Ühe võimalusena selleks on nähtud kiiruskaamerate paigaldamist.


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Koolispordiliidu laskmisvõistluse võitis Haapsalu põhikool ja Läänemaa ühisgümnaasium
Mati Seppi
Võidukasse LÜG I võistkonda kuulusid Kaisa Kuusik, Martten Tiitsma, Hendry Viira ja Artur Laursoo. Foto: erakogu
Tänavuse õppeaasta Läänemaa koolispordiliidu meistrivõistlustel laskmises osales kümme kooli. Võisteldi kahes vanuserühmas – gümnaasiumiosas ja põhikooliosas. Lisaks peeti arvestust individuaalselt ja võistkondlikult parimatele.
Võistlusel lasti viis lasku lamades spordipüssist. Kui gümnaasiumi osa pidi laskma käe pealt, siis põhikooli vanuserühm võis kasutada tuge.
Seekordsel võistlusel olid võistluste favoriitvõistkonnad hädas oma paremuse maksvusele panekuga. Nii suutis 10.-12.klasside arvestuses Läänemaa ühisgümnaasiumi esindusvõistkond oma kaduma läinud liikme leida alles viimaseks vahetuseks. Nende teine esindus komplekteeris veel viimase minutini oma koosseisu ja Noarootsi gümnaasium ei jätnud seda kasutamata. LÜG II võistkond jäeti hoopis medalita.
10.-12.klasside arvestus
1. LÜG I vk. 197 silma
(Kaisa Kuusik, Martten Tiitsma, Artur Laursoo, Hendry Viira)
2. Haapsalu kutsehariduskeskus 163 silma
(Carolina Kuris, Ekke Alar Toomingas, Eerik Salf, Kaido Kruusamäe)
3. Noarootsi gümnaasium 149 silma
(Daisy Neemrand, Merje Umda, Martin Mutso, Silver Loorens)
Neidude arvestus
1. Kaisa Kuusik (LÜG) 49
2. Sandra Saarniit (LÜG) 47
3. Daisy Neemrand (Noarootsi) 31
Noormeeste arvestus
1.-2. Martten Tiitsma (LÜG) 50 ja Silver Loorens (Noarootsi) 50
3.-4. Hendry Viira (LÜG) 49 ja Artur Laursoo (LÜG) 49
Põhikoolide arvestuses ei suutnud samuti favoriidiseisuses Haapsalu põhikooli esindus oma paremust maksma panna ja jäi neljandaks. Tublilt esines sama kooli teine võistkond. Napilt vaid ühe silmaga kaotas esikoha Taebla gümnaasium.
Põhikoolide arvestus
1. Haapsalu põhikool II vk. 194 silma
(Ketlin Lillepuu, Hannes Bergmann, Johannes Jakobson, Karl Erik Zimmer)
2. Taebla gümnaasium 193 silma
(Anete Loorits, Jander Korpe, Elari Tahvinov, Villem Rehkalt)
3. Haapsalu põhikooli III vk. 190 silma
(Birgitta Vare, Ele-Riin Niit, Liisalota Kroon, Hendrik Astra)
Tüdrukute arvestus
1. Ketlin Lillepuu (Haapsalu PK) 49 silma
2.-3. Anete Loorits (Taebla) ja Birgitta Vare (Haapsalu PK) 48 silma
Poiste arvestus
1.-2. Jander Korpe (Taebla) ja Kristjan Tokko (Ridala) 50 silma
3.-4. Johannes Jakobson ja Hendrik Astra (HPK) 49 silma


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Pääste: süttis ahjule liiga lähedal olnud diivan
Toimetanud Kaire Reiljan
29. detsembril kell veidi enne südaööd sai häirekeskus teate tulekahjust Hanila vallas Mõisakülas. Sündmuskohal selgus, et põlenud oli diivan, mis oli ahjule liiga lähedale. Põlengu said kontrolli alla majaelanikud ise. Päästjad tuulutasid ruumid.


maintext:
Kaitseliit peab pühapäeval lennuväljal talvepäeva (1)
Kaire Reiljan
Naiskodukaitsjad pakkuvad maitsvat sõdurisuppi ka Kaitseliidu talvepäeval. Foto Urmas Lauri
Kaitseliidu Lääne malev taaselustab mõne aasta taguse traditsiooni ja peab pühapäeval Kiltsi lennuväljal taas kogu perele mõeldud üritust Talvepäev Kaitseliiduga.
„Tundus olevat hea üritus Kaitseliidu ja teiste jõustruktuuride tutvustamiseks,” nimetas Kaitseliidu Lääne maleva pealik Rasmus Lippur talvepäeva taaselustamise põhjuse.
Lippuri sõnul on kell 10 algaval üritusel tegemist nii suurtele kui ka väikestele. Tegevust jagub Kiltsi lennuväljal viieks tunniks.
Kes neljaliikmelise võistkonna kokku paneb, võib osaleda võistkondlikul laskevõistlusel. Lippuri sõnul lastakse automaadist AK4, korraga on võistlemas kaks võistkonda. Et õiglasem oleks, võistlevad Kaitseliidu liikmed ja tsiviilisikud eri kategooriates. Lisaks automaadile saab lasta ka sportpüssist ja lapsed saavad proovida õhupüssist laskmist.
Traditsiooniliselt näeb talvepäeval Kaitseliidu relvi ja varustust, kaitseväe Kalevi pataljon toob kohale soomukid, millega saab ka sõita. „Kui ilm lubab, siis tuleb kohale õhuväe helikopter,” ütles Lippur.
Kaitseliidule tulevad appi talvepäeva läbi viima ka päästjad ning politseinikud. Mõlemad ametid toovad kaasa oma tehnikat ning päästjad toovad kaasa konteineri, kus filme näidatakse.
Mitte kõik tegevused, mida pühapäeval lennuväljal teha saab, pole militaarsed. Lippur tõi näiteks, et naiskodukaitsjate juhendamisel saavad lapsed piparkooke kaunistada ja kohale tuleb ka jõuluvana.
Nagu ikka Kaitseliidu ettevõtmistel, pakuvad naiskodukaitsjad ka sõdurisuppi.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Pühade ajal jäävad ära mitmed Hiiumaa liini laevareisid (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Leiger testis 10. detsembril Heltermaa sadamat. Foto: Urmas Lauri
Hiiumaa liinil toimetav TS Laevad teatas, et et pühade ajal on Hiiumaa liini sõiduplaanis muudatused. Muudatused on tingitud sellest, et asendada väiksema nõudlusega reisid aegadega, mil on oodatav nõudlus suurem.
Pühade ajal on Hiiumaa liini sõiduplaanis muudatused: ära jäävad 25. detsembril kell 14:00, 17:30, ja 22:00 väljumised Rohukülast ning 25. detsembril kell 15:45, 19:15, 23:30 väljumised Heltermaalt.
Samuti jäävad ära 27. detsembril kell 8:30 väljumine Rohukülast ja 27. detsembril kell 10:15 väljumine Heltermaalt; 31.12 kell 17:00, 20:30 väljumised Rohukülast ning 31.12 kell 18:45, 22:15 väljumised Heltermaalt.
Lisanduvad 22. detsembril kell 17:30, 23.12 kell 14:30, 26. detsembril kell 14:00 ja 21:00 väljumised Rohukülast ning 22. detsembril kell 19:00, 23.12 kell 16:00, 26.12 kell 15:45 ja 23:30 väljumised Heltermaalt.
Vt ka: "TS Laevad muutis Saaremaa liini pühadeaegset graafikut"


maintext:
Läänemaalt kingikotti: Vildist kübar või naljakad sussid (Kullamaa vald)
Urmas Lauri
Vildist kübarad. Foto: Urmas Lauri
Koluvere külas Oja talus on pisike omamoodi käsitööpood, kust saab jõulukingiks osta uhked vilditud sussid. Kui need ei meeldi, siis on Külliki Nõul pakkuda veel palju muud põnevat.
Kui Ristilt Virtsu poole sõita, siis enne Koluveret juhatab teeviit vasakule, Oja talu käsitööpoodi. Talu väravas tuleb hoog maha võtta, telefon välja otsida ning käsitööpoe numbril helistada. Seepeale tuleb perenaine, kamandab pirakad lambakoerad vait ning juhatab külalise tillukesse poodi.
Seal on uhke kübarate-kaabude riiul, seepe suures valikus, randmesoojendajad, saunamütsid, seebialused, vaibad, preesid ja ka jõuluehted. Kõik on Külliki Nõu enda tehtud asjad.
Vilditud sussid maksavad 25 eurot, vildist padjaümbrised 35 eurot, kübarad-kaabud on 30–40 euroga.
Külliki Nõu on kogu elu teinud käsitööd. Menukamaks peab perenaine oma kübaraid ja kaabusid. Neid on ta viltinud ja vorminud juba 17 aastat. „Kübarad on praegu saadaval Saksamaal kahel jõululaadal ja Tallinnas Raekoja platsil,” ütles Nõu.
Oma poe tegi Külliki Nõu Oja talus lahti pool aastat tagasi. Haapsalus tasub tema tooteid otsida Marimirdi poest.


maintext:
Päästjad avastasid kahes Läänemaa kaubanduskeskuses rikkumisi
Kaire Reiljan
Rannarootsi keskus oli üks kolmest Läänemaa kaubanduskeskustest, mida päästeamet läindu nädalal kontrollis. Foto arhiiv
Päästeameti Lääne päästekeskuse tööttajad kontrollisid läinud nädalal 11 Lääne-Eesti kaubanduskeskust, millest pooltes rikkumisi. Läänemaal kontrolliti kolme keskust, millest rikkumisi avastati kahes.
„Kuna tegemist ei olnud suuremate rikkumistega ja need oli kohe lahendatavad, siis me nimeliselt neid välja ei tooks,” ütles Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais Lääne Elule. Tema sõnul oli Läänemaa rikkumised sarnased teistest Lääne-Eesti kaubanduskeskustes avastatutega — enamasti oli kaupa ladustatud evakuatsiooniteedele ja evakuatsioonitee märgistus jäi kauba või näiteks jõulukaunistuste varju.
„Nii nagu igale hoonele on ette nähtud maksimaalne arv inimesi, kes seal viibida tohivad, on ka ette nähtud evakuatsiooniteed ja -pääsud ning nende laiused. Jälgida tuleb, et neid ei ladustataks kinni ega vähendataks läbipääsude laiust, sinna kaupa paigutades või välja pannes. See on kõik selleks, et kui tekib ootamatu vajadus kõigil korraga hoonest kiiresti väljuda, on see ka võimalik,“ selgitas Lääne päästekeskuse ohutusjärelevalvebüroo juht Indrek Laanepõld põhilisi probleeme, mis kontrollide käigus avastati.
Kuna tegemist ei olnud selliste rikkumistega, mis oleksid vajanud ettekirjutust, anti nende haldajatele suulised korraldused nende kõrvaldamiseks, mis ka koheselt täideti.
Lisaks evakuatsiooniteede läbipääsule kontrolliti ka esmaste kustutusvahendite korrasolekut ja signalisatsioonisüsteemide toimivust. Lisaks jälgiti ka pürotehniliste toodete müügilettide ja müüdavate koguste vastavust nõuetele.
Laanepõllu sõnul ei tohiks just nüüd, kui jõulud ja aastalõpp on kohe käes, inimesi poodlemas ja jõulukinke valimas märgatavalt rohkem ning seetõttu ka kaupa rohkem varuks, ära unustada ohutust.
„Head kaupmehed, soovime südamele panna, et just kunded toovad oma ostudega teile sissetuleku ja leiva lauale. Hooligem siis oma klientidest ka turvalisuse võtmes,“ märkis ohutusjärelevalvebüroo juht.


title: Saxby sadam võib saada uue päästekuuri

maintext:
Saxby sadam võib saada uue päästekuuri
Kaire Reiljan
Saxby sadam enne II maailmasõda, taamal päästepaadikuur. Foto Riguldi/Noarootsi kodukandiühingu arhiiv
Vormsi vallavalitsus algatas Saxby sadama detailplaneeringu, et rajada sinna paadikuur ja slipp, et paati merre lükata.
Vormsi valla kinnisvaraspetsialisti Valvi Sarapuu sõnul on vana päästekuuri alus säilinud ja vanadelt piltidelt on samuti Saxbys asunud päästekuur näha. Tulevikus on kavas Saxbysse paigutada üks Vormsi vabatahtlikule merepäästeseltsile kuuluvaist alustest.
Sarapuu sõnul ehitatakse päästekuur ilmselt valla osalusel ning selle tarvis hakatakse raha otsima.


maintext:
Komisjon: linnujahi piiramiseks on vaja turiste tõhusamalt kontrollida
BNS
Ebaseaduslik linnujaht Kihnul. Foto: Mati Kose
Eesti läänerannikul ja saartel sügisese linnurände ajal peetava massilise ja ebaeetilise linnujahi ohjeldamiseks on vaja seada täiendavaid nõudeid välismaiste jahitunnistuste tunnustamisele ja kontrollida tõhusamalt, kuidas võõrriigi jahimehed nõudeid täidavad, leidis riigikogu keskkonnakomisjon.
Üks lisameede võiks olla näiteks jahiturismi ettevõtete litsentseerimine, et välismaised jahituristid ei saaks tegutseda koordineerimatult, ütles BNS-ile riigikogu keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra.
Vakra sõnul puudutab massiline küttimine just rändveelinde, kes sügisrände ajal peatuvad Eestis ja keda lühikese perioodi jooksul jahitakse suurel hulgal.
“Selle nädala alguses olnud keskkonnakomisjoni istungil leiti, et probleem ei ole niivõrd lindude arvu vähenemises seoses küttimise suurenemisega, kuivõrd probleem on eetiline ning küttida ei tohiks rohkem linde, kui jahimees jõuab ise ära tarvitada. Erilise tähelepanu all oli jahiturism ja välismaalt saabuvad linnukütid, kes ei austa ega pea kinni Eesti jahieetikast,” rääkis Vakra.
Eesti jahimeeste seltsi (EJS) tegevjuht Tõnis Korts ütles BNS-ile, et selts on kaalunud võimalust panna vastutama jahiturismi korraldaja.
“Praegu ei vastuta korraldaja praktiliselt millegi eest ja nii võibki igaüks, ka jahi- ja looduskauge inimene, olla jahiturismi korraldaja,” rääkis Korts. “Ka ei ole nõutud, et jahikorraldaja turisti saadaks. Selline olukord loob võimalused seaduste ja jahinduse hea tava rikkumiseks. Jahiseltsidel ja maaomanikel ei ole võimalik jahituristi kõrval seista ja teda kontrollida. See õigus ja kohustus peab olema jahikorraldajal, kellele kuulub ka jahi eest teenitav tulu.”


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Haapsalu ja Ridala allkirjastasid ühinemislepingu kirikus
Kaie Ilves
Ridala ja Haapsalu ühinemisleping sai allkirjad alla jõuluhõngulises toomkirikus. Arvo Tarmula foto
Täna õhtul kirjutasid Haapsalu ja Ridala juhid Haapsalu toomkirikus alla ühinemislepingule. Seni teadaolevalt on see ainus omavalitsuste ühinemisleping, mis allkirjastati pühakojas.
Leping allkirjastati johannesepäeval, mil 2003. aastast igal aastal antakse üle koguduse teeneterist. Tänavu otsustati see sündmus kui piirkonna sümbol ja märk ühendada Ridala ja Haapsalu ühinemilepingu allkirjastamisega. Haapsalu linnapea urmas Sukles aga nimetas veel teisegi põhjuse.
„Haapsalu ja Ridala on koos eksisteerinud palju aastaid, me oleme üksteisega seotud. Täna allkirjastatava lepinguga muutume me aga täiesti üheks,” ütles Sukles. „Lepingu allkirjastamiseks toomkirikus aga on ka üks väga proosaline põhjus – toomkiriku aknal käib end iga aasta augustis näitamas Ridala vallavanema tütar.”
Ühinemislepingu allkirjastasid Ridala vallavanem Helen Koppa, Ridala vallavolikogu esimees Olev Peetris, Haapsalu linnapea Urmas Sukles ja Haapsalu linnavolikogu esimees Andreas Rahuvarm.
„Loodame, et mõlemad, Haapsalu ja Ridala, võivad tunda end võitjatena,” ütles pärast allkirjastamist EELK piiskop Tiit Salumäe.
„Ühinemine oli ainuõige samm,” märkis enne allkirjastamist Olev Peetris. „On neid, kes ühineda ei tahtnud, nagu on ka neid, kes ühineda tahtsid. Nüüd tuleb julgelt edasi minna. Ei tohi karta.”
Küsimusele, kumb suurema tüki saab, kas Haapsalu või Ridala, vastas Urmas Sukles : „Mõlemad saavad tüki juurde, kuigi Haapsalu ja Ridala olid juba nagunii kokku kasvanud.”
Suklese sõnul on esimesi ühinemise vilju oodata tuleval sügisel, mil tulevad kohalikud valmimised ja uus omavalitsus saab omale uue linnapea.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Säästukaart Pluss on taskus igal kuuendal läänlasel
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Säästukaart Pluss toimib kõigis Eesti tarbijate ühistute kauplustes. Foto Arvo Tarmula
Ühistupoodides toimiv Coop Finantsi maksekaart Säästukaart Pluss on taskus igal kuuendal täisealisel läänlasel.
Üle Eesti on viie aastaga Säästukaart Plussi endale vormistanud rohkem kui 85 000 inimest. Coop Finantsi juhatuse liikme Piret Pauluse sõnul on viie aastaga saavutatud edu taga klientide poolt soojalt vastu võetud lojaalsusprogramm ja lai kaardi kasutamise võrgustik, milleks on kõik 350 ühistukauplust üle Eesti.
Säästukaart Plussiga saab ka kõigist ühistukaupluste kassadest sularaha välja võtta. "Sularaha väljavõtmise võimalus kauplustest võimaldab vähendada inimeste sõltumist pangaautomaatide olemasolust. Tänavu oleme esimese 11 kuuga väljastanud kaupluste kassadest üle 8 miljoni euro sularaha,” ütles Paulus.
Coop Finants on asutatud 2011. aastal. Ettevõte pakub finantsteenuseid tarbijate ühistute kauplustes.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Anni Oraveer sai Põhja-Eesti pimedate ühingu auliikmeks
Tarmo Õuemaa
Anni Oraveer. Foto Arvo Tarmula
Põhja-Eesti pimedate ühing nimetas Haapsalu pimeda kirjaniku Anni Oraveeri 17. detsembril oma auliikmeks.
„Anni Oraveer on läbi elu olnud hästi aktiivne. Viimasel ajal on ta silma paistnud audioraamatute tegemise poolest, mida pimedad saavad arvutist kuulata,” ütles Põhja-Eesti pimedate ühing Janne Jerva.
„Alati lööb kaasa ja annab nõu, tal on oma ettepanekud,” kirjeldas Jerva Anni Oraveeri. Näiteks õppis Anni Oraveer juba suhteliselt eakana kasutama pimedatele kohandatud arvutit. Nüüd suhtleb ta selle abil teistega ja õpetab neidki.
Loomulikult väärib märkimist Oraveer kui kirjanik. Ta on avaldanud novellikogusid Kuusealuse varjunime all.
Haapsalu sotsiaalmaja direktori Serli Küünarpuu sõnul on Anni Oraveer vabatahtlikuna juba mitu aastat vedanud vaegnägijatele heliraamatute sisselugemist ning tema suure töö tulemusel on Eesti pimedate raamatukogusse jõudnud väga palju heliraamatuid. „Anni kaasab lugemisse vabatahtlikke ja organiseerib kogu protsessi. Oleme sotsiaalmajas Anni üle väga uhked ja rõõmsad. Ta väärib sellist tunnustust,” ütles Küünarpuu.
Põhja-Eesti pimedate ühing valis auliikmeid teist aastat. Mullu said tiitli kolm pimedatele abiks olnud nägijat ja tänavu kolm nägemispuudega inimest.


maintext:
Raport: Eestil puudub ammendav pilt oma territoriaalmerel toimuvast
BNS
Piirivalvekaater. Foto. Arvo Tarmula
Eesti merekaitse on koostatud merejulgeolekuraporti kohaselt killustatud kolme asutuse vahel, mis suudavad poolesajast neile seatud ülesandest nõuetekohaselt täita vaid osa, mistõttu Eestil puudub ammendav pilt oma territoriaalmerel toimuvast, kirjutab Postimees.
Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste rakendusuuringute keskuse analüütikute koostatud Eesti esimene põhjalik merejulgeolekuraport tuvastas, et Eesti praegune merekaitse võib toimida küll rahuajal, ent kriisi kõrgemates astmetes lakkaks see töötamast.
Kõik saab alguse puudulikust võimest panna kokku üht mereriigile vajalikumat infot ehk tuvastatud merepilti. Viimane koosneb pealvee-, allvee-, amfiib- ja õhutegevust kujutavast töödeldud infokogumist, mis sisaldab ka geo- ja keskkonnateavet.
Eesti olukord on kõige parem geo- ja keskkonnateabe hankimisel ning ohutu laevaliikluse tagamisel, mis on veeteede ameti ülesanne. Seejuures ei tuvastatud nende töös ühtki võimelünka.
Eestis pole ühemõttelist mereseire ülesannet antud ühelegi asutusele. Seda teeb merepääste ja piirivalve eesmärkidel politsei- ja piirivalveamet (PPA), ent nende toodetav merepilt ei vasta sõjalistele nõuetele. See tähendab, et kui Eesti territoriaalvetes peaks märgatama ohtlikku alust, puudub Eestil võime tuvastada, mis see on ja kus see täpselt asub.
Mereseire on võime, mida erinevalt tulejõust ei saa liitlastelt tellida, vaid selle võime peab iga kaldariik ise omandama. Lisaks puudub Eestil ka võime vaenlase pihta tuld avada.
Raporti kohaselt on riik on küll rea ülesandeid kirja pannud, ent jätnud selgesõnaliselt määramata, milline asutus nende täitmise eest vastutama peaks. Näiteks pole kirjas, kes peaks andma riigile piisava eelhoiatuse merelt lähtuvast sõjalisest ohust. Samuti, milline asutus demonstreerib riigi suveräänsust meie territoriaalmerel või kaitseb seal asuvat kriitilist taristut, nagu kommunikatsiooniliinid või kaablistik.
Mereväe kasutuses olevad võimed rahuldavad praegu vajadusi üksnes väga kitsas võimevaldkonnas, peamiselt miinitõrjes. Allapoole arvestust on mereväe võime avastada nii peal- kui ka allveesihtmärke, neid lokaliseerida ja identifitseerida. Samuti ei suudeta end ründe korral kaitsta.
Veidi parem seis on PPA-ga, mis tuleb talle pandud mereliste ülesannete täitmisega üldjoontes toime. Siiski mitte nõutud mahus, sest juba kriisi eskaleerumise esimeses etapis jääks PPA hätta, seda näiteks relvakonflikti või suurreostuse korral.
PPA-l on puudu eelkõige varustusest. Näiteks on ametil minimaalse viie samatüübilise mitmeotstarbelise laeva asemel olemas neli täiesti erineva karakteristikaga laeva, üks neist väikelaev. Ainult kahel alustest on reostustõrjevõime, aga lokaliseerimis- ja korjevõimekus on täiesti olematud. Samuti eeldaks Eesti mereala suurus kuut helikopterit, olemas on neid aga kolm.
Raporteerijad lisavad, et kui peaks tekkima sõjaolukord, on PPA kohe silmitsi ka õigusliku probleemiga. Kuna mereseire on sõja ajal sõjaline funktsioon, siis peaksid sellega tegelevad isikud olema kombatandid ja laevad sõjalaevad. Eestis teevad seiret aga politseiametnikud ehk mittekombatandid. Sõja korral oleks politseinikud legaalsed sihtmärgid, aga nad ei oma vastupanu osutamiseks vajalikku väljaõpet ja neile ei laiene kombatantide õigused.
Ekspertide hinnangul tuleb merekaitseliste ülesannete praegune jaotus Eestis ümber teha. Selleks töötasid eksperdid välja kolm alternatiivset teed, mille vahel valides või mida kombineerides poliitikud järgnevail aastail esimesed otsused teeks.
Eesti vajab merekaitse võimeaukude lappimiseks töötavat tervikut laevadest, kaldabaasist, juhtimiskeskusest, väljaõppekeskusest, seirevõrgust, kaldal paiknevatest raketipatareidest ning õhukomponendist. Kui palju ja kuhu mingeid võimekandjaid soetada tuleb, sõltub sellest, kuidas asutusi liita.
Uuring tuvastas, et kõige kulukam oleks jätkata eraldi mereväe, PPA ja veeteede ametiga. Optimaalsem oleks koondada merekaitse ülesanded kahte organisatsiooni: jõudu kasutavasse, nagu merevägi ja jõudu mittekasutavasse organisatsiooni, nagu võimalik transpordiamet. Esimese asjana peaks riik aga rajama umbes 20 staatilisest kaldaradari- ja vaatlusjaamast ning vähemalt kolmest liikuvast radari- ja vaatlusjaamast koosneva kaldaseirevõrgu.
Enamiku alternatiivide puhul vajaks riik eesmärkide täitmiseks lisaks vähemalt kolme 75–100 meetri pikkust sõjalaeva, mis suudavad tuvastada sihtmärke ja avada tuld. Lisaks kuni kümmekonda 50–75 meetri pikkust väikest sõjalaeva, mis pikas perspektiivis võiksid asendada praegusi miinijahtijaid, ent kanda laiemat valikut relvasüsteeme.
Samuti peaks õhuvägi saama kõigi mereliste ülesannete täitmiseks vähemalt kolm lennukit ja kuni üheksa helikopterit transpordiks, tuvastuseks ja allveeobjektide tõrjeks.
Kui kalliks Eesti merekaitse ümbertegemine läheb, uuring ei analüüsinud, kuid osa esitatud alternatiividest on uuringu läbiviijate hinnangul Eestile järgmise 15 aasta jooksul kindlasti jõukohased.


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

title: Ann Mari Anupõld: peremehe nägu

maintext:
Ann Mari Anupõld: peremehe nägu
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld
Piirsalu loomaarst
Öeldakse, et koer läheb oma peremehe nägu. Kindlasti olete teiegi vähemalt korra elus kohanud tänaval koera ja inimese kooslust, mis on vägisi muigama pannud. Teinekord on lausa keeruline otsustada, kas koer on läinud omaniku moodi või hakanud omanik ennast koera järgi muutma. Kumb oli enne, kas kana või muna? Kas tõesti lähevad omanikud ja koerad ühte nägu või on see lihtsalt silmapett ja juhuste kokkusattumus?
Tõepoolest on ka teaduslikult tõestatud, et koerad ja nende omanikud võivad väga sarnased olla ja mitte ainult välimuselt, vaid ka käitumiselt. Üks põhjus on kindlasti selles, et inimene valib endale üldjuhul kõrvale ikka sellise koera, mis talle meeldib ja millega ta oskab ennast seostada. Välimiku sarnasus on enamasti just tõukoertel märgatav. Krantsidega on asi keerulisem. Jahimees valib endale jahikoera, väga sportlik inimene sõbruneb mõne enda moodi aktiivse tegelasega ja meilgi liigub linnapildis juba nii mõnigi daam oma käekotikoerakesega. Muidugi on ka erandeid. Nii on koerte ja inimeste komplekte, mida ei oleks elus osanud omavahel seostada.
Mu tuttavate juures kortermajas elab üks julgelt kahemeetrine korvpallur, keda näen alatihti oma Chihuahuat õues jalutamas. Mehe käsi ulatub tervenisti seda kassist väiksemat koera ära peitma. Koera meelest on see kindlasti lahe turvamees, aga ma siiski miskipärast eeldan, et koer oli mõne teise pereliikme esmane valik. Sama ebatõenäoline kombinatsioon on ühel minu vanaema sõbrannal. Tegemist on tõesti peene linnaprouaga. Selline õrnade valgete käte, alati korrektse riietuse ja kontsakingaga. Kujutaksin endale tema koduloomaks mõnda Pärsia kassi või paremal juhul puudlit. Tegelikult on tal aga hoopis üks vähemasti 60kilone ja täiesti arusaamatu põlvnemisega varjupaigast tulnud koer. Bosse on enamasti üleni porine, tolmune, karvane või ilane ja võib kõigest hoolimata oma perenaise armastuses alati kindel olla. Kuigi mulle jääb müsteeriumiks, kuidas see proua nii puhtalt oma koerast mööda ja tänavale pääseb. Ehk on neil sellega seoses mõni trikk.
Miks koerad aga käitumise poolest oma inimestega sarnanevad? Vastus on lihtne. Nad ju õpivad meie reaktsioonidest, harjumustest ja kommetest. See, kas me oleme head suhtlejad või hoiame pigem omaette, kas oleme arglikud või väga pealetükkivad, võib lõpuks peegelduda ka meie neljajalgseis kaaslastes. Kui läheme võõraste pärast pingesse, lähevad ka koerad pingesse. Kui veedame enamiku oma aega aktiivselt, on me koeradki pigem aktiivsed. Kriisioludes rahulikuks jäävate inimeste koerad on aga ka üldjoontes tasakaalukad. Sarnasused lähevad kohati kaugele ning teadlased on võrdlustes esile toonud, et tihtilugu oleme tükk maad rohkem oma koera kui oma elukaaslase moodi. Hirmuäratav, kas pole? Selline väike iseenda koopia kogu aeg kõrval.
Minu koerad on nii erinevad kui öö ja päev, mistõttu tekib tahes-tahtmata küsimus, kumma moodi ma siis rohkem olen. Minu vana krants Tedi on pidanud minuga nüüd juba peaaegu kaheksa aastat aega veetma. Meie kokkusaamine oli rohkem tema kui minu valik. Tal on lootusetult lühikesed jalad ja pikk kere ning saba, mis lehvib kui tuulelipp taga. Talle meeldib hommikuti pikalt magada, tal on aeg-ajalt hüperaktiivsed hood, aga muidu on ta selline mugav. Talle ei meeldi oma asju jagada, võõraste koerte suhtes on ta umbusklik ja käsklustesse suhtub ükskõikselt. Saba liputab siis, kui on lootust midagi saada. Ülejäänud aja on ta pigem sellise tõreda vanamehe moodi. Majapidamises üritab aeg-ajalt juhtimise üle võtta. Seni olen siiski õnneks suutnud kõik tema kodused riigipöörded ennetada.
Minu noor koer Milo on borderkolli ning tema ma valisin endale ise. Oli vahelduseks ju vaja ka mõnd töötavat koera, mitte lihtsalt oma elu elavat kodust Napoleoni. Milo on krooniliselt entusiastlik, õnnelik ja hakkamist täis. Võrdlemisi keeruline on teda ignoreerida ja veel keerulisem mitte ärrituda, kui endal on parasjagu väsimus või paha tuju. Kujutan ette, et ta on nagu see üks laps klassis, kes pidevalt esitab kõige rohkem küsimusi, niheleb ja hüpleb toolil üles-alla ning ringi tormates lükkab teisi lapsi lihtsalt kogemata pikali. Milo ei lase ennast aga neist asjust sugugi häirida. Ta jälitab enda ümber tiirlevaid inimesi lõpmatult optimistlikus veendumuses, et kindlasti kohe nüüd hakkab midagi põnevat juhtuma. Kahe aasta jooksul ei ole ta veel päevakski lootust kaotanud.
Huvitav, kumma moodi ma siis nüüd rohkem olen. Tõre isepäine vanamees või klassi tüütuim hüperaktiivne laps?


authors:
Lääne Elu
Triin Vellemäe
Läänemaa Jk

maintext:
Läänemaa jalgpallipoisid tulid Saue Cupil kolmandaks (1)
Triin Vellemäe, Läänemaa JK
Foto Elen Kuli
Läänemaa jalgpalliklubi 2005. sündinud poisid osalesid läinud nädalavahetusel Sauel peetud siseturniiril. Lisaks Saue Cupi korraldanud Saue jalgpalliklubi enda kolmele võistkonnale olid platsil Kuusalu JK Kalev, Legion Lasnamäe, Vasalemma JK, Kärdla LM ja Läänemaa JK.
Kaheksa võistkonda olid jagatud kahte alagruppi. Läänemaa poiste esimeseks vastaseks tuli Saue JK Punane, keda võideti 1:0. Teine mäng tõi vastaseks Saue JK Musta tiimi, kelle üle saadi ülekaalukas 6:0 võit. Alagrupi viimases kohtumises alistati 3:1 Kuusalu JK Kalev.
Võit kõigis kolmes mängus andis 9 punkti ja esikoha oma alagrupis. Väravaid lõid Läänemaa poisid kolme mängu peale kokku kümme, samal ajal õnnestus vastastel neile lüüa vaid üks värav.
Turniiri edasine kulg viis Läänemaa JK kokku teises alagrupis teisele kohale tulnud Kärdla LM poistega. Mäng lõppes 1:1 viigiga, kuid penaltidega õnnestus võit endale vormistada ülemerenaabritel.
3.-4.koha mängus said läänlased taaskord kokku Kuusalu JK Kalevi eakaaslastega. Ka see mäng jäi normaalajal viiki ja lõpliku paremusjärjestuse panid paika penaltid. Läänemaa Spordikoolis treenivad poisid jäid sel korral peale ning olid tulnud tublile kolmandale kohale.
Võistkonna treeneri Mart Pulsti sõnul oli sel turniiril osalemise peamine eesmärk anda 2005. aastal sündinud poistele võimalus mängida oma õiges vanusegrupis. Kuna enamuse selle treeninggrupi lastest moodustavad 2004. sünniaastaga lapsed, osaletakse nii Eesti noorte meistrivõistlustel kui ka enamikel turniiridel nende jaoks aasta vanemas vanuserühmas, lisas treener.
Läänemaa Jalgpalliklubi esindasid Sander Soome, Sten Veski, Henri Suder, Trevor Uustalu, Rico Kalda, Arseni Hohlatov, Jan-Erik Niit, Aaron Lillemäe ja Robi Suder.


title: Lihula Konsum laienes kolmandiku jagu

maintext:
Lihula Konsum laienes kolmandiku jagu
Kaie Ilves
Konsumi müüja Kelly Gelenitš ütles, et suurt rahvamurdu soodusmüük kokku ei meelitanud. Foto: Urmas Lauri
Täna juurdeehituse valmimise pidu pidanud poes on nüüd 400 meetrit riiulipinda rohkem ja ruumi lahedasti käes.
„Meeldib väga. Ruumi on palju. Käruga on nii mõnus käia,” ütles 70aastane Rita.
Ruumi on uues Konsumis isegi nii palju, et oli kuulda: tuleb kõvasti harjutada, sest esialgu ei ole veel selgeks saanud, kus mis kaup asub, ja kiputakse poes ära eksima.
„Enne sai ikka mõne tuttavaga kokku leppida, et saame poes kokku, aga enam ei saa. Nüüd tuleb kokku leppida, et saame kokku kassa juures, muidu ei leia üksteist üles,” ütles poodi lõunaeinet ostma tulnud Lilia Urb.
Poe avapäeval oli kaup 20 protsenti odavam. Nagu Lihula tarbijate ühistu juht Arvo Miilmets ütles – kingituseks –, sest ostjad kannatasid välja remondiaegse poe, kus oli kaup konteinerites ja midagi õieti üles ei leidnud ning ehitusmehed sebisid igal pool ringi.
Konsumi müüja Kelly Gelenitš ütles, et suurt rahvamurdu soodusmüük kokku ei meelitanud. Vähemalt keskpäevani mitte. Gelenitš oli kassas olnud neli tundi, hommikust peale. „Hommik oli nagu ikka. Nüüd tasapisi on hakanud rahvast tulema. Paljud avastavad alles kassas, et arve on väiksem ja hind arvatust madalam,” ütles Gelenitš.
Pikemalt lugege Lääne Elu homsest paberlehest.
Pilte avamisest saab vaadata siit.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Ristsõna, telekava ja lehm Ljudmilla lastekas ilmuvad teisipäeval
Andrus Karnau
Lääne Elu ristsõna, telekava ja lehm Ljudmilla lasteluuletus koos nuputamisnurgaga ilmuvad teisipäeval.
Trükimasina rikke tõttu oli laupäevane Lääne Elu tavapärase 12 lehekülje asemel 8 lehekülge paks. Toimetusel oli valida, kas ajaleht on õhem või ei ilmu.
Homme on Lääne Elu aga 12 lehekülge, ajalehes on laupäeval ilmumata jäänud lehm Ljudmilla lastekas, ristsõna ja ka telekava.
Head lugemist!
Andrus Karnau, Lääne Elu peatoimetaja


maintext:
Lairibavõrgu paigaldamine läheb odavamaks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna võeti riigikogus vastu seadus, millega vähendatakse sidevõrgu taristu kasutuselevõtukulusid ja sellega aidatakse viia hajaasustega piirkondadesse ülikiire andmesidega internet.
Lairibavõrgu töörühma esimees Andres Metsoja sõnas, et paraku on täna ülikiired ühendused saadaval ainult suurte linnade kortermajades või ärihoonetes. „Maapiirkonnad, eramajad või ettevõtted keskustest eemal peavad leppima eelmisest sajandist pärit ühendustega,“ ütles ta.
Metsoja kommenteeris, et kiire interneti lairiba ligipääsu ja ehitusmaksumust saab oluliselt vähendada võttes kasutusele juba olemasolevad taristud. „Selleks tagatakse täna vastuvõetud seaduse järgi sideettevõtjatele juurdepääs sidevõrgu kasutuselevõtuks sobilikule füüsilisele taristule – mastidele, kaablikanalitele, torudele, kontrollkaevudele, juurdepääsuluukidele, kaablikappidele, antennirajatistele, tornidele ja postidele,“ selgitas ta.
„Järgmise sammuna kavatseb seadusandja täpsustada tingimused sidevõrgu taristu kasutuselevõtuks. Ent veel olulisem on asjaolu, et uues valitsuskoalitsioonis on kokkulepitud ülikiire internetiühenduse viimine ettevõtetesse ja kodudesse saab olema üheks riigi investeeringute prioriteediks. Juurdepääsuvõrkude rajamist toetatakse 10 mln euroga aastas. Seda tingimusel, et sellesse panustavad vähemalt sama palju ka kohalikud omavalitused ja äriettevõtted,“ rääkis Metsoja edasistest plaanidest kiire interneti kättesaadavuse tagamiseks kõigile inimestele.


maintext:
Heategevusprojekt JCI Jõulupuu jõuab esimest korda Läänemaale
Toimetanud Kaire Reiljan
Ettevõtlike Noorte Koja heategevusprojekt „JCI Jõulupuu” jõuab sel aastal esimest korda ka Haapsalu lasteni.
Koostöös Haapsalu linnavalitsusega valiti sel aastal välja 30 last, kellele rõõmu valmistada ja kingitused teha. „Hetkeseisuga on 10 last oma kingid juba saanud ning oleme neile heategijatele südamest tänulikud,” sõnas JCI Haapsalu liige Kätlin Sasse.
Lapsed ja nende kingisoovid on kirjas kodulehel www.jci.ee/joulupuu/haapsalu, kust saab valida, kellele kingitust soovitakse teha. Pakitud ja kingisaaja nimesildiga varustatud kingitus tuleb 15. detsembriks viia Rannarootsi keskuse lillepoes Lillerand asuvasse kogumispunkti.
JCI Jõulupuu projekt on loodud selleks, et tuua jõulurõõmu raskes olukorras olevatesse peredesse, ühendades andjad saajatega. Ürituse õnnestumise aluseks on paljud head inimesed, kes aitavad laste jõulusoovidel täituda.
JCI (Junior Chamber International) ehk Ettevõtlike Noorte Koda on aktiivsete inimesterahvusvaheline võrgustik, mis tegutseb enam kui 100 maailma riigis. JCI pakub oma liikmetele arengukeskkonda oma juhtimisoskuste, sotsiaalse vastutustunde ja rahvusvahelise koostöö arendamiseks, innustades noori inimesi looma positiivset muutust ühiskonnas.
JCI Jõulupuu algatuse paremaks tutvustamiseks valmis koostöös Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudiga sotsiaalreklaam. Heategevusliku teavitusvideo pildikeele autor on Laura-Liis Sisask ning reklaamile andis hääle Margus Saar.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Fotod: auto kihutas Epp Maria galerii uksest sisse
Tarmo Õuemaa
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
2. juuli 2016
Fotod: Hugo Laur
Täna varahommikul juhtus liiklusõnnetus Haapsalu vanalinnas, kus sõiduauto Peugeot 207 kihutas kõnniteele ja sealt Epp Maria galerii ukse sisse.
Varase ärkamisega majaelanik ütles, et kuulis kell 4.01 kärgatust, nagu oleks müristanud ja tundis maja värisemist. "Vaatan aknast välja, tänaval jupid laiali, auto tagumine ots paistab," kirjeldas ta.
Mees läks välja ja kutsus päästeteenistuse. Selleks ajaks juhti enam auto juures polnud. "Auto kõrval seisis üks jopega vend, prillid ees, kes küsis, mis juhtus. Auto kõrvalistmel olid käekell ja autovõtmed istme ees maas," rääkis ta.
Autol tuled vilkusid, aga turvapadjad ei olnud avanenud. "Paistab, et auto tuli linna poolt otse. Ju tõusis jalakäijate tõkkelt lendu vastu posti ja inertsi jõul paiskus galerii uksest sisse. Kiirus pidi küll olema väga suur," ütles majaelanik.


maintext:
Läänemaa ühisgümnaasium asendab ainetunnid nädalaks üldoskuste õppega
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Jõulueelne nädal Läänemaa ühisgümnaasiumis täiesti teistmoodi. Ainetundide asemel keskendutakse üldpädevuste arendamisele. Sõnad kooli õppekavast – kultuuri- ja väärtuspädevus, sotsiaalne ja kodanikupädevus, enesemääratluspädevus, õpipädevus, suhtluspädevus, matemaatika-, loodusteaduste- ja tehnoloogiaalane pädevus, ettevõtlikkuspädevus, digipädevus – saavad tõenäoliselt iga õpilase jaoks sügavama tähenduse.
Toredate tegevuste, huvitavate töötubade, põnevate loengute kaudu jõuab igaüks kuulamise, katsetamise ja arutlemise järel iseendas suurema selguseni.
Nädala kava on kujunenud õpilaste soove arvestades, õpetajate ja kogukonna koostöös ning päeva põhitegevusi arvestades on nädalapäevad saanud nimed: suunavahetuspäev, karjääripäev, kodanikupäev, jõulupäev, kokkuvõttepäev.
Suunavahetuspäeval on kõigil võimalus valida üheks päevaks teise suuna parimaid tegevusi. Karjääripäeval kohtuvad õpilased Elavas Raamatukogus 19 erineva elukutse esindajaga. Kodanikupäeval süvenetakse seadustesse, tarbija õigustesse, rahatarkusesse, politsei, päästeameti ja sotsiaalhoolekande töösse, harjutatakse esmaabi andmist, tutvutakse Haapsalu kirikute ja kogudustega, räägitakse sõltuvusainetest ja alkoholikultuurist ning sellest, kuidas olla õnnelik noor ja siia ilma oodatud.
Neljapäev on pühendatud jõulukommetele, jõululauludele, suupistete tegemisele. Kell 13 on toomkirikus LÜGi õpilaste jõulukontsert ja õhtul pidulik jõuluball.
Nädalasse mahub veel peotantsuharjutusi, jõulukontserdiks ja –balliks valmistumine, avatud vabariigi seminar teemal "Haapsalu 20 aasta pärast. Miks tulla (tagasi) Läänemaale elama?" ja mitmesuguseid töötubasid: psühhodraama, maailma mudeldamine, eksperimenta, kirjandus, maalimine, marmoreerimine ja klaasimaal, fotograafia, maskitegemine ja lilleseade. Nädala kordaminekule aitavad kaasa ligi viiskümmend inimest väljastpoolt kooli. Ootame huvitavat, sisukat ja kasulikku koolinädalat.
Leidi Schmidt, Läänemaa ühisgümnaasiumi direktor


maintext:
Tartus nõudis põleng kahe eaka naise elu
BNS
Tartus sai täna hommikul kuumast tuhast alguse põleng, mis nõudis kahe eaka naise elu.
Kell 7.22 teatati, et Tartus Pärna tänaval tuleb väikse hoovipealse maja katuse alt suitsu. Kohale saabunud päästjad sisenesid majja, mille toast leidsid kaks hukkunud eakat naist. Päästetöö juhi hinnangul oli põleng pikemat aega kestnud, kuid tänu suletud uksele tulekahju ruumist välja ei levinud. Tulekahjus hävis toa sisustus ning vahelakke põles auk. Suitsandurit majast ei leitud.
„Palume tungivalt pöörata tähelepanu oma vanemaealiste lähedaste, tuttavate ja naabrite kodude tuleohutusele ning tuletada neile meelde suitsuanduri vajalikkust,“ rõhutas Lõuna päästekeskuse ennetusbüroo juhataja Arvi Uustalu. „Vanemad inimesed ei tule sageli suitsuanduri paigaldamise või patareide vahetusega üksi toime ning vajavad selleks ka abi.“
Paari meetri kaugusel teistes puitmajades elavate naabrite jaoks oli seekord õnn, et põleng majast välja ei levinud, sest siis oleksid tõenäoliselt süttinud ka nende hooned, lisas Uustalu.
Päästekeskuse menetlusinspektorite esialgsel hinnangul põhjustas tulekahju kilekotiga kapi juurde pandud tuhk, milles olevad kuumad söed süütasid kapi ning riided ning tuli levis sealt edasi voodini.
“Koldest võetud tuhka ei tohi kilekotti mitte mingil juhul panna! Tuhk tuleb panna mittepõlevast materjalist anumasse ning asetada jahtuma süttida võivatest materjalidest eemale. Enne tuha äraviskamist tasub veenduda, et selles hõõguvaid söetükke poleks,” rõhutavad päästjad.
Eelmisel nädalal, 28. novembril süttis Tartus Kastani tänaval äravisatud kuumast tuhast kuur.


authors:
Lääne Elu
Jüri Ratas

maintext:
Jüri Ratas: valitsuse eesmärk on inimeste elukeskkonna parandamine
Jüri Ratas
Jüri Ratas
peaminister, Keskerakond
Kui riigikogu võttis sel suvel vastu haldusreformi seaduse, siis tegelikult algas sellega alles reformi esimene ja ettevalmistav etapp. See seadus pani paika kaks konkreetset põhimõtet – kohalikele omavalitsustele anti aega vabatahtlikuks ühinemiseks 2016. aasta lõpuni ja lubati, et vabatahtlikele ühinejatele maksab valitsus ühinemistoetust.
Nüüd, kus aastavahetus ja etteantud tähtaeg on kätte jõudnud, annavad uudised riigi eri nurkadest kinnitust, et pühadest hoolimata on enamuses omavalitsustes kõige kuumem aeg – edukaid ühinemisläbirääkimisi peavad 80 protsenti linnadest ja valdadest. Ülejäänud on kas juba liitunud, rahvaarvult piisavalt suured või ei osale läbirääkimistel.
Hoolimata kohe-kohe saabuvast vahefinišist ehk vabatahtliku ühinemise tähtaja lõppemisest, on oluline üle korrata, et sellega ei ole reform veel sugugi läbi. Kõik ühinemised jõustuvad tegelikult alles kohalike omavalitsuste valimistega 15. oktoobril 2017.
Milline näeks välja Eesti haldusjaotus tol oktoobripäeval, kui võtta aluseks praegune seis? Sel juhul oleks pärast 2017. aasta valimisi senise 213 omavalitsuse asemel Eestis umbes 75-80 linna ja valda, millest kolmandiku elanike arv ulatuks üle 11 000. Need arvud näitavad, milline on haldusreformi tegelik ulatus. Seetõttu pole ime, et paljude edulugude kõrval on ette tulnud vaidlusi, läbirääkimiste katkemisi, uuesti alustamisi ning ultimaatumeid. Nii mastaapse reformi puhul ei saa ette heita eestlaslikku ettevaatlikkust ja alalhoidlikku kaalumist.
Valitsus on reformi läbiviimiseks pakkunud omavalitsustele igakülgset tuge ning vajadusel vahendamist, et probleemid ja vaidlusküsimused saaksid kõiki pooli rahuldavalt lahendatud. Etteantud tähtaegadest, lubatud toetustest ja probleemide silumisest on ametis oleva valitsuse jaoks märksa olulisem reformi tegelik eesmärk ja sisu – Eesti inimeste elukeskkonna parandamine ning kohalike omavalitsuste võimekuse tõstmine.
Valitsuse eesmärk on välja töötada jätkusuutlik omavalitsusmudel, kus riigi ja omavalitsuste õiguste ning kohustuste osas on sõlmitud selged kokkulepped. Me tahame suurendada kohalike omavalitsuste otsustusõigust ja võimekust pakkuda kvaliteetseid teenuseid kõikjal Eestis. Inimestel on õigus saada avalikke teenuseid sarnasel tasemel hoolimata elukohast, mistõttu vajavad üle vaatamist eelarvetulu jaotamise põhimõtted, et vahed erinevate linnade ja valdade võimalustes ei oleks liialt suured.
Valitsusliidu aluspõhimõtetes on kokku lepitud, et omavalitsuste tulubaasi suurendamiseks tasandatakse kriisi ajal vähendatud kohalike omavalitsustele laekuva tulumaksu osa langust. Seetõttu eraldame omavalitsustele alates 2018. aastast igal aastal 30 miljonit lisaeurot. Lisaks on omavalitsuste tulubaasi täienduseks 2019. aasta riigi eelarvestrateegias ette nähtud veel 15 miljonit eurot ning 2020. aastal 25 miljonit eurot.
Valitsuse jaoks on oluline, et me suudaksime koostöös uute linnade ja valdadega välja töötada uue jätkusuutliku omavalitsusmudeli. Me vajame selget kokkulepet, kuidas jagunevad Eesti elu kujundamisel riigi ja omavalitsuste õigused ja kohustused, mille jaoks on vaja põhjalikult muuta seadusandliku baasi. Omavalitsuste finantsautonoomia täiendavaks suurendamiseks on mõistlik üle vaadata kohalike maksude kogumise võimalused.
Omavalitsuste rolli suurendamiseks on rahandusministeerium teinud ettepaneku anda neile õigus ja võimalus ise korraldada oma piirkonna arendustegevust ning ettevõtluskeskkonda. Samuti on soov laiendada omavalitsuste õigusi korrakaitse ülesannete täitmisel.
Ja see pole veel kaugeltki kõik. Valitsusel on kavas koguda täiendavaid ettepanekuid, millised ülesanded võiks ja peaks kohalikule tasandile üle andma ning mida linnad ja vallad ise kõige enam ootavad ja vajavad, et oma elu paremini korraldada ja inimeste heaolu parandada. Praegu on kõige enam põhjust kaaluda sotsiaal- (nt asenduskodude ja -perede rahastamine, erihoolekandeteenuse korraldamine, puudega inimeste perioodilised toetused, sünnitoetuste väljamaksmine), tervishoiu- (esmatasandi tervishoid) ja hariduse (nt riigi gümnaasiumite ja kutsekoolide ning õpilaste karjäärinõustamise üleandmine), aga ka pääste valdkonna ülesannete võimalikku üle andmist riigilt omavalitsustele.
Mitmed muudatused on ametisolev valitsus juba kokku leppinud. Näiteks 2018. aastast tõstame koolilõuna toetuse ühe euroni (6 miljonit eurot aastas). Samamoodi taastame kõigile 250-eurose matusetoetuse.
Ajakirjanduses on juba palju kajastamist leidnud valitsusliidu kokkulepe, mille kohaselt antakse maakondliku ühistranspordi korraldus koos tänase dotatsiooni ja täiendavate vahenditega üle kohalikele ühistranspordikeskustele või kohalikele omavalitsustele. See tähendab, et haldusreformi läbiviimisega kaasnevad olulised muudatused ühistranspordi korraldamises. Haldusreformi tulemusena saavad kohalikud omavalitused ise määratleda oma vajadused nii konkreetse liinivõrgu kui ka regionaalse tõmbekeskusega seonduvalt.
Kui seni on korraldatud regionaalset bussiühistransporti maakonna halduspiire järgiva loogika kohaselt, siis peagi hakkab veokorraldus lähtuma rohkem sõidunõudlusest ja sel juhul oleks mõistlik ühistransporti korraldada ka maakonnaüleselt. Uus bussiteenuse korraldus peab vastama paremini reisijate huvidele võimaldades tänaseid riiklikke dotatsioone efektiivsemalt kasutada.
Muidugi ei käivitu uus liinivõrk üleöö, ettevalmistust ja üleminekut uuendatud liiniteenindamise põhimõtetele kavandatakse järkjärgult. Valitsusliit on kokku leppinud, et me eraldame maakondliku ühistranspordi korraldamiseks alates 2018. aastast täiendavalt 21 miljonit eurot aastas.
Omaette küsimus, mis on viimased pool aastat laual olnud Kärdlast Põlvani ja Jõhvist Pärnuni, on maavalitsuste saatus. Võin siinkohal kinnitada, et meie ühine otsus on maavalitsustest loobuda ning viime nende ülesanded kohalike omavalitsuste endi ja nende ühisasutuste pädevusse. Maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid antakse aga üle riigiametitele. See ei tähenda mingil juhul otsustusõiguse Tallinnasse koondamist, sest kandev roll jääb just kohaliku tasandi kanda. Ühtlasi oleme otsustanud ka osade riigiasutuste viimise maakondadesse.
Kõigist olulistest ja vajalikest muudatustest räägime juba edaspidi pikemalt ja põhjalikumalt – eeloleval aastavahetusel saab läbi alles haldusreformi esimene etapp ja palju on veel minna. Rõhutan veelkord, et valitsuse jaoks on statistilistest numbritest Eesti haldusjaotuses märksa olulisem haldusreformi sisu.
Lõpetuseks panen kõigile südamele, et kohalik elu algab inimese kodukohast, mitte Stenbocki majast või Riigikogu hoonest. Valitsuse nimel soovin tunnustada kõiki omavalitsuste ühinemistel otseselt või kaudselt osalenud inimesi. Omavalitsustegelasi, omavalitsusliite, planeerijaid, läbirääkijaid, aga laiemalt ka kõiki aktiivselt kaasamõtlevaid kohalikke elanikke ja organisatsioone. Niivõrd suuri ja põhimõttelisi otsuseid saab ja tuleb alati langetada eeskätt kohapeal.


authors:
Lääne Elu
Maret Valdner

maintext:
Kaebusega hiljaks jäädes võib tarbija kaotada oma õigused
Maret Valdner
Kui kauplejalt ostetud toode läheb katki, tuleb tarbijal pretensiooni esitamise õiguse kasutamiseks kinni pidada tähtaegadest. Vastasel juhul ei pruugi tarbijal olla õigus kauplejalt nõuda probleemi lahendamist.
Näiteks ostis tarbija kohvimasina ja paar kuud hiljem tekkisid masina töös tõrked. Kui masinale ei ole tekitatud mehaanilisi vigastusi ning seda on hooldatud ja kasutatud vastavalt kasutusjuhendile, võib tegemist olla tootmisvea või muu lepingutingimustele mittevastavusega. Selliste puuduste eest vastutab kauba müünud ettevõtja.
Tarbijal on oluline teada, et kui tootel olev viga on ilmnenud 2 aasta jooksul alates ostmisest, siis võib ta kasutada seadusest tulenevat pretensiooni esitamise õigust. Selline õigus kehtib nii uue kui ka kasutatud kauba puhul, kui ostjaks on eraisik ja müüjaks ettevõtja. Kui aga müüjaks on eraisik, kes ei tegele majandus- ja kutsetegevusega, on reeglid veidi erinevad.
Sageli võivad kaupleja või tootja poolt asjale antud müügigarantii tähtajad seadusest tulenevatest tähtaegadest erineda, kuid ei saa kunagi kitsendada tarbijale seadusega antud õiguseid. Näiteks kui ostetud kohvimasinale on tootja andnud 1-aastase tähtajaga müügigarantii, millega lubab puudusega toote 5 päeva jooksul asendada, saab tarbija ka pärast garantiiaja lõppu kasutada seadusest tulenevaid õigusi ning pöörduda tootel ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks kaupleja poole.
Kui tarbija on veendunud, et tegemist on tootmisveaga, on tal õigus probleemi lahendamiseks pöörduda esimesel võimalusel pretensiooniga müüja poole. Selleks on tarbijal aega maksimaalselt 2 kuud alates vea ilmnemisest. Kui see aeg on ületatud, siis võib tarbija kaotada seadusest tulenevad õigused nõuda müüjalt vea kõrvaldamist. Üksnes juhul, kui teatamisega hilinemine on mõistlikult vabandatav, saab tarbija nõuda hinna alandamist või kahju hüvitamist, seda tingimusel, et müüja puuduse eest vastutab. Kauplejal on tarbija pretensioonile aega vastata 15 päeva.
Oluline on teada, et kui asja ostust on puuduse ilmnemisel möödunud rohkem kui 6 kuud ja müüja leiab, et ta ei vastuta vea eest, siis tuleb tarbijal endal vea tekkepõhjuseid tõendada vastava eriala spetsialisti juures. Esimese kuue kuu jooksul ilmnenus puuduste tekkepõhjused tuleb aga välja selgitada müüjal ning kanda selleks tehtud kulud.
Sarnaselt kauba müügiga kehtivad samasugused pretensiooni esitamise tähtajad ka töövõtulepingu puhul. Näiteks kui tarbija tellib kauplejalt kohvimasina vigastuse paranduse tasulise tööna (kuna masin sai näiteks kukkudes vigastada) ning 2 aasta jooksul ilmneb, et töö ei teostatud kvaliteetselt, on tarbijal õigus teatada sellest ettevõtjale 2 kuud pärast puudusest teadasaamist.
On igati arusaadav, et taolised probleemid võivad tarbijas pahameelt tekitada, ent lahendusi tuleb esmalt otsida koos kauplejaga. Seadus on mõlemale osapoolele võimaldanud piisavalt aega, et teha oma pöördumine, vastus või lahenduse pakkumine. Praktikas lahenevad probleemid positiivselt eelkõige siis, kui nii tarbija kui kaupleja on hoolsad oma õiguste ja kohustuste osas ning lahendustele meelestatud.
Maret Valdner
tarbijakaitseameti tarbijate teenindustalituse jurist


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Andres Ammas: Keskerakonna valitsus sõidab riigikogust üle (1)
Toimetas Lemmi Kann
Andres Ammas. Foto: arhiiv
Vabaerakonna Riigikogu fraktsiooni aseesimehe Andres Ammase sõnul kopeerib maksumuudatuste kuhjamine ühte eelnõusse reformierakondlikku läbisurumistaktikat, mida uut valitsust juhtiv Keskerakond on varem teravalt kritiseerinud.
„Vabaerakonna hinnangul vähendab selline asjaajamine riigikogu rolli ja tähtsust. Olukord, kus ametnikud peavad valmistama õigusakte ette mõne nädalaga ja Riigikogu liikmetele antakse ettepanekutega tutvumiseks paar päeva, ei ole parlamentaarses vabariigis vastuvõetav. Ülejala asjaajamine ei võimalda muudatuste korralikku arutelu, mille käigus saaks parandada uue koalitsiooni poolt praegu kiirustades tehtavaid vigu. Kobarseadus on halvim viis seadusi teha,“ ütles Vabaerakonna saadik.
Veaks pidas Ammas abikaasade ühise tulumaksu deklaratsiooni võimaluse tühistamist, mis vähendab tulumaksu tagasisaajate hulka. „See on sõnum, et pereväärtused pole uue koalitsiooni prioriteet,“ lisas Ammas.
„Valitsuse maksumuudatuste plaan lööb Vabaerakonna arvates kõige valusamalt endaga hakkama saavate keskmise sissetulekuga perekondade toimetuleku pihta. Kodulaenu intresside maksusoodustuse väga suur vähenemine puudutab eeskätt just selliseid peresid,“ märkis Ammas.
„Lahja ja kange alkoholi aktsiisi vahe vähendamine on positiivne. Laekuv raha tuleb suunata rahapuuduses Haigekassale. Samas on oht, et piirikaubandus kasvab veelgi ja väikesed maapoed kaovad Lõuna-Eestist jäädavalt. Aktsiisidele mõistliku tõusunurga leidmisel tasub kuulata spetsialiste – rahandusministeerium on enne 2015. aastat leidnud, et sobiv oleks kuni 5% aastas,“ ütles Ammas.
„Sotsiaalmaksu langetamine 0,5% võrra tuleb ära jätta. Samas ei tohi ükski idee minna vastuollu seadusloome hea tava või põhiseadusega, seepärast oleks õige oodata sellega 6 kuud, nagu maksumuudatuste puhul varem on kokku lepitud. Muidu kordub Taavi Rõivase nihilistlik stiil, kes ütles haldusreformi õiguslikke probleeme kommenteerides, et põhiseadus ei tohi arengut pidurdada,“ sõnas Andres Ammas.
Sõerd annab tuld
Sarnaselt Vabaerakonnale kritiseerib Keskerakonna juhitud koalitsiooni võtteid ka värske opositsioonierakonnana Reformierakond.
"Kuna meie rahanduskomisjoni esimees vist jätkuvalt ERRi ajakirjanikega ei suhtle, siis edastan siin meediumis infot rahanduskomisjoni tegemiste kohta," kirjutas laupäeval sotsiaalmeedias kunagine rahandusminsiter Aivar Sõerd.
"Eile (reedel – toim.) oli kaks erakorralist istungit ja siin pildil on teine istung, kus Sester näitas 1,5 tunni jooksul seinale illustreerivat pildimaterjali ulatuslike maksumuudatuste kohta. Kell komisjoni seinal on 14.10. Hiljem kell 19.20 laekus meiliaadressile ka kobareelnõu ise, mille väljatrükk mahtus 41 lehele. Materjal vormistatakse sealjuures nn sporditegevuse maksuvabastuse eelnõu (302SE) rahanduskomisjoni poolse muudatusettepanekuna! See tähendab, et tavapärast parlamentaarset menetlust ulatuslike maksumuudatuste üle ei tule ja ka näiteks muudatusettepanekuid esitada ei saa ega pole ka võimalust ministrile riigikogu suures saalis küsimusi esitada," andis Sõerd teada, kuidas uus valitsus maksumuudatusi menetleda kavatseb.
Sõerd märkis, et reedesel arutelul said komisjoni liikmed mõned küsimused küll esitada, aga sisulisi vastuseid polnud lootagi.
"
Reageeringud küsimustele olid üllatavalt üleolevad ja ülbed. Näiteks küsisin, et kuidas keerulise astmelise maksuvaba miinimumi puhul hakkab toimuma tulumaksu jooksev igakuine kinnipidamine, sealjuures juhul kui inimesel on mitu töökohta. Vastus oli, et selleks on lihtsad valemid, millest ka neljaklassilise haridusega õpilased aru saavad. Kui küsisin, et kuidas ulatuslikud aktsiisitõusud mõjutavad üldist maksukoormust, siis minister suunas vastamise ametnikele ja vastus oli, et see pole oluline ja et kui on huvi siis arvutagu küsija see ise välja. Kui jutt oli sotsiaalmaksust, siis minister küsimusele vastamise asemel rääkis madalapalgaliste maksuvabastusest, jne," kirjeldas Sõerd komisjoni tööd.
Täna on ulatuslikud maksumuudatused neljanda punktina rahanduskomisjoni päevakorras ja aega on neile planeeritud täpselt 2 tundi.


maintext:
Riin Alatalu: mõisakoolide tulevik on tume
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Riin Alatalu. Foto keskkonnaamet
Valitsus asub lähipäevil arutama Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) toetusprogrammi uue perioodi raha jaotumise põhimõtteid. Toetusi jagatakse 15 riigile, kes on Euroopa Liiduga ühinenud pärast 2004. aastat, et vähendada nende sotsiaalseid ja majanduslikke erinevusi. Kui seniajani on muinsuskaitse olnud programmist suur kasusaaja, siis nüüd ripub pärandkultuuri rahastamine juuksekarva otsas.
Juba kaks programmiperioodi järjest on kokku ligi 15 miljoni euroga toetatud Eesti mõisakoole. Mõisakoolidest kui hariduse ja ajaproovile vastu pidanud väärtuste erakordsest kombinatsioonist on räägitud-kirjutatud juba palju, kuid ometi on tulevik tume.
Norra toetuste nime all tuntud välisabist on juba kümmekond aastat rahastatud teaduskoostööd ja õpirännet, kuid investeeringuid on jagunud ka mujale, näiteks ökoinnovatsioonile ja veekogude korraldusele. Rahastust on saanud soolise võrdõiguslikkuse valdkond, vägivalla ennetamine, riskilapsed ja -noored ning isegi rahvatervis.
Nüüd on Norra teinud ettepaneku rahastamispõhimõtteid muuta. Raha soovitakse jagama hakata niinimetatud valdkonnaüleste teemade vahel. Need oleksid konkurentsivõime ja teadus, keskkond ja kliima, sotsiaalne kaasatus ja haridus ning kodanikuühiskond.
Kindlasti pole need valikud halvad, kuid paratamatult tooks säärane jaotus kaasa valdkondade vahel konkurentsi, kust väiksemad vennad tõrjutakse kõrvale.
Selline lahendus oleks meie ühise kultuuripärandi jaoks väga ränkade tagajärgedega. Seda enam, et Eestis ei ole planeeritud eraldi ka Euroopa Liidu struktuurifondide raha kultuuripärandi valdkonnale – erinevalt näiteks teadusest, keskkonnast või haridusvaldkonnast. Riigi toetus muinsuskaitsealustele objektidele on aastaid olnud marginaalne, lõppeval aastal oli see vaid 675 000 eurot.
Sarnane ettepanek rahastamispõhimõtete muutmise kohta väikeste erisustega saadeti teadaolevalt kõigile 15 riigile. Raske on kosta kõigi eest, kuid paljud riigid, kellega Eesti ametnikud on konsulteerinud, on kultuuripärandi väljajätmise prioriteetide hulgast häälekalt vaidlustanud. Miks?
Esiteks, põhjendus, et projektide tulemused peavad olema hästi nähtavad, on ebapädev. Just muinsuskaitseprogrammid olnud kõikjal väga selgete ja heade tulemustega ning pälvinud suurt avalikku tähelepanu. Teiseks, kultuuripärand kannatab peaaegu igal pool Euroopas sügava alarahastatuse all, mitte ainult Eestis.
Olukord on seda kummastavam, et eelmistel perioodidel ellu viidud mõisakoolide programmi eest on Eesti nii Brüsselist kui ka norralastelt enestelt ainult kiidusõnu kuulnud. Võime uhkusega peeglisse vaadates öelda, et meie programmi peetakse üheks paremaks, kuna Eesti on oma jõu suunanud kindlale sihtrühmale.
Fokusseerimine aitab saavutada laiemat mõju. Mitmesuguste õppeprogrammide, trükiste ja kasvõi näituste abil kaasati peaaegu kõik Eesti 69 mõisakooli. Siit laienes tähelepanu edasi koolidele, mis ei asu mõisas, ning omakorda mõisatele, kus ei ole kooli. Täie hooga on tööle hakanud näiteks Suuremõisa külastuskeskus, külastajate arv on suurenenud nii Rogosis, Tõstamaal kui ka Kiltsis.
Programmi rahad võivad olla ammu ära kasutatud, kuid uusi järeltegevusi lisandub üha. Korda tehtud mõisakoolidest on kujunenud kogukonna süda, oluline tööandja, tugev identiteedimärk.
Eksib see, kes võrdleb ajalooliste hoonete korrastamist betoonivalamisega. Vastupidi, muinsuskaitse annab aluse Eesti ühele olulisemale majandusharule, turismile.
Eesti väiksemate linnade silma riivavad muinsuskaitsealad ootavad arengutõuget. Välisrahastuse abil saaks seda pakkuda. Kohalikud ettevõtjad võiksid koostöös ametikoolide ja meistritega edendada restaureerimisoskusi, toetada kultuuripärandist lähtuva väikeettevõtlikkuse arendamist paikades, mis võivad muidu elanikest ja ettevõtetest tühjaks joosta. Väikelinnade väärtustamine aitaks seda ära hoida.
See kõik edendab omakorda tööturul hinnatud oskuste õppimist. Meil on ju hulk häid näiteid mõisakoolidega olemas – miks seda võimalust siis mitte taas kasutada!
Muinsuskaitse on säästva arengu lipulaev. Ajaloolised hooned ja keskkond on ressurss. Just neil kaalutlustel on enamik kasusaajaid riike asunud võitlema kultuuripärandi programmide eest. Nii mõnelgi on võit juba taskus, näiteks Rumeenia, Slovakkia ja Bulgaaria on oma läbirääkimised võidukalt lõpetanud. On väga oluline, et ka Eesti seisab kindlameelselt kultuuripärandi programmi eest ja kindlustaks endale sel moel investeeringute jätkumise muinsuskaitse valdkonnas ka eelseisval perioodil. Me ei saa endale riigina lubada, et see oluline valdkond programmist kaob, sest just see valdkond tugevdab ühiskonna väärtushinnanguid ja arendab majandust, mõjutab sotsiaalset ja regionaalset tasakaalu.
Ehk on kultuuripärandi suurem ja teadlikum väärtustamine just see pide, mida üha muutuv ja identiteedikriisis siplev Euroopa praegu enim vajab? 2018. aasta on Euroopa Liidus kultuuripärandi aasta. Selle tähistamine avatakse just Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise ajal tuleva aasta novembris. On märgiline, kui läheme sellele vastu kindla teadmisega, et me hoolime ja väärtustame oma pärandit ning meil on, mida hoida oma järeltulevatele põlvedele ja näidata oma külalistele.
Riin Alatalu, kultuuriministeeriumi mõisakoolide programmi juht


title: Padisel jäi auto ette jalgrattur

maintext:
Padisel jäi auto ette jalgrattur
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile keskpäeval juhtus liiklusõnnetus Padise vallas Pae külas, kus ristmikul põrkasid kokku sõiduauto Citroen Berlingo, mida juhtis 21-aastane mees ja jalgrattaga sõitnud 72-aastane naine. Jalgrattur toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kell 12.14 juhtus liiklusõnnetus Pärnus A.H.Tammsaare puiestee ja Side tänava reguleerimata ristmikul, kus 22-aastane mees sõitis sõiduautoga Ford Transit otsa peateel liikunud sõiduautole Seat Leon, mida juhtis 37-aastane naine. Seati juht toimetati Pärnu haiglasse.
Kell 13.38 toimus liiklusõnnetus Saaremaal Kuressaare-Sääre maantee 9. kilomeetril, kus 82-aastane naine kaldus sõiduautoga Mercedes-Benz C220 teelt välja ja sõiduk rullus üle katuse. Juht toimetati Kuressaare haiglasse.
Kell 13.53 juhtus liiklusõnnetus Tartus Pepleri ja Vanemuise tänava ristmiku juures, kus 54-aastane naine ületas teed selleks mitte ettenähtud kohas ja sai löögi sõiduautolt Mercedes-Benz, mida juhtis 40-aastane naine. Jalakäija toimetati Tartu ülikooli kliinikumi.
Kella 22.22 juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Kopli tänaval Maleva bussipeatuse juures, kus esialgsetel andmetel jooksis 25-aastane mees vastu liikuma hakanud liinibussi ust. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Läänemaa maasikakasvatajad pelgavad Jõgeva müüjat
Kristjan Kosk
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
22. juuni 2016
Maasikakasvatajad Kellian Koit (vasakul) ja Gerli Loorens müüvad omakasvatatud marju Linnamäe teeristi turuplatsil. Foto: Eduard Laur
Kohalikud maasikakasvatajad on hädas Jõgeva talunikuga, kes käib Haapsalu turul müümas maasikaid suurtes kogustes ja kohalikest kasvatajatest odavamalt.
Linnamäe lähedal maasikaid kasvatavad Janek ja Gerli Loorens ning Kellian Koit müüvad oma kasvatatud marjad maha Linnamäe teeristis, kuid nemadki pelgavad Jõgeva maasikamüüjat, kes Haapsalu turu maasikatega üle ujutab. Loorensid küsivad praegu kilo eest viis eurot.
Gerli Loorens rääkis, et Läänemaal võiks olla rohkem kasvatajaid, kes siis oma toodangut siinsamas ka müüks. Gerli ettepanekul saaksid siis kohalikud müüjad turul initsiatiivi haarata ja välismüüjal oleks raskem oma maasikatega konkureerida.
„Praegu müüme Linnamäel viie euroga, kuid kui Jõgeva kasvataja tuleb Haapsalu turule kahe euroga müüma, oleme meiegi sunnitud hinda langetama,” ütles Gerli. Ta lisas, et kogu see töö ja vaev, mis on põllule pandud, ei tasu end kaks eurot kilo müües ära. Loorens tunnistas, et hooaja lõpus on ka nemad siiski sunnitud müüma kahe euroga kilost.
Hind alla viie euro
Jõgeva maasikakasvataja Janika Lindsalu selgitas, et kui tema sõidab Jõgevalt Haapsallu, soovib ta ka kõik kaasavõetud maasikad maha müüa. Lindsalu leidis, et teistel kasvatajatel pole nendega probleeme olnud, nad saavad alati oma kauba müüdud. „Kui meie seal ei käiks, siis uusi kasvatajaid turule ikka ei tuleks, sest siis hõivavad turu hoopiski kokkuostjad,” ütles Lindsalu.
Ta lisas, et isegi kui mõni kasvataja või edasimüüja peaks sellepärast tema peale kuri olema, siis klient hoopis rõõmustab. „Kõige olulisem on siiski ostja rahulolu nii kauba kui ka hinnaga,” ütles Lindsalu.
Lindsalu tuleb Jõgeval kasvatatud maasikat tänavu esimest korda Haapsallu müüma täna. Kilohinda Lindsalu öelda ei osanud, kuid lubas, et see jääb esialgu alla 4 euro ja 50 sendi.
Loorensid on maasikapõllu kõrvale rajanud tiigi ja niisutussüsteemi. Tööd on olnud meeletult palju, rääkis Gerli. Kõik enam kui 10 000 maasikataime on nad käsitsi kolm aastat tagasi istutanud, sügisel lõiganud ja kevadel umbrohust puhastanud. „Korjama hakkame kella kuuest hommikul, et võimalikult vara müüma hakata,” rääkis Gerli.
„Tuleks nüüd veel paar päikesepaistelist ilma, läheks maasikad magusaks ka,” ütles ta. Loorensite maasikad on n-ö talutoodang, mille kasvatamisel ei ole kasutatud kahjurite- ja umbrohutõrjeks kemikaale.
Turg ei võta vastu
Suure osa maasikaid müüvad Loorensid maha Linnamäelt läbisõitjale. Gerli Loorens selgitas, et nende müügipunkt asub nelja tee ristis, kust liigub läbi palju puhkajaid. „Ikka peatuvad ja ostavad paar kilo kaasa,” ütles ta. Seda asjaolu kinnitab ka tõsiasi, et Lääne Elu külastushetkel Linnamäe müügipunktis soetas sealt kasti maasikaid Hiiumaalt Tallinna teel olnud Veljo Viitmann.
Martnas Tammiku talus umbes kahel hektaril maasikaid kasvatav Heiki Kaljusaar rääkis, et kõik tema maasikad lähevad Tallinna. Haapsalu turule ei ole tema arvates maasikaid mõtet viia põhjusel, et Haapsalu turg on liiga väike. Peale selle on Haapsalus ees veel Poola maasikad ja varsti tuleb konkurent Jõgevalt.
Kaljusaare sõnul müüdi reedel Tallinna keskturul Eesti maasikat neli kuni seitse eurot kilogramm. Seda, mis hinnaga kavatseb Kaljusaar maasikaid Tallinnas müüa sel nädalal, ta veel öelda ei osanud. „Arvatavasti sinna vahemikku ta jääb, kuid täpne hind selgub ikka kohapeal,” ütles Kaljusaar.
Martna maasikakasvataja lisas, et kuna kevad oli kuum, läksid õied kiiresti lahti ja nüüd on oodata suurt kogust maasikaid juba enne jaanipäeva. „Ära jõuame korjata, kuid ei tea veel, kuidas turg selle vastu võtab,” muretses Kaljusaar. Ta selgitas, et maasikamoosi keetmise aeg jääb tavapäraselt ikka juulisse.
Läänemaal kasvatud maasikad (t)
2015 3
2014 15
2013 10
2012 9
2011 14
2010 27
2009 87
Allikas: statistikaamet


maintext:
Läänemaalt kingikotti: Pelletikorv Pelle (Hanila)
Kaie Ilves
Pelletikorv. Foto: Urmas Lauri
Pelle pelletikorvid on Kõmsi K.Meti traadivabriku kõige uuem toode. Korv pannakse pelleteid täis, see põleb kuni viis tundi. Süüdata tuleks pealt, kasutades süütevedelikku, kuid sobivad ka süütetabletid või pilpad. Esimestel tundidel põlevad pelletid leegiga, hiljem hõõguvad. Õhku saab tuli korvi põhjas ja külgedel olevaist augukestest. Põlemise ajal pelleteid segada ega juurde lisada ei ole vaja, vastupidi, see võib põlemist takistada ja olla ohtlik. Kui pelletid on põlenud, saab korvi koldest välja võtta. Sobib nii ahju kui ka kaminasse.
K.Meti pelletikorvid on valmistatud kuumakindlast roostevabast terasest. Et küttekoldeid on mitmes suuruses, on eri mõõtu ja kuju ka pelletikorvid: ümar, ovaalne ja kaks kandilist, üks ümarate, teine teravate nurkadega, seitsme-, üheksa- ja kümneliitrised. Pelletikorv maksab 60–80 eurot. Osta saab näiteks Haapsalu Bauhofist.


maintext:
Aastavahetus tuleb tugeva tuule ja vihmasajuga
Urmas Lauri
Ilmateenistuse andmeil on aastavahetusel oodata tugeva tuule ja vihmasajuga ilma, ent pärast seda läheb ilm oluliselt talvisemaks.
Kolmapäevaks (28. detsembriks) tõmbub ilm kargemaks. Venemaale eemalduva madalrõhkkonna järel tugevneb Skandinaavia kohal kõrgrõhuhari. Balti riigid jäävad kahe rõhuala piirimaile, kuhu põhjakaarest kandub külmem ja kuivem õhk. Öösel ja hommikul tuleb kohati lumehooge, saarte rannikul ka vihma. Päeval on saju võimalus väiksem. Puhub tugev loodetuul 7-12, puhanguti 17, rannikul 20, öösel saartel 23, öö hakul vastu Läänemerd kuni 25 m/s, pärastlõunal tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel 0..-2, saartel ja läänerannikul 0..+2°C.
Neljapäeva (29. detsembri) öösel on Baltimaade kohal kõrgrõhuhari, mis rahustab tuule ja hoiab ilma sajuta ning võrdlemisi selge taevaga. Õhutemperatuur langeb -2..-7°C-ni, vaid rannikul jääb 0°C ümbrusse. Samal ajal laieneb Norra merelt Skandinaaviasse uus võimas madalrõhkkond ja selle lõunaserva mööda kandub päeval soojem ja niiskem õhumass ka üle Läänemere. Ennelõuna on sajuta, pärastlõunal sajab siin-seal lörtsi ja vihma. Õhutemperatuur tõuseb Lääne-Eestis 0..+3, Ida-Eestis on veel 0..-3°C, õhtuks tõuseb sealgi üle 0°C.
Reedel (30. detsembril) jääb Läänemere ümbrus madalrõhuala tuulisesse ja sooja lõunaserva. Vahete-vahel sajab nõrka vihma, öösel võib sisemaal sekka ka lörtsi tulla. Edela- ja läänetuule puhanguid on 15 m/s. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul +1..+6°C.
Laupäeval (31. detsembril) liigub Skandinaavia põhjatippu uus madalrõhkkond ja surve Läänemere ümbrusele suureneb. Edela- ja läänetuule puhangud päeval rannikul 18 m/s. Öösel sajab kohati vähest vihma, päeval muutub sadu laialdasemaks ja õhtu on tõenäoliselt vihmane. Õhutemperatuur on +2..+7°C.
Pühapäeval (1. jaanuaril) liigub aktiivne madalrõhkkond edasi üle Botnia põhjatipu Venemaale ja selle serva mööda kandub Eestisse niiskust. Öösel on Eesti kohal soe õhumass ja siin-seal sajab vihma. Puhub väga tugev edelatuul, sisemaalgi võib puhanguid 15, saartel ja läänerannikul 20 m/s olla. Hommikuks peaks tuul veidi nõrgenema. Keskpäevast alates algab aeglane jahedama õhu sissetung ning pärastlõunal tulevad sajud sisemaal juba lörtsina, saartel ja rannikul veel vihmana. Tuul pöördub loodesse. Õhutemperatuur on 0..+5°C, pärastlõunal langeb.
Esmaspäeval (2. jaanuaril) koondub madalrõhkkond Venemaale ja selle lääneserva mööda tungib Eestisse külm õhumass. Aeg-ajalt sajab lörtsi ja lund. Tuul pöördub põhjakaarde ja võib päeval taas tugevneda. Õhutemperatuur on 0..-5°C, õhtupoolikul langeb märgatavalt.
Teisipäeval (3. jaanuaril) eemaldub madalrõhkkond kaugemale Venemaale ja üle Läänemere laieneb kõrgrõhkkonna serv. Kohati sajab lund. Põhjakaare tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel -5..-10, päeval -2..-7°C.


authors:
Lääne Elu
Aidi Vallik

title: Aidi Vallik: uus valitsus - jätame jälgimisele

maintext:
Aidi Vallik: uus valitsus – jätame jälgimisele
Aidi Vallik
Aidi Vallik
kolumnist
Aastatega oleme kõik aru saanud, et reformierakondlik valitsus on tabelitesse kantud arvude põhjal olnud tugev.
Arvude kõrval pole enam silmi jätkunud selle märkamiseks, mis toimub tabelite taga või nende mõjul pärielus. See, et tabelis arvud ilusasti kokku kõlksuvad, ei tähenda, et hariduselus, tervishoius, sotsiaalias jm kõik samamoodi oleks. Vastupidi. Eeskujulikud tabelid pole justkui enam toiminud kodanike huvides. Probleemid äsja nimetatud valdkondades on aina kasvanud, mis omakorda on andnud järjest rohkem põhjust kõnelda valitsuse võõrandumisest kodanikest.
Seetõttu tervitavad väga paljud valitsuse vahetumist. Pealtnäha on tervitamiseks ka põhjust: kümmekonna päevakesega kokku küpsetatud koalitsioonileping näitab, et uus valitsus paikneb vähemalt praegu näoga rahva poole, hoiab piltlikult öeldes lausa silmsidet ega vahi laua peal olevaid tabeleid.
Vastsete koalitsioonipartnerite lepingusse raiutud plaanid on sellised inimnäolised. Kohe näha, et vasakpoolsed, eks ole, eriti tulumaksuvaba miinimumi kergitamine sellisele tasemele, et miinimumilähedaste palkade saajad (keda Eestis on üllatavalt suur protsent) on sellest lausa vabastatud. Tuliseid kirgi on aga kütnud magusate jookide ja uute autode soetamise maksustamine, kuid kõige rohkem veel lahja alkoholi aktsiiside kergitamine väidetavalt sellise määrani, et õlletootjate sõnutsi hakkab meil olema Euroopa kalleim õlu üldse.
Mina oskan siin reaalset võimalikku probleemi kujunemas näha vaid viimasest. Limonaadimaks – nõus. Minu poolest oleks võinud maksu alla lajatada kas või kõik maiustustena kvalifitseeritavad kaubad või tooted, milles on suhkrusisaldus üle 10 protsendi. Kui meil muud tervistkahjustavad käitumised on juba ammugi rõõmsalt ära maksustatud tubaka- ja alkoholiaktsiisiga, siis miks mitte ka suhkrusõltuvuslik käitumine, mis selgelt seisab nii hammaste lagunemise, südame-veresoonkonna haiguste, diabeedi kui ka rasvtõve epideemilise leviku taga.
Automaks – lõpuks ometi. Isegi tagasihoidlikult tehtud, ma ütleks. Muidugi võib vaielda nõrkemiseni, kas maksustada kilovattide või heitgaaside järgi või veel millegi muu põhjal, aga praegune kilovatipõhine arvestus tundub täiesti mõistlik. Meie võrdlemisi heas korras lauskmaateedel ei ole objektiivselt neid keskmisest suuremaid kilovatte üldjuhul ju muuks vaja kui efektseteks möödasõitudeks. Ütlen meelega efektseteks, mitte turvalisemateks. Sest liiklusõnnetuste statistika järgi kalduvad vastassuunavööndites pahandust tegema millegipärast pigem võimsama mootoriga autod.
Õlle ja lahjade (ning värviliste) alkohoolsete jookide (mis irvhammastel ammu lasteviinaks ristitud) maksustamine teeb mind aga praegu kõige ettevaatlikumaks. Mitte sellepärast, et neid poleks pidanud maksustama, vaid sellepärast, et ohjeldamatu hulk Läti maksumärkidega õlletaarat võib mõttetuks muuta meie praeguse keskkonnahoidliku panditaarasüsteemi. Rääkimata neist summadest, mis meie tootjail ja riigil jäävad saamata siin müümata jääva õlle koguse pealt. Läti on päriselt ka nii lähedal, et nutikad pead on juba pannud käima otsebussid Tallinna sadama ja Alko 1000 poodide vahet Iklas ja Valkas. Nii et ma olen skeptiline, kuid täiesti nõus ootama ja vaatama. Jätame jälgimisele.
Uuel valitsusel ei ole kerge, selge see. Vähemalt on nende pürgimustes näha head tahet ja uusi meetodeid oma eesmärkide saavutamiseks. Vähemalt on nad kohe alguses suutnud signaali anda, et üritatakse olla rahva valitsus, valmis dialoogideks ja nägema-kuulma ka seda, mis väljaspool kabinetti asjadest arvatakse ja kuidas tabelisse pandud arvud reaalses elus väljenduvad. Selle signaali kiidan ma heaks. Edasise asjus aga – jätame jälgimisele.


maintext:
Hiiumaa liinil hakkab alates 9. jaanuarist kehtima talvine sõiduplaan
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaev Leiger. Foto: Urmas Lauri
Alates 9. jaanuarist hakkab Rohuküla- Heltermaa liinil kehtima talvine sõiduplaan, mis tähendab, et ühe reisi pikkuseks koos laeva laadimise ja lossimisega on kaks tundi.
TS Laevad müügi- ja teenusevaldkonna juhi Pille Kauberi sõnul tuleb Rohuküla-Heltermaa liinil aasta esimestel kuudel arvestada laevaliikluses keerulisemate ilmastikutingimuste ja võimalike jääoludega, mistõttu on mõnede reiside väljumisaegu muudetud tagamaks sõiduplaani täitmine. „Soodsate ilmaolude korral laevade ülesõiduajad oluliselt ei pikene,“ lisas Kauber.
Talveperioodil on riik tellinud TS Laevadelt nädalas kokku mõlemas suunas 42 reisi ehk 84 ülesõitu.
Pühapäevast neljapäevani on sõiduplaanijärgselt kuus väljumist kummastki sadamast, reedeti seitse ja laupäeviti viis. Sellisel kujul on talvine sõiduplaan kinnitatud esialgu kuni 19. veebruarini.
„Palume reisijatel tutvuda Hiiumaa liini sõidugraafikuga Praamid.ee veebilehel või mobiilirakenduses,“ märkis Pille Kauber.
Hiiumaa liini teenindavad põhilaevana parvlaev Leiger ja lisalaevana Regula. Parvlaeva Leiger maksimaalne mahutavus on 700 reisijat ja 150 sõiduautot ning Regulal 400 reisijat ja 100 sõiduautot.


maintext:
Ühisgümnaasiumi tähetorni pääseb esmaspäeval igaüks
Tarmo Õuemaa
Läänemaa ühisgümnaasium. Foto Arvo Tarmula
Esmaspäeval kell 14.00-16.00 on kõik huvilised oodatud Läänemaa ühisgümnaasiumi tähetorni ja muuseumisse. Avatud uste päevaga tähistab kool Haapsalu eestikeelse gümnaasiumihariduse 98. aastapäeva.
„19. detsembril 1918. asus Anton Üksti juhatama Haapsalu poeglaste gümnaasiumit ja Haapsalu tütarlaste gümnaasiumit,” ütles Läänemaa ühisgümnaasiumi ajalooõpetaja Kalle Lõuna. „Seda loeme eestikeelse gümnaasiumihariduse sünnipäevaks Haapsalus.”
Sel puhul näeb kooli muuseumis näitust eestikeelsest gümnaasiumiharidusest Haapsalus. Kooli katusel taastatud tähetorni saab esmaspäeval samuti iga huviline. „Tähetornist avaneb linnale kahtlemata kõige parem vaade,” ütles Kalle Lõuna.
19. detsembri tähistamine avatud ustega on koolis juba traditsioon. „Igal aastal on endisi õpilasi ja õpetajaid käinud üsna palju. Välja on kujunenud teatud lennud, mis käivad rohkem. Samuti on palju hiljuti lõpetanuid,” ütles Kalle Lõuna.
Kuna kahe aasta pärast tähistab Haapsalu eestikeelne gümnaasium 100. sünnipäeva, on juba ettevalmistamisel juubelikogumik. „Kellel on huvitavaid mälestusi, mõni kaastöö või põnev materjal, võtku meiega ühendust,” ütles Kalle Lõuna.


title: Läänemaalt kingikotti: Vormsi leib

maintext:
Läänemaalt kingikotti: Vormsi leib (2)
Kaire Reiljan
Vormsi leiba valmistab pagar Kersti Viiol. Foto: Arvo Tarmula
Kui vormsilastelt küsida, mis on kohalik toode, mida võiks kingikotti panna, nimetatakse esimese asjana õlut ja leiba. Vormsi õlu on endale juba nime teinud ja jõudnud isegi Tallinki laevadele, kuid seda toodetakse siiski veel mandril. Vormsi leib aga valmib saarel.
„Kohutavalt hea leib on,” kiitis üks vormsilane. Ka Vormsi pagar Kersti Viiol kinnitab, et seni on tagasiside olnud hea.
Vormsi leiva tootmine läks lahti tänavu augustis ja praegu küpsetatakse seda Vormsi kõrtsi Krog nr 14 köögis. Viioli sõnul on jäädud ühe leivasordi juurde. „Meil on juuretise baasil rukkileib, pärmi ei lisata. Leiva sees on ka päevalille- ja kõrvitsaseemneid,” tutvustas Viiol. Päts kaalub 700 grammi.
Vormsi leiba saab osta peamiselt saare kauplusest ja tellimise peale on seda ka mandrile toodud. Kersti Viioli sõnul kulub aga tellimuste laialiveoks terve küpsetuspäev. Seetõttu on nüüd käima läinud koostöö Hingepesa poega Haapsalus, kuhu saadetakse saarelt leiba vähemalt kord nädalas, kolmapäeviti.


maintext:
Lääne-Harju vallast ei pruugi asja saada
Toimetanud Urmas Lauri
Nõva volikogu otsustas oktoobris, et lõpetab Harjumaa poole vaatamise. Tagantjärele targana oli tegemist aruka otsusega, sest Lääne-Harju vallast ei pruugigi asja saada. Foto: Urmas Lauri
Eelmisel kolmapäeval kogunenud Vasalemma volikogu ei kinnitanud nelja omavalitsuse Lääne-Harju vallaks ühinemise lepingut, vahendas Harju Elu.
Ühinemislepingu poolt hääletas viis ja vastu üheksa volikogu liiget. Novembris toimunud rahvaküsitlusel said ülekaalu (63 protsenti poolt, 47 protsenti vastu) suure omavalitsuse loomise pooldajad.
Ainsana on Lääne-Harju valla ühinemise heaks kiitnud Keila vald. Sealne volikogu oli poolt 25. novembril. Rahvaküsitlusel hääletasid ühinemise vastu Padise valla ja Paldiski linna elanikud. Mõlema omavalitsuse volikogud kogunevad lepingut arutama kolmapäeval, 21. detsembril.
11. oktoobril otsustas Nõva vallavolikogu häältega neli poolt ja kolm vastu, et lõpetab ühinemisläbirääkimised Keila vallaga.
Keila vald soovis ühinemisel moodustada Lääne-Harju valla, kuhu oleksid kuulunud Nõva vald Läänemaalt, Keila, Padise ja Vasalemma vald ning Paldiski linn Harjumaalt.
Nõva vald pidas Keilaga samaaegselt ühinemisläbirääkimisi ka Lääne-Nigula vallaga. Ühinemislepingut Lääne-Nigulaga hääletab Nõva volikogu homme.


maintext:
Nädalavahetusel tabati kolm joobes juhti
Kaire Reiljan
Sel nädalavehtusel tabas politsei roolist kolm joobes juhti, kellest ühel oli nn kriminaalne joove.
Laupöeva hommikupoolikul oli Läänemaal operatsioon Kõik puhuvad. Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi Meelis Laurmanni sõnul kontrollisid politseinikud autojuhtide joovet üle kogu maakonna ja puhuma pandi kokku 200 autojuhti, kellest kahel tuvastati alkoholipiirmäära ületamine.
Laurmanni sõnul tabati üks juhtidest Linnamäel, teine Ristil. Ristil tabatud autojuhil puudus ka juhtimisõigus.
Kolmanda roolijoodiku, kellel oli juba nn kriminaalne joove, tabas politsei pühapäeval Ridala vallas.