description: Kuressaare politseijaoskonnas 2013. aastast noorsoopolitseinikuna töötav Minna Raun (pildil) paneb liiklejaile kooliaasta algul südamele: olge tähelepanelikud. Sügise saabudes elavamaks muutuv liiklus nõuab kõigilt liiklejailt suuremat tähelepanelikkust. Tänavad täituvad kooli kiirustavate […]

title: Kooliaasta algus on liiklejate tähelepanelikkuse proovikivi

maintext:
Kuressaare politseijaoskonnas 2013. aastast noorsoopolitseinikuna töötav Minna Raun (pildil) paneb liiklejaile kooliaasta algul südamele: olge tähelepanelikud.
Sügise saabudes elavamaks muutuv liiklus nõuab kõigilt liiklejailt suuremat tähelepanelikkust. Tänavad täituvad kooli kiirustavate õpilastega, ka nendega, kes on seal esmakordselt omapäi.
Mudilane, keda seni on lasteaeda, koju ja trenni viinud vanemad, peab hakkama tänaval liigeldes otsuseid vastu võtma iseseisvalt.
Kooli- ja kodutee muutub oluliselt ohutumaks, kui vanem on lapsega selle korduvalt läbi käinud ja selgitanud võimalikke ohtusid, millele tähelepanu pöörata.
Olge eeskujuks
Vanemad ja kogenumad kaasliiklejad peaksid kriitiliselt hindama oma tegutsemise mõju lastele. Ärge ületage teed selleks mitte ettenähtud kohas, veenduge iga kord sõidutee ületamise ohutuses. Nii olete ka oma liikluskäitumisega noortele vääriliseks eeskujuks.
Sõidutee ohutuks ületamiseks ei piisa vaid teadmisest, et jalakäijal on eesõigus. Lapsele tuleks kodus selgelt lahti rääkida, kuidas sõidutee ohutult ületada ja et eelistada tuleb selleks ettenähtud ülekäiguradasid. Kuigi jalakäijal on ülekäigurajal eesõigus, peab lapsele selgeks tegema, et sõiduteele on palju turvalisem astuda, kui kõik sõidukid on peatunud ja valmis jalakäijat üle tee laskma. Vaatamata jalakäija eesõigusele ülekäigurajal, võib tekkida olukordi, kus sõidukijuht teda mingil põhjusel ei märka.
Sügise saabumisega muutub üha olulisemaks, et jalakäijad oleksid nähtavad ja autojuht märkaks ülekäigurajale lähenevat või sõidutee ületamist ootavat inimest.
On aeg vaadata üle kodused helkurivarud. Pimedal ajal peab helkur olema kinnitatud põlve kõrgusele, et see jääks autode valgusvihku juba piisavalt kaugelt. Helkuri soetamisel tuleks eelistada sertifitseeritud tootjaid, kelle toote töökindluses võib kindel olla.
Lapsele peaks selgitama, kuidas käituda siis, kui ta kuuleb sõiduteele lähenedes operatiivsõiduki sireene. Kui laps sõidab kooli ja/või koju bussiga, on hea üle korrata, et sõidutee ületamine seisva bussi eest on äärmiselt ohtlik. Buss on kõrge ja selle juht ei pruugi last märgata. Ka võib laps sattuda bussist mööduva sõiduki ette, mille juhil ei pruugi jätkuda aega õnnetuse vältimiseks. Hea on, kui laps ei kasuta jalgsi või rattaga liigeldes samaaegselt nutitelefoni. Telefonis kirjutamiseks või sellega helistamiseks peab seisma jääma.
Rattaga sõitjatel tasub silmas pidada, et sõiduvahendil oleks olemas kõik vajalik ohutuks liiklemiseks. Alla 16-aastased lapsed peavad teel jalgrattaga sõites kandma kinnirihmatud kiivrit. Laps, keda vanem sõidutab rattatoolis, peab samuti kiivrit kandma.
Lapsed, kiiver pähe!
Tähtis on meeles pidada, et ülekäigurada jalgrattaga ületades ei ole ratturil teiste liiklejate suhtes eesõigust. Oluliselt ohutum on ületada sõidutee, ratas käekõrval. Aga ka siis tasub kindel olla, et enne ratturi sõiduteele astumist on autod peatunud.
Sõiduaega tuleb planeerida lähtuvalt ohutusest. Sõidukijuhid peavad olema senisest ettevaatlikumad, eriti koolide läheduses. Sõite tuleks planeerida nii, et jaguks aega jalakäijate ohutult üle sõidutee laskmiseks ja ohutu kiiruse valimiseks. Oma lapsi kooli sõidutavad vanemad peaksid enne kooli juurde sõitmist järele uurima, kus on lubatud peatumine ja parkimine. Tasub meeles pidada, et haridusasutuste lähedal liiguvad parkinud või peatunud sõiduautode vahel lapsed, kes võivad ootamatult teele joosta.
Politsei paneb septembri esimestel nädalatel koolide ümbruses liiklusohutuse tagamisele suuremat rõhku. Oma tegevusega püüame koostöös vabatahtlikega juhtida õpilaste ja sõidukijuhtide tähelepanu turvalisele liiklemisele ning proovime jõuda nii paljudesse kohtadesse kui võimalik.
Soovime kõigile ohutut liiklemist ja ilusat kooliaasta algust ning ootame teid peredega 4. septembril Kuressaare politsei- ja päästeühishoone juures toimuvale ohutuspäevale.


description: Kihelkonna kooli õpetaja Liise Kallas avastas enne järjekordse koolipäeva alustamist klassiruumis lilli kastes, et seal on end sisse seadnud “uus õpilane”. Lillepotis varjukannikese sametiste lehtede all jäi talle sõrme alla […]

title: Kihelkonna kooli uus “õpilane” jäi lillepotti magama

maintext:
Kihelkonna kooli õpetaja Liise Kallas avastas enne järjekordse koolipäeva alustamist klassiruumis lilli kastes, et seal on end sisse seadnud “uus õpilane”.
Lillepotis varjukannikese sametiste lehtede all jäi talle sõrme alla veel midagi pehmet. Nimelt katsus õpetaja Kallas enne kastmist järele, kas muld on kuiv või niiske.
Lehtede alla piiludes avastas õpetaja sealt umbes väikese sõrme pikkuse pikutava nahkhiire – pisikese ja armsa, nagu ta ise kinnitas. “Ta tegi silmad lahti ja vaatas mind vastu, aga kuskile asja tal küll ei olnud,” rääkis Liise Kallas, kuidas nahkhiir ei lasknud end torkimisest häirida.
“Magas rahulikult sealsamas edasi ja niimoodi terve päeva. Kõik käisid teda lehtede vahelt veidike piilumas, kuid teda see absoluutselt ei häirinud,” kinnitas õpetaja. Nahkhiir meeldis Kallase sõnul kõigile väga ning lastele meenusid kohe oma vahvad lood, mis nahkhiirtega seotud.
“Osa oli nahkhiirt varem näinud, osa ei olnud. Ka tunnis rääkisime, mis loomad need nahkhiired on, kus elavad, kuidas talvituvad, ja kõik muud teemad tulid meil jooksvalt nahkhiirega seotult.”
Kuna Liise Kallas ei pidanud klassiruumi ja lillepotti pisikesele nahkhiirele kuigi sobivaks elupaigaks, sättis ta teisipäeval end töölt koju asutades lillepoti magava nahkhiirega klassi aknalauale ja jättis akna veidi lahti.
Eile hommikuks oli nahkhiir oma teed läinud. Igaks juhuks kontrollis koolipere ka teised lillepotid üle, kuid nahkhiir oli ilmselt otsustanud kooliskäimise selleks korraks lõpetada.

fasttext_language: et


description: Sel nädalal sõidetav Korsika MM-ralli kujuneb Ott Tänakule ja Raigo Mõlderile tõsiseks väljakutseks. “See on suur väljakutse,” ütles Ott Tänak DMACK-i pressiteate vahendusel. “Ootan seda rallit väga, kuna eelmisel aastal […]

title: Ott Tänak ootab Korsikalt rasket võistlust

maintext:
Sel nädalal sõidetav Korsika MM-ralli kujuneb Ott Tänakule ja Raigo Mõlderile tõsiseks väljakutseks.
“See on suur väljakutse,” ütles Ott Tänak DMACK-i pressiteate vahendusel. “Ootan seda rallit väga, kuna eelmisel aastal oli mul seal raskusi ja sel korral tahan asju teha teisiti. See on raske ralli, aga me vajame ka selliseid võistlusi. Ralli saab olema keeruline ja pikad kiiruskatsed kujunevad tõsiseks väljakutseks.”
DMACK-i tiimi juht Dick Cormack ütles, et tiimina osaletakse sellel rallil esmakordselt ja eeldatavasti ootab ees väljakutseid pakkuv ralli. “Oleme rahul Saksamaal tehtud edusammudega ja kavatseme sealt sammu edasi astuda. Oodata võib väga erinevat ilma ja ootame seda väljakutset väga.”


description: Eile avati uus suursaarte ja mandri vahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteem, kust saab osta pileteid oktoobrikuuks TS Laevad OÜ parvlaevadele. Pileteid on võimalik osta uuest iseteeninduskeskkonnast www.praamid.ee. Eilsest käivitus ka klienditugi, mis […]

title: Laevapileteid saab oktoobriks praamid.ee kaudu

maintext:
Eile avati uus suursaarte ja mandri vahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteem, kust saab osta pileteid oktoobrikuuks TS Laevad OÜ parvlaevadele.
Pileteid on võimalik osta uuest iseteeninduskeskkonnast www.praamid.ee. Eilsest käivitus ka klienditugi, mis töötab iga päev kell 8–20.
TS Laevade müügi- ja teenusevaldkonna juhi Ele Reiljani sõnul lähtuti praamid.ee piletisüsteemi arendamisel sellest, et võrreldes varasema süsteemiga ei võeta kliendilt ühtegi võimalust ära, vaid parandatakse olemasolevaid ja luuakse uusi mugavaid lisavõimalusi.


description: Aste elanikku paneb nördima pooleli jäänud maja, millest on saanud meelispaik lastele ja noortele, kes käivad hoones lisaks muudele keelatud tegevustele lõhkumas ja laamendamas. Tegu on ehitusjärgus majaga, kus on […]

title: Aste kolemaja ohustab lapsi

maintext:
Aste elanikku paneb nördima pooleli jäänud maja, millest on saanud meelispaik lastele ja noortele, kes käivad hoones lisaks muudele keelatud tegevustele lõhkumas ja laamendamas.
Tegu on ehitusjärgus majaga, kus on küll mõned puruks pillutud aknad ja uksed ees, aga majas puuduvad näiteks käsipuud ja rõdupiirded.
Aste elaniku pöördumisest võib välja lugeda, et kolemaja on poolvalmis olekus seisnud juba ligi kümnendi. Ehitis asub kooli, lasteaia ja kaupluse vahetus läheduses ning seal käivad koos lapsed ja noored vanuses 5–25. Kes paneb koolist poppi, kes käib suitsetamas, kes niisama lõhkumas ja turnimas. “Keegi midagi ette ei võta, kui seal õnnetus juhtub,” tundis pöörduja muret.
Aste külavanem Andres Ramst (pildil) sõnas, et on korduvalt käinud maja pärast vallas rääkimas, et midagi ette võetaks. Seni ei ole midagi tehtud ning ta ei tea, mille taga asi seisab.
“Natuke kurb on küll, et midagi ette ei võeta,” lisas ta. Külavanema sõnade kohaselt ei ole ta küll mingisugust kirjalikku pöördumist teinud, aga kuna suhtlus vallaga käib nagunii, on ka see kolemaja teemaks tulnud.
Ramst arvas, et lõputult asi niimoodi jätkuda ei saa. “Kui vald selle ise ära ostaks ja sinna sotsiaalkorterid ehitaks, oleks sellest ka mingit kasu. Aste bussiliiklus linnaga on ju super, poed olemas ja piirkond vaba,” ütles külavanem.
Lääne-Saare valla järelevalvespetsialist Katrin Hämelainen ütles, et Lääne-Saare valla ametnikud tegelevad aktiivselt valla territooriumil asuvate kolemajade kaardistamisega ning seega on ka kõnealune maja taas tähelepanu alla sattunud. Selle probleemidest ollakse teadlikud ning vald on juba omanikule ettekirjutisi teinud, ent paraku on need kirjad tagasi tulnud.
“Ilmselt ei ole majaomanik neid teadlikult avanud, et asjaga mitte tegeleda. Püüame jätkuvalt probleemi lahendada, see hõlmab ka uute ettekirjutiste tegemist majaomanikule,” lisas ta.
Järelevalvespetsialisti sõnul on protsess pikaajaline ning koheseid ja kiireid lahendusi sellise juhtumi puhul kahjuks hetkel ei ole.


description: REEDE, 16. september TEATER Lasteetendus “Killu ja Mürakas” kl 11 Kuressaare linnateatris. Tartu Vilde teatri etendus, Janno Puusepp “Minejad” kl 19 Salme rahvamajas. KINO Komöödia “Ameerika suvi” kl 18 TeatriKinos. […]

title: KUHU MINNA


description: Neli aastakümmet kohtutäituri ametit pidanud Svetlana Põld lahkub 2. septembrist oma ametikohalt. Teda tuleb asendama Rapla kohtutäitur Õnne Pajur. Svetlana Põld asus kohtusüsteemis tööle täpselt 50 aastat tagasi, 1966. aasta […]

title: Ametist lahkus staažikas kohtutäitur

maintext:
Neli aastakümmet kohtutäituri ametit pidanud Svetlana Põld lahkub 2. septembrist oma ametikohalt. Teda tuleb asendama Rapla kohtutäitur Õnne Pajur.
Svetlana Põld asus kohtusüsteemis tööle täpselt 50 aastat tagasi, 1966. aasta 1. septembril. Algul töötas ta tõlgina, seejärel kohtuistungi sekretärina ning 1980. aastal sai temast kohtutäitur.
Oma tööaastate kohta ütles Põld kokkuvõtvalt, et oli nii paremaid kui halvemaid aegu, kuid kohtutäituri töö ning musta masenduse vahele võrdusmärki küll tõmmata ei saa: “See töö on vaheldusrikas, sa kohtad nii paljude erinevate inimestega ja nende probleemidega. Paratamatult tuleb ette ka seda, et kohtutäiturit rünnatakse verbaalselt, mis muidugi teeb haiget.” Samas puutus ta aastate jooksul kokku äärmiselt toredate inimestega ning kaalukauss selle vahel, kui palju kohtutäituri töö pakkus rõõmu ja kurbust, on üsna võrdne.
Kuna kohtutäituri ametiülesannete hulka kuulub riigi nimel materiaalse õigluse maksmapanemine, on tulnud ette ka olukordi, kus inimesed ei mõista, et kohtutäituri huvi on lähtuda seadustest. “Mõned ikka leidsid, et ju see kohtutäitur inimestelt väljanõutud raha endale võtab,” meenutab Põld ja samas märkis, et ümberringi olid tal igati toredad ja toetavad kaaslased. “Miski ei ole mitte kunagi ainult must või valge.”
Svetlana Põllu sõnul läksid need 40 tööaastat kuidagi märkamatult kiiresti ja nüüd tahab ta rohkem aega pühendada iseendale. Kindlasti tahab ta rohkem reisida ja kultuurielu nautida – lugeda, käia teatris ja teha kõike seda, milleks seni pole aega olnud. “Kindlasti leian endale tegevust ja võimalusi vaba aja veetmiseks,” lisas ta ootusärevalt.
Svetlana Põldu tuleb 2. septembrist asendama Rapla kohtutäitur Õnne Pajur, kes asub tööle endise kohtutäituri ruumidesse Lossi tänaval.


description: Oktoobris tunnustatakse maakonna tublimaid tegijaid elukestva õppe ja täiskasvanute koolituse vallas.   Saare maakonna aasta õppijaks valiti tänavu viie kandidaadi hulgast Saaremaa muuseumis IT-spetsialistina töötav Jürje Koert, kes lõpetas Kuressaare täiskasvanute […]

title: Selgusid maakonna tublimad õppijad ja koolitajad

maintext:
Oktoobris tunnustatakse maakonna tublimaid tegijaid elukestva õppe ja täiskasvanute koolituse vallas.
Saare maakonna aasta õppijaks valiti tänavu viie kandidaadi hulgast Saaremaa muuseumis IT-spetsialistina töötav Jürje Koert, kes lõpetas Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi ja alustas sel sügisel õpinguid Tallinna ülikoolis.
“See tiitel oli üsna suur üllatus,” tunnistas Koert Kadi raadio “Keskpäeva” saates. “Ma tõesti ei oska öelda, miks mind välja valiti. Võib-olla sellepärast, et ma nii pika aja järel jälle õpingud käsile võtsin, ning selleks, et teisi innustada ja julgustada.”
Kunagi pooleli jäänud haridustee jätkamine oli Koerti hinnangul ainuõige otsus. “Kool on tõeliselt soe, inimesed on tõeliselt toredad,” kiitis ta Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi.
Sel sügisel alustas Koert Tallinna ülikoolis õpinguid andragoogika erialal.
“Õpin, kuidas õpetada täiskasvanud inimesi ja aidata neil õppida,” lausus ta.
(Aasta õppija 2016 nominendid olid ka OÜ Spordikomitee loojad ja eestvedajad Marit Berendson ja Juhan Mikkor, Tihuse hobuturismitalu kokk-perenaine Anu Kaljuste ning Salme piirkonna eakatele enesetäiendamise võimalusi pakkuva Salme Keskpäevaklubi asutaja Valve Reede.)
Seenior-õppija tiitli pälvis Elve Viljus. “Elve on majandusalase kõrgharidusega ja töötanud pikka aega finantsvaldkonnas ning soovis rakendust leida ka pärast pensionile jäämist,” kommenteeris Saare maakonna täiskasvanud õppija nädala koordinaator Meelis Kaubi.
Aasta koolitaja aunimetus kuulub Irina Arhipovale, kes töötab koolitaja-kutseõpetajana Kuressaare ametikoolis.
(Nominendid olid veel TTÜ Kuressaare kolledžis väikeettevõtlust õpetav Marika Mägi ning Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskuse Osilia juhataja ja täiskasvanute koolitaja Margit Düüna.)
Aasta 2016 koolitussõbralik organisatsioon on Kuressaare gümnaasiumi koolituskeskus Osilia, mis on tegutsenud täiskasvanute koolituskeskusena juba 20 aastat.
Aasta õpitegu on rahvarõiva valmistamise koolitus “Rahvarõivas – puhas ilu”, mille eestvedajad olid Saaremaa Käsitööselts KadakMari MTÜ juhatuse liikmed Imbi Padar ja Mareli Rannap.
(Nominent oli ka Kuressaare täiskasvanute gümnaasiumi juures tegutsev Karjäärikool oma loengutesarjaga.)
Tänavu anti esmakordselt välja ka aasta raamatukogu tiitel. See kuulub Orissaare raamatukogule, mille juhataja on Eha Trumm.


description: Ettevõte on Saaremaa ühe kuulsama mööblieseme – kuurorditooli – tootmise tõsiselt ette võtnud. Edaspidi on plaan teha aastas vähemalt paar tuhat puidust kuurorditooli.   Saaremaa Sepad OÜ müügijuhi Andi Angeli […]

title: Saaremaa Sepad panid käima ajalooga kuurorditoolide tootmise

maintext:
Ettevõte on Saaremaa ühe kuulsama mööblieseme – kuurorditooli – tootmise tõsiselt ette võtnud. Edaspidi on plaan teha aastas vähemalt paar tuhat puidust kuurorditooli.
Saaremaa Sepad OÜ müügijuhi Andi Angeli sõnutsi on nad laias laastus ettevõte, kus hinnatakse vanu asju. “Möödunud aegadest pärit esemetega on aga paraku selline lugu, et neid on kahjuks piiratud koguses,” tunnistas ta. Seega tuleb neid lihtsalt juurde teha.
Hoiavad kui varandust
“Nii on see sepistega ja ka kuurorditooliga. Kellel on kuurorditool kodus olemas, hoiavad seda kui suurt varandust,” kinnitas Angel.
Päris uue asjaga toolide tootmisel nad tema sõnutsi nüüd lagedale tulnud pole. Saaremaa Sepad on tegelikult 1990. aastatel saaremaiseid kuurorditoole korra juba tootnud. “Kuid tookord edenes sepiste turg nii tormiliselt, et puitmööbliga tegelemiseks ei jätkunud mahti,” selgitas Angel. Nüüd alustati toolide tootmist uuesti.
Toole toodetaksegi müügijuhi sõnul praegu Saaremaa Seppade sildi all, eraldi ettevõtet selleks loodud ei ole. Tooliga tulid sepad esmakordselt välja Soomes Habitare sisustusmessil ning see võeti Angeli kinnitusel hästi vastu. “Tooli huvitav ajalugu ja kaunis disain võlusid paljusid,” tõdes ta.
Habitare on üks Skandinaavia suurematest sisekujundusmessidest ning tänavu toimus see 7.–11. septembril. Saaremaa kuulsaimat mööblieset tutvustati seal muu hulgas Soome disaineritele, mööblifirmadele ja sisekujundajatele.
Arvestades, et sel aastal oli messil külastajaid üle 45 000, jagus ka Saaremaa kuurorditoolile tähelepanu korralikult.
Müügijuhi sõnul said nad Soomes toimunud messilt palju edasimüügisoove. Siht tootmise osas on päris uhke – plaan on valmistada vähemalt 2000 tooli aastas.
Toolid kahes seerias
Saaremaa Seppade valmistatavate toolide mõõdud ja proportsioonid põhinevad algupärasel toolil, mis on elanud üle Nõukogude okupatsiooni ning säilinud heas seisukorras tänapäevani.
Seppade kodulehe andmeil on traditsioonilise kuurorditooli seljatugi olnud painutatud kadakast. Tooli pulgad on käsitsi treitud. Tooli tugijalgade süsteem kindlustab selle stabiilsuse ja kestvuse.
Praegu valmistavad Saaremaa Sepad toole kahes seerias: traditsiooniline – vanade mudelite järgi valged, kollakad ja rohekad – ja moodne ehk erkpunased, -sinised ja -kollased.
Toole saab osta ja tellida Saaremaa Seppade kauplustest. Samuti on nende tellimine võimalik veebilehe saaremaatool.com kaudu.
Tooliidee tuli Inglismaalt
Ammu aega tagasi nägid Saaremaa meremehed Inglismaal ilusaid Windsori-tüüpi toole ning nähtut hakati kodumaal järele tegema. Sündis tool, mida tuntakse kui Saaremaa Kuurordi Tool. Sedapidi kirjutatult näeb välja ka kuurorditooli bränd. Tooli hiilgeaeg oli 20. sajandi algus, kui kodus talvituvad meremehed valmistasid ja müüsid neid toole tol ajal tsaaririigis väga kuulsatele kuurortlinnadele: Haapsalu, Pärnu ja Kuressaare mudaravilatele. Veel 20.–30. aastate fotodel on kuurorditoole näha rohkesti kasutusel kuursaalides, vabaõhukohvikutes ja kõlakodade ees. Toolide valmistamine lõppes koos kuurordikultuuri hääbumisega II maailmasõja ajal. Tänapäeval on kuurorditoole vähe alles. Neid, mis on säilinud, hoitakse suure hoolega kui perekonnareliikviaid.
Allikas: saaremaatool.com


description: Nurjunud presidendivalimistest on, mida õppida, leiavad erakondade Saaremaa piirkonna esimehed.    Janne Nurmik, Keskerakonna Saaremaa piirkonna esimees: Laupäevane presidendivalimine näitas kogu ühiskonnale väga selgelt, et Eesti poliitilistes jõududes valitseb rahulolematus, […]

title: Presidendivalimiste õppetund

maintext:
Nurjunud presidendivalimistest on, mida õppida, leiavad erakondade Saaremaa piirkonna esimehed.
Janne Nurmik, Keskerakonna Saaremaa piirkonna esimees:
Laupäevane presidendivalimine näitas kogu ühiskonnale väga selgelt, et Eesti poliitilistes jõududes valitseb rahulolematus, on muutuste ja võimuvõitluse aeg. Nagu nägime, on selles võitluses kasutusel pea kõik relvad alates enesekesksusest ja jäikusest kokkulepetes, lõpetades isikliku solvumise väljendamiseni sõnapidamatuse ja protestimeelsusega. Kogu selle teadmise taustal vähendas aga praegune poliitiline eliit oma niigi nõrka usaldusväärsust rahva silmis veelgi.
Suures plaanis ei juhtu aga Eesti rahva jaoks mitte midagi, et president jäi valijameeste kogus valimata. See ei mõjuta valitsuse töökorraldust ega otsustamiskultuuri.
Sobiva presidendikandidaadi leidmine vajab erakondade vahelist koostööd, paindlikkust ja tasakaalukust.
Valitsuskoalitsiooni koosseisulist muutust ma lähitulevikus ette ei näe. Presidendivalimised ei oma tänases kontekstis selliseks sammuks piisavat mõju.
Mikko Nõukas, Vabaerakonna Saaremaa piirkonna esimees:
Ennustasin, et president seekord valimata jääb, mul on isegi tunnistajad olemas. Minu isiklik arvamus on, et seadust tuleb muuta, kasvõi nii, et tühjad valimisankeedid ei loe. Praegu võib ju öelda, et enamus kaotas. Kus see demokraatia siin siis on? Kuna õppetund oli väga valus, usun, et nüüd keegi siiski valitakse.
Arvan, et uus koalitsioon ei moodustu kohe. Praegu ei juhtu veel midagi, sest kõik on presidendivalimistega hõivatud. Ja kui president on valitud, siis läheb vana kartelli rada edasi.
Jaanis Prii, SDE Saaremaa piirkonna esimees:
Mina olin selliseks valimistulemuseks valmis, see oli seniste arengute põhjal suuresti prognoositav. Oleks kolm suuremat erakonda mõne kandidaadi osas varem kokku leppinud, oleks president ilmselt valitud. Nüüd on riigikogul selg vastu seina – tuleb ju mingisugusele kokkuleppele jõuda.
Ehk tuleks põhiseadust tõesti muuta. Kuidas, ei oska ma praegu öelda, vaatame, kuidas asi seekord laheneb ja eks siis saa edasi mõelda.
Uus koalitsioon on võimalik, aga praegu ma selleks väga suurt põhjust ei näe. See, et presidendivalimine luhtus, ei ole koalitsiooni, vaid praktiliselt kõigi erakondade probleem, kes ei ole suutnud asju omavahel läbi arutada.
Maria Kaljuste, EKRE Saaremaa piirkonna esimees:
Põhiseaduslikus kriisis me ei ole, ei jäänud ka valijameestel töö tegemata. Mina suhtun kujunenud olukorda kaine mõistusega ja optimistlikult. Kui meil siin riigis üldse mingi kriis on, siis on see inimliku poliitilise dialoogi kriis. Nii valitsuse ja inimese vahel kui ka erakondadel omavahel. Leian, et juhtunu on paljude asjade lahendamisel hoopis abiks. Sest niimoodi enam edasi ei saa. EKRE seisukohalt – meie tegime ära oma kohustusliku programmi ja oleme väga õnnelikud, et saime oma inimese üles.
See, et nii paljud tõstsid käed üles, kuna ei olnud kellegi poolt hääletada, oli meeldiv üllatus. Mina arvan: see, et need inimesed jäid valimata, on hea. Nii on läbirääkimised meie jaoks paremad, meiega räägitakse kenamini kui kunagi varem. Esimest korda on tekkinud mingi arutlev dialoog. Nii on meil lootus saada oluliselt parem ühine president, kui see oleks olnud võimalik nende inimeste puhul, kelle vahel seal valida oli.
Selle puuduliku dialoogi ja halva poliitika tulemusena tehakse korrektuurid ära juba nendes erakondades endis. Ma ei ole sada protsenti kindel, kas täna, kus need suured erakonnad on lõhki, et nad on ise valmis midagi muutma.
Uue koalitsiooni moodustamist ei ennusta ma kohe. Esialgu on oodata juhtfiguuride liikumist, alles mõne aja pärast võib järgneda uute liitude moodustumine.


description: Sel septembri pühapäeval on Kuresaare tavatult rahvarohke. Põhjus, miks kodust välja tulla, on paljudel sama – täna ja ainult täna on avatud Kuressaare õunakohvikud. Kui kella poole kahe paiku päeval […]

title: Pannkoogist lõheuhhaani, õunakoogist rääkimata (GALERII)

maintext:
Sel septembri pühapäeval on Kuresaare tavatult rahvarohke. Põhjus, miks kodust välja tulla, on paljudel sama – täna ja ainult täna on avatud Kuressaare õunakohvikud.
Kui kella poole kahe paiku päeval Kungla tänavale jõuame, ootab seal ees üksjagu sagimist. Kes on saabunud kohale autoga, kes rattaga, kes jalutades.
Maja nr 15 hoov ehk kohvik Roheline JÜS on külalisi puupüsti täis. Klientide teenindamiseks on üles seatud koguni kaks letti. Väiksema taga seisavad Loore Kuris ja väike preili Emilie Pink.
„Need iirisemuffinid ja kaerahelbeküpsised on minu tehtud,“ näitab Emilie. Kaerahelbeküpsised õuntega, nagu ka pardimamma šokolaadikoogi, on valmistanud Märt Kuris. „Keegi ei õpetanud, ise oskan,“ kinnitab poiss. Pannkooke on osav noormees valmis soovijale kohe küpsetama – pisike elektripliit on siinsamas ootamas.
Terrassile üles seatud laua taga askeldab müüjana Katrin Kamm, heleroheline põll ees. „Väga palju rahvast on käinud,“ rõõmustab ta. Tänane hitt, vegani õunatort on paraku otsas, aga laud endiselt head-paremat täis: šokolaadimuffinid, juustupulgad, tiramisu, vegani õunakook.
Magusaisule leevendust
Miks on kohviku nimes selline kummaline lühend, JÜS? „Meil on selline sõpruskond, kellega käime matkamas jalgsi ümber Saaremaa,“ selgitab tänase ettevõtmise korraldaja Vello Kaasen. „Avasime selle kohviku, et oma tegevust tutvustada ja toredat päeva nautida.“ Menüügi nuputati välja koos.
Seame sammud veidi eemal, Kungla 11 tegutseva SAAREMAAKERA kohviku poole. Värava juures asutab end parajasti ratta selga istuma Maido Toll. „Sõin kodus soolast, nüüd tulin vaatama, ehk leian midagi head magusat,“ ütleb mees. Maidol on läbi käidud juba viis kohvikut ning magusaisu koogiga pisut leevendust saanud.
Ostjaid teenindaval Karel Lemberil on käed tööd täis. Kõrval seisab tema koolipoisist abiline Mairon Nõgu.
„Õunakooki ja kohvi ostetakse väga palju ning loomulikult pitsat,“ lausub Karel.
Seda, et siinne pitsa on tõepoolest väga maitsev, kinnitavad ka Mele Pesti ja Kristjan Jansen, kes on kohvikusse tulnud koos Marje Pesti ning oma laste Saskia ja Jasperiga.
Mele sõnul on õunakohvikute külastamine hea võimalus Kuressaares uusi ja põnevaid kohti avastada. Kolm kohvikut on neil käidud, aga käia küll ja veel.
Lossihoovi savikojast on täna saanud Emanda Õunakoda. Külalisi – neid on täna paari tunniga käinud juba üle saja – tervitab emand Maila Juns-Veldre isiklikult.
Maila, muide, kannab kohvikute päevaga kenasti sobivaid ehteid, mille on valmistanud nõuka-aegsetest kohvitassidest ja alustaldrikutest.
Maila sõnul on tänase menüü suurimad hitid legendaarne Pepe napoleoni kook ja pannkoogid, mida ta ise küpsetab.
„Pühapäev on ju pannkoogipäev,“ märgib Maila, kes pannkookide juurde pakub omatehtud õuna-vaarikamoosi või õuna-maasikamoosi.
Suur-Sadama 29 tänaval asuva kena kollase maja õuest on täna saanud Riinude kohvik. Selline nimi on kohvikule antud peretütarde Laura Riin ja Eleriin Raamatu järgi. Laud on igasugu hõrgutistest lausa lookas. Vahvlid, õunapommid, toorjuustukook vaarikate ja vaarikamoosiga, valge šokolaadi-mustikamuffinid, õuna-purukook, kookosmakroonid ja palju, palju muud.
Kes hoopis soolast ihkab, võib saada heeringasalatit või hoopis kausitäie kalasuppi – lõheuhhaad. Kokk on siin kohvikus pereema Reelika Rünk. „Ma olen kõigest kodukokk,“ jääb ta tagasihoidlikuks.
Kausitäis uhhaad
Reelika sõnul olid lapsed „süüdi“ selles, et nende koduõuest kohvik sai. „Nemad hakkasid sellest ideest nii kinni, aga kuna see on ikka nii suur ettevõtmine, mõtlesin enne registreerimist ikka päris tükk aega,“ tunnistab ta.
„Väga hea kalasupp on!“ kiidab hoovis laua ääres istuv kolmik – Reet Truuväärt ning Marve ja Jüri Koppel. „Oleme käinud juba nii paljudes kohtades ja aina magusat söönud, süda läks vesiseks,“ lausub Marve.
Uus 45 asuv ÖnneÖun on Seitsmenda Päeva Adventistide vegankohvik. „Vegankohvik sellepärast, et propageerime tervislikku toitumist,“ tähendab koos Elna Mitiga kohvikus toimetav Priit Keel. Külastajal on valida mitut sorti smuutide vahel, samuti leiab laualt soolaseid ja magusaid küpsiseid ja muidugi õunakoogi.
Siinne firmaroog on ahjuõunatort, mida katab kookosvaht. „Ise küpsetame, ahjud kogu aeg töötavad,“ ütleb Keel. Kes soovib, võib kaasa osta karbikese mahefüüsaleid.
Üks hoopis isemoodi miljööga kohvik nimega Kuldrenett asub aga Luha tänaval Metra aukeskuse õuel. Siingi on lett küpsetiste all lookas. Leidub suur hulk magusat kraami, ent kel isu soolase järele, saab seda leevendada lõhepannkoogitordi või suitsukalaga. Kohvi valgendamiseks pakutakse ehtsat talupiima.
Osa koos vanematega kohvikusse saabunud mudilasi mürab kott-toolidel, mis on asetatud punaseks värvitud euroalustest valmistatud laudade äärde. Teised lapsed ootavad kannatlikult järjekorras, et lasta endale näomaaling teha. Kel maaling näos, on oma uue välimuse üle silmnähtavalt õnnelik. Toreda päeva üle muidugi ka.


description: Tänavusel Tartu rallil kaheveoliste kuni 1,6-liitrise mootoriga autode EMV3 arvestuses endale Eesti meistritiitli kindlustanud Miko-Ove Niinemäe tuleb järgmisel nädalal Saaremaal starti Škoda Fabia R5-ga. “Võtame seda rallit kui valmistumist tulevikuks, […]

title: Miko-Ove Niinemäe toob Saaremaal starti R5 võistlusauto

maintext:
Tänavusel Tartu rallil kaheveoliste kuni 1,6-liitrise mootoriga autode EMV3 arvestuses endale Eesti meistritiitli kindlustanud Miko-Ove Niinemäe tuleb järgmisel nädalal Saaremaal starti Škoda Fabia R5-ga.
“Võtame seda rallit kui valmistumist tulevikuks, seega loodame, et saate meid veel R5 roolis näha, kuid hetkel veel midagi lubada ei saa,” ütles Niinemäe Saarte Häälele.
Niinemäe sõnul on Saaremaa rallil peamine eesmärk aru saada R5 olemusest. “Suuri eesmärke me endale seada ei saa, kuna tegemist on pea esimeste kilomeetritega neljarattaveolise autoga. Peamine on nautida,” nentis Miko-Ove Niinemäe.
Niinemäe lisas naljatades, et lihtsam oleks eesmärke seada ta isale Mihkel Niinemäele, sest tema toob Saaremaal starti Miko-Ovele ja tema kaardilugejale Martin Valterile Eesti meistritiitli kindlustanud Peugeot 208 R2.
Järjekorras 49. Silveston Saaremaa ralli toimub 7.–8. oktoobril. Esmaspäevase seisuga on registreerunud juba 95 ekipaaži. Ka Timmu Kõrge ja Kaido Kaubi on Saaremaal taas stardis Ford Fiesta R5 võistlusautoga. Lisaks stardivad R5-ga Kaspar Koitla ja Radik Shaymiev.


description: MTÜ Saarte Kalurite Ühing teeb KIK-i rahalisel toel korda populaarse kalastuskoha Kuressaare külje all Kallaku oja ääres. Mullutu-Loode hoiualal asuv kinnistu kuulub RMK Saaremaa metskonnale, kes on andnud loa arendada […]

title: Kalurite ühing korrastab lahtedevahelise kalapüügikoha

maintext:
MTÜ Saarte Kalurite Ühing teeb KIK-i rahalisel toel korda populaarse kalastuskoha Kuressaare külje all Kallaku oja ääres.
Mullutu-Loode hoiualal asuv kinnistu kuulub RMK Saaremaa metskonnale, kes on andnud loa arendada seal välja harrastuskalurite taristu. Praegu on Suur- ja Linnulahte ühendav Kallaku oja puhastamata ja selle kallastel kasvab lepavõsa.
Projekti üks eestvedaja Hillar Lipp (pildil) enne hanke lõpuleviimist projekti kohta kommentaare anda ei soovinud.
Kalastamisperioodil pargivad harrastuskalurid oma autod Kuressaare ringtee pervele, mis on teistele liiklejatele väga ohtlik. Kalurite ühingu projekt, mida KIK-i keskkonnaprogramm toetab ligi 50 000 euroga, näeb ette olemasoleva tee laiendamist 8–10 meetri ulatuses ja selle äärde parkimiskohtade rajamist 30 sõiduautole.
Kallaku oja puhastatakse mudast ringteest kuni Suurlaheni. Olemasoleva sissesõidutee-poolne kallas puhastatakse roost ja juurestikust, profileeritakse õigesse kaldesse ning kaetakse geotekstiili ja puistekividega. Ojast väljakaevatud muda paigaldatakse vee-erikasutusloas ettenähtud kohta.
Lisaks rajatakse oja kaldale betoonplaatidest nelja meetri laiune paatide veeskamise koht kaldega 1 : 7. Kevadest sügiseni paigaldab Saarte kalurite ühing parkimisala kõrvale WC ja prügikonteineri ja vastutab nende tühjendamise eest.
Kalurite ühing on plaanitud tööde läbiviimiseks korraldanud riigihanke, millele saab pakkumisi esitada 9. septembrini.


description: Virtsu ja Kuivastu liini teenindav parvlaev Hiiumaa suundus kuni septembri lõpuni dokihooldusesse. Väinamere Liinidel teatel toimub laevaliiklus Virtsu-Kuivastu liinil kolmapäevast kuni 30. septembrini vabagraafiku alsel ning sõidavad laevad Ionas ja […]

title: Parvlaev Hiiumaa läks dokihooldusse


description: Salme, Laimjala ja Valjala vallavolikogu valisid oma esindaja septembri lõpus Eesti Vabariigi presidenti valima hakkavasse kogusse. Salmelt läheb presidenti valima vallavolikogu esimees Andrus Raun, kes sai volikogus kaheksa häält kaheksast […]

title: Valijamehed selgusid veel kolmes vallas

maintext:
Salme, Laimjala ja Valjala vallavolikogu valisid oma esindaja septembri lõpus Eesti Vabariigi presidenti valima hakkavasse kogusse.
Salmelt läheb presidenti valima vallavolikogu esimees Andrus Raun, kes sai volikogus kaheksa häält kaheksast võimalikust. Laimjalast läheb presidenti valima vallavolikogu esimees Aarne Lember. Ka tema oli ainus kandidaat, kes volikogus üles seati.
Valjala vallavolikogu otsustas eile saata vabariigi presidenti valima volikogu esimehe Liilia Eensaare.
Eensaare sõnul valimise juures «paleepöördeid» ja liisuheitmisi ette ei võetud ja otsus oli üksmeelne. Oma eelistust volikogu eile veel ei kujundanud. Kõik riigipea kandidaadid ei ole veel ka selgunud ning Eensaare kinnitusel jõuab volikogu oma eelistuse veel välja öelda.
Seni on presidendi valijamehed välja selgitanud Kuressaare linnavolikogu (Jaanus Tamkivi ja Jaanis Prii), Lääne-Saare (Maidu Varik), Orissaare (Marili Niits), Leisi (Andrus Kandimaa), Pihtla (Tiit Kaasik), Kihelkonna (Karl Teär), Torgu (Mihkel Undrest) ja Ruhnu (Heiki Kukk).
Täna valitakse esindajad valimiskogusse Muhus, Mustjalas ja Pöidel.


description: 2013. aastal kirjutas Saarte Hääl, et Tartu kinnisvaraettevõte OÜ Amina plaanib Muratsi külla Kuressaare–Püha–Masa maantee äärde metsasele maa-alale rajada veel ühe elurajooni. Nüüd on ligi 20 hektaril laiuv detailplaneeringuga kaetud […]

title: Muratsi arendusala on 190 000 euroga müügis

maintext:
2013. aastal kirjutas Saarte Hääl, et Tartu kinnisvaraettevõte OÜ Amina plaanib Muratsi külla Kuressaare–Püha–Masa maantee äärde metsasele maa-alale rajada veel ühe elurajooni.
Nüüd on ligi 20 hektaril laiuv detailplaneeringuga kaetud arendusala aga hoopiski müüki pandud.
Läänes Tamme tee kruntidega piirnevatele ning kokku 19,94 hektarit hõlmavatele Kaasiku, Männiranna, Rohumäe ja Liivavälja maaüksusele on Prope Mare Keskkonna Agentuur OÜ koostatud detailplaneeringu järgi kavandatud 31 krunti, neist 23 üksikelamumaa krundid ja üks krunt on külaplatsi tarvis.
Ülejäänud krundid on mõeldud metsamaa jaoks ning tee, kergliiklustee, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni jaoks. Samuti on maa-alale kavandatud rohevõrgustik. Mingite töödega kõnealusel maatükil alustatud ei ole, samuti pole seni rajatud kommunikatsioone.
Mis puutub elamumaa kruntidesse, on kinnisvara müügiga tegeleva Uus Maa Kinnisvara Kuressaare büroo juhataja Riho Mõisaääre (pildil) info kohaselt lubatud hoonete maksimaalne arv krundil kokku kolm ehk elamu koos kahe kõrvalhoonega. Lubatud on seejuures ka kahekorruseline hoone, mis on maksimaalselt üheksa meetri kõrgune.
Mõisaääre sõnul on arendusala müügis augusti lõpust alates. Otsus arendus müüki panna tekkis omanikul maakleri sõnutsi seoses kinnisvaraturu elavnemisega. „Pakkumine on olnud avalik väga lühikest aega ja kindlat huvilist hetkel veel ei ole,“ märkis Mõisaäär.


description: Foto: MARIE Print PDF

title: Sügis paitab kodulinna


description: Hea apteeker on hooliv abiline tervenemise teel. Just selline inimene on oodatud proviisoriks või farmatseudiks Saare Selveris tegutsevasse Südameapteeki. “Meie perega ühinema on oodatud inimene, kes teeb oma tööd südamega […]

title: Hooliv apteeker teeb oma tööd südamega

maintext:
Hea apteeker on hooliv abiline tervenemise teel. Just selline inimene on oodatud proviisoriks või farmatseudiks Saare Selveris tegutsevasse Südameapteeki.
“Meie perega ühinema on oodatud inimene, kes teeb oma tööd südamega ja pühendunult, kellele meeldib inimesi nõustada ja olla paranemise teel nende kaaslane,” ütleb Pharma Holding OÜ Lääne piirkonnajuht Heli Pilar.
Tema sõnul peab ettevõte oma töötajate puhul oluliseks selliseid väärtusi nagu professionaalsus, pühendumus ja teotahe.
Töö vaheldusrikas ja huvitav
Mis vahe on proviisoril ja farmatseudil? “Proviisor on akadeemilise kõrgharidusega farmaatsiaala spetsialist, kes on lõpetanud Tartu ülikooli arstiteaduskonna farmaatsiainstituudi,” selgitab Pilar. Farmatseut on aga kutse- või rakenduskõrgharidusega spetsialist farmaatsia alal. “Mõlemas ametis on oluline soov anda oma panus inimeste tervise edendamisse,” märgib Pilar.
On ütlematagi selge, et töö apteegis nõuab tegijalt täpsust, vastutustunnet, head suhtlemisoskust, empaatia- ja analüüsivõimet.
“Töö sisu on ravimite väljastamine koos info andmisega nende koos- ja kõrvaltoimetest, selgitamine, mida klient vajab, nõustamine tervisetoodete ja toidulisandite osas,” loetleb Pilar. “Meie apteekrite suured abilised on sõbralikud ja abivalmis klienditeenindajad, kes aitavad tegeleda kõige tähtsama – nõustamisega,” lisab ta.
Muide, Südameapteegis on proviisoril/farmatseudil nõustamisel veel üks oluline, elektrooniline abimees e-proviisor.
Saare Selveri Südameapteegis asub nõustamiskabinet, kus apteeker-nõustaja mõõdab soovijatel erinevaid tervisenäitajaid – veresuhkrut, üldkolesterooli, hemoglobiini. Samuti on võimalik mõõta kehakoostist ja teha nahadiagnostikat. Seega on töö vaheldusrikas ja huvitav. Muide, apteeker-nõustajaks on võimalik õppida sisekoolituse raames.
Kuna apteek on avatud ka õhtuti ja nädalavahetustel, toimub töö graafiku alusel.
Mida on Südameapteegil uuele spetsialistile pakkuda? Heli Pilari sõnul on väga oluline toetada töötaja arengut ning elukestev õpe on ettevõttes kõrges hinnas. “Meie töötajail on võimalik end järjepidevalt täiendada Pharma Akadeemia koolitusprogrammi kaudu,” lausub ta.
Töötajaid koolitatakse toodete, teeninduse ja nõustamise alal, samuti kutsutakse esinema arste ja teisi spetsialiste.
Ettevõte peab tähtsaks ka oma töötajate tunnustamist. “Väärtustame kõige tublimaid, anname igal aastal lisapuhkust ja tähistame tööjuubeleid,” loetleb Pilar, lisades, et firmal on oma tunnustamissüsteem.
Samuti korraldatakse kaks korda aastas – suvel ja uue aasta algul – ühisüritusi, kuhu tullakse kokku üle Eesti ning kus tegeletakse nii töiste teemadega kui lahutatakse ka meelt. Neist koosviibimistest saavad osa võtta kõik Südameapteegi töötajad.
Heli Pilari kinnitusel väärtustab Südameapteek oma töötajate peret ja lähedasi. Nii toetatakse töötajat lapse sünni ja teiste isikliku elu rõõmsate sündmuste puhul. “Kõik meie töötajate lapsed saavad jõulukingituse,” toob Pilar näite.
Palk suurem Eesti keskmisest
Loomulik on, et apteek peab oluliseks oma töötajate head tervist. Nii toetab ettevõte osalemist tervise- ja spordiüritustel ning laseb regulaarselt kontrollida oma töötajate tervist.
Proviisori/farmatseudi palgast rääkides kinnitab Pilar, et ettevõte maksab töö eest õiglast tasu. “Meil on selge tasustamispoliitika, et pakkuda töötajatele kindlustunnet ja kasvatada motivatsiooni.” Tema kinnitusel on apteekri palk Eesti keskmisest kindlasti suurem ja sellele lisandub tulemustasu.
Praeguseks kuulub Südameapteegi ketti 75 apteeki üle Eesti. “Uus inimene saab osaks suurest Südameapteegi perest, kuhu kuulub juba üle 340 töötaja,” lausub Heli Pilar.
Kuressaares tegutseb Südameapteek kahes kohas: möödunud aasta aprillis avati uksed Saare Selveris, novembris aga haigla ruumes. Kahe apteegi peale kokku on Südameapteegil Kuressaares üks proviisor, kolm farmatseuti, kaks klienditeenindajat ja kaks abitöötajat.


description: Kuressaare südalinnas Turu tänaval J.R Pizza & Burgeri endistes ruumides avatakse õige varsti uus pagarikoda. Mitmesuguste hõrgutavate kondiitritoodete valmistamise poolest tuntud Helina Mäekivi on praegu ametis pagarikoja ruumide sisseseadmisega ning […]

title: Helina Mäekivi avab Turu tänaval pagarikoja

maintext:
Kuressaare südalinnas Turu tänaval J.R Pizza & Burgeri endistes ruumides avatakse õige varsti uus pagarikoda.
Mitmesuguste hõrgutavate kondiitritoodete valmistamise poolest tuntud Helina Mäekivi on praegu ametis pagarikoja ruumide sisseseadmisega ning ära tuleb ka oodata tegutsemiseks vajalik luba veterinaar- ja toiduametilt. Enne kui ametnik ruume üle vaatama tuleb, peab seal kõik olema tipp-topp.
Millal seega luba käes võiks olla ja mis kuupäeval seega pagarikoja uksed lahti tehakse, pole veel teada. Samas võib pagarikojas ringi vaadates aimata, et kaua seda päeva enam oodata ei tule. “Viimased pingutused veel,” tunnistas Mäekivi ise.
Pagarikojast hakkab saama kõike, mis pagaritoodete alla liigitub. Kohapeal on köök ja ahjud olemas, seega tuleb kõik otse ahjust – värskelt ja soojalt.


description: KOLMAPÄEV, 21. september KINO “Lemmikloomade salajane elu” kl 15.30 ja kell 18 TeatriKinos. SPORT Valjala meistrivõistlused mölkky’s kl 18.30 Valjala koolimaja taga skeitpargis. ÜRITUS Veskipreili käsitöötuba “Unenäopüüdja” kl 18 Saaremaa […]

title: KUHU MINNA


description: Maaeluministeerium korraldas Kuressaares eile koos Eesti jahimeeste seltsiga Aafrika seakatku infopäeva jahimeestele, kus selgitati bioohutusnõudeid ja anti juhiseid seakatku tõrjumiseks metsas. Jahimeestes tekitas aga pettumust, et nad ei saanud oma […]

title: Seakatku infopäev pani emotsioonid möllama

maintext:
Maaeluministeerium korraldas Kuressaares eile koos Eesti jahimeeste seltsiga Aafrika seakatku infopäeva jahimeestele, kus selgitati bioohutusnõudeid ja anti juhiseid seakatku tõrjumiseks metsas. Jahimeestes tekitas aga pettumust, et nad ei saanud oma küsimustele rahuldavaid vastuseid.
Pärast esimest ettekannet uurisid jahimehed, kuidas surnud sigu säilitada, kuna külmikuid selleks kohapeal napib. Toodi näiteks, et kui neljapäeva või reede õhtul lastakse siga ja proovi vastused saabuvad järgmise nädala esimeses pooles, pole seaga enam midagi peale hakata. “Kas me tapame või kütime?” küsis jahimees Mati Kirs.
Samuti viitasid jahimehed asjaolule, et neile pandud kohustused ei ole reaalsed, kui neil pole võimekust sigu külmas hoida. Vastuseks öeldi jahimeestele, et lahenduste otsimisega tegeletakse, ja viidati bürokraatiale.
Üks ametnik lausus suisa, et praeguses olukorras ollakse demokraatia ohvrid. Jahimees leidis seepeale, et sõjaolukorras on see vale.
Jahimeeste poolelt sõna võtnud Erki Aavik nentis, et auditooriumil oli hoopis teine ootus kohtumisele, kui esinejatel. “Meie ees pole ühtegi inimest, kes vastaks küsimustele, mis meid huvitavad,” tõdes ta. Aaviku sõnul ei saanud jahimehed neile antud vastustega rahule jääda, kuna adekvaatseid vastuseid pole antudki. “Pole mõtet jaurata siin, kui teil pole vastuseid täna,” lausus ta.
Aavikuga olid päri teisedki Saare jahimehed ning toimunud kohtumist peeti hetkeks suisa mõttetuks.
Eesti jahimeeste seltsi tegevjuht Tõnis Korts toonitas seepeale, et kõik küsimused salvestatakse ja kui vastuseid ei tule täna, siis kuskile õhku need rippuma ei jää. Seejärel mindi ettekannetega edasi.
Maaeluministeeriumi toiduohutuse osakonna juhataja asetäitja Pille Tammemäe sõnul on seakatku jõudmine Saaremaale pannud jahimehed olukorda, kus kõiki kütitud metssigu tuleb katku välistamiseks kahtlemata uurida.
“Viiruse leviku riski vähendamiseks tuleb iga kütitud või surnult leitud metssiga käsitleda kui potentsiaalselt nakkusohtlikku ning järgida kõiki bioohutusnõudeid,” kinnitas ta. Hea koostöö jahimeestega on tema sõnul seakatku tõrjumisel kriitilise tähtsusega.
Veterinaar- ja toiduameti viroloogia-seroloogia osakonna juhataja Katrin Mähar tõi välja, et maakonniti levib katk erineva tihedusega. Näiteks Harju- ja Pärnumaal on seda hõredalt. Mähar ütles, et kui 2014. aastal uuriti sigade Aafrika katku 1056 metsseal ja tuvastati 73 loomal, siis tänavu on seni uuritud 10 728 siga ning katk tuvastatud 1060 juhul.
Raido Kahm, Kertu Kalmus


description: Pea kõik Saaremaa ühendvalla läbirääkimistel osalevad omavalitsused on otsustanud uue valla koosseisus luua osavalla. Otsuse osavalla loomise kohta on juba teinud Pihtla, Torgu, Valjala, Laimjala, Leisi ja Mustjala volikogu. Kihelkonna […]

title: Enamik loob osavalla

maintext:
Pea kõik Saaremaa ühendvalla läbirääkimistel osalevad omavalitsused on otsustanud uue valla koosseisus luua osavalla.
Otsuse osavalla loomise kohta on juba teinud Pihtla, Torgu, Valjala, Laimjala, Leisi ja Mustjala volikogu. Kihelkonna teeb otsuse neljapäeval, samal päeval arutavad küsimust ka Salme vallavolinikud, kuid nende puhul pole päris selge, kas osavalda tahetakse või mitte. Sama lugu on ka Orissaarega, kus teema on arutusel olnud, kuid ametlik otsus veel tegemata.
Veel loetud kuud tagasi kees aga osavaldade ümber tõsine positsioonisõda. Osavalla vastasena oli eesliinil Lääne-Saare vald, kes ähvardas suurühinemise suisa lõhki ajada ja tegi naaberomavalitsustele isegi alternatiivse liitumisettepaneku, mis küll kõikide poolt tagasi lükati.
Kompromissina kirjutati Lääne-Saare valla ettepanekul ühinemislepingusse kogukonnakogude loomise võimalus. Hetkeseisuga on seda võimalust ainsana kasutamas aga üksnes Lääne-Saare vald ise, kelle puhul ühinemislepingu järgi osavalla moodustamist ette ei nähta, nii nagu Kuressaare linnaski.
Kuressaare linnapea Madis Kallas ütles, et ühinemislepingu projekti lõplikku sisu on arutatud praktiliselt poolteist aastat ning juhtkomisjoni ja ühinemislaua ümber olnud omavalitsuste volikogud on andnud sellele oma esmase heakskiidu avalikuks väljapanekuks.
Kallas möönis, et osavaldade teema oli üks nendest, mis põhjustas niivõrd paljude osapooltega läbirääkimistel vaidlusi, aga tema sõnul olnuks ka väga imelik, kui niivõrd olulise protsessi juures neid ei oleks olnud.
“Kui enamik omavalitsusi on otsustanud moodustada osavalla, on see ainult nende volikogude otsus ning seda tuleb teistel partneritel tunnustada. Kui kõigi osapoolte poolt kooskõlastatud lepinguga selline võimalus loodud sai, siis volikogud saavad teha nüüd ise valikud ja seda on enamik volikogusid tänaseks ka teinud,” sedastas linnapea.
Kuidas moodustatakse osavallakogu?
Maakondliku ühinemisnõuniku Taavi Kurisoo sõnul otsustab iga omavalitsus ise, kuidas osavallakogu moodustatakse. Küll on kokku lepitud, et automaatselt kuuluvad sellesse samast piirkonnast ühendvalla volikogusse valitud isikud.
Osavallakogu suurusena nähakse iga ühineva piirkonna volikogu praegust liikmete arvu, toimima hakkab see sarnaselt vallavolikogu komisjoniga, omades seega nõuandvat rolli.
Kuigi osavallakogu töös osalemise hüvitamine ei ole täpselt kokku lepitud, hakkab see toimuma ilmselt sarnaselt tänaste volikogude ja komisjonide töö kompenseerimisega.


description: Foto on tehtud 15. septembril. Foto: A. PÕDER Print PDF

title: Pääsukesed enne äralendu


description: Eelmisel kolmapäeval läks Kõinastu laiult kaduma sõudepaat, mida ei ole seni veel üles leitud. Omaniku sõnul on tõenäoline, et ankur jäi paati ning seega võis meri ninast kaldale tõstetud paadi […]

title: Kõinastult kadus sõudepaat

maintext:
Eelmisel kolmapäeval läks Kõinastu laiult kaduma sõudepaat, mida ei ole seni veel üles leitud. Omaniku sõnul on tõenäoline, et ankur jäi paati ning seega võis meri ninast kaldale tõstetud paadi lihtsalt üles tõsta ja kaasa viia.
“Kaks päeva otsisin seda, aga näha ei ole teda kuskil,” ütles paadi omanik Jaan Lember, kes eelmisel nädalal avastas, et paat Kiili 440 on oma teed läinud.
Lember ei usu oma sõnul, et keegi võõras oleks paadi ära viinud. “ Küllap juhtus nii, et tõstsin paadi nagu ikka ninapidi kaldale ning sinna ta jäi, kuni siis vesi ta minema viis,” rääkis Jaan Lember.
Ta ütles, et on teavitanud ka merepäästekeskust ja hiidlasi, sest tõenäoliselt on paat praeguseks kuhugi randa jõudnud. Kuna alus on registreeritud ja omab vastavat numbrit, arvas Lember, et kui keegi juhtub rannast üksiku paadi leidma, annab ta sellest siiski teada. Omanik loodab saarlaste ja hiidlaste aususele.
Paadi registreerimisnumber on VLM 024 ja HIN/CIN kood EEEFKD1A45C414. Kui keegi juhtub paadi leidma, palutakse helistada Jaan Lembrile telefonil 50 50 407, vaevatasu on garanteeritud.


description: Eile kell 11.19 toimus liiklusõnnetus Lääne-Saare vallas Kuressaare-Kihelkonna-Veere maantee 19. kilomeetril, kus alkoholijoobes 46-aastane mees sõitis sõiduautoga Ford Tourneo Connect teelt välja, kõrgest teetammist alla kraavi ja rullus üle katuse. […]

title: Purjutaja sõitis kraavi


description: 1. oktoobril möödub 100 aastat eesti luuleklassiku Debora Vaarandi sünnist, millega seoses toimub sel nädalal mitmeid kultuuriüritusi. Juubelinädala avas eile Debora Vaarandile pühendatud luulekonkurss “Kasvasin kesk kadakaid” Kuressaare gümnaasiumis. Reedel […]

title: Saaremaa tähistab Vaarandi juubelit

maintext:
1. oktoobril möödub 100 aastat eesti luuleklassiku Debora Vaarandi sünnist, millega seoses toimub sel nädalal mitmeid kultuuriüritusi.
Juubelinädala avas eile Debora Vaarandile pühendatud luulekonkurss “Kasvasin kesk kadakaid” Kuressaare gümnaasiumis. Reedel kell 12.30 algab Kuressaare kultuurikeskuses kirjanduskonverents “Debora Vaarandi 100”.
Juubelinädal tipneb 1. oktoobril kell 13 poetessi kodukülas Laimjalas mälestuskuju avamisega. Kuju avamisele eelneb Vaarandi kodukanti tutvustav ekskursioon ja üritus “Mälestuste päev”, kus oma mälestusi poetessist jagavad tema sõbrad, sugulased ja tuttavad. Pidupäeva lõpetab Riho Sibula kontsert Laimjala rahvamajas.


description: Vilsandi rahvuspargi kaitse-eesmärkide saavutamine on sattunud silmitsi tõsise tagasilöögiohuga, kuna Saaremaa Ökoküla loobus loomade karjatamisest rahvuspargi laidudel. Keskkonnaameti maahoolduse spetsialist Taavi Taavita ütles, et Saaremaa Ökoküla alustas sel aastal Vilsandil […]

title: Saaremaa Ökoküla loobus Vilsandi laidude hooldamisest

maintext:
Vilsandi rahvuspargi kaitse-eesmärkide saavutamine on sattunud silmitsi tõsise tagasilöögiohuga, kuna Saaremaa Ökoküla loobus loomade karjatamisest rahvuspargi laidudel.
Keskkonnaameti maahoolduse spetsialist Taavi Taavita ütles, et Saaremaa Ökoküla alustas sel aastal Vilsandil uue perioodi kohustusega, mis piirdub Vilsandi saare pärandkoosluste hooldamisega 120,84 ha ulatuses. Möödunud aastal hooldas Saaremaa Ökoküla Vilsandi saarel ja laidudel 304 hektarit.
“Ala terviklikkust silmas pidades on kahju, et osa alasid nüüd hooldusest välja jääb, kuid teha saab ikkagi niipalju, kui on jaksu,” sõnas Taavita.
Maahoolduse spetsialisti sõnul vähenes kohustuste maht laidude arvelt umbes 100 ha võrra, teist samapalju maad jäi hooldusest välja Vilsandi saarel, kus lähtuvalt uutest nõuetest tuleb enne hooldamisega alustamist maha võtta võsa ja pilliroog. Näiteks jäi sel aastal hooldusest välja suur ala Vilsandi saare põhjaosas, kus on plaaninud poolloodusliku koosluse taastamistöid RMK, kes kokku taastab saare eri paigus 54,09 ha poollooduslikke kooslusi. Pärast taastamistööde lõppu on rentnikul võimalus taastatud alal karjatamist jätkata.
Laidudel karjatamise lõpetamise põhjuseks on Taavi Taavita sõnul logistilised raskused, sest laidude asukoht muudab loomade karjatamise väga keeruliseks. Saaremaa Ökoküla endine farmijuhataja Maila Valk rääkis kevadel Saarte Häälele, kuidas Käkisilma ja Vilsandi vahelistel laidudel jäi 75 lambast ellu vaid 25, kes millalgi augustis kõik koos paanikas Vilsandile põgenesid. Laidudele saabunud Ökoküla töötajatele vaatasid vastu vaid korjused. “Ma nägin, kuidas merikotkad olid kuuekesi ühe lamba kallal,” meenutas Valk ja tunnistas, et ettevõtte kari oli saartel omapead jäetud. “Me ei käi laidudel, meil lihtsalt ei ole ressurssi ega aega,” sõnas Valk.
Saaremaa Ökoküla omanik Hando Sutter ütles, et hooldatavate alade maht vaadatakse üle igal aastal ja otsus tehakse kooskõlas keskkonnaameti spetsialistidega. Tõsiasi on aga see, et pilliroogu ja kadakasse kasvades muutub rahvuspargi sümbolväärtusega saarestik paljudele liikidele lihtsalt sobimatuks ning suur hulk maahooldusele kulutatud summadest on raisatud tühja.
Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna juhataja Taimo Aasma ütles, et poollooduslike koosluste loodusväärtuste säilimiseks on järjepidev hooldamine väga oluline ning kindlasti tuleb leida võimalus, et Vilsandi poollooduslike koosluste hooldamine jätkuks. Aasma märkis, et aladele, mis on jäänud teatud aastatel hooldamata, on võimalik vajadusel ka uus hooldaja leida. Ühe- või kaheaastane hooldusest väljajäämine enamasti loodusväärtuste säilimist veel ei ohusta, lisas ta. Saaremaa Ökoküla kõrvale ongi sel aastal tekkinud teine hooldaja – saarevanem Neeme Ranna juhitud OÜ VILSANDI MTJ, mis karjatab loomi 5,22 hektari ulatuses.
Karjatamata alad
Möödunud suvel Vilsandi põhjaosa kolmel rannaniidul riiklikku seiret läbi viinud Tartu ülikooli taimeökoloog Elle Roosaluste on Vilsandi maahoolduse suhtes olnud kriitiline varem ning on seda ka nüüd. Roosaluste saatis Saarte Häälele seire tulemuste kohta väljavõtte, kus on kirjas: “Kokkuvõtlikult on Vilsandi põhjaosa väga hea potentsiaaliga rannaniidud koos loopealsega praegu kehvas seisus. Karjatatav ala on liiga suur praeguse loomade arvu jaoks, osa niidust on üldse majandamata. Olukorra parandamiseks tuleks kohe tõsta karjatamiskoormust (tuua veised), alustada karjatamist varakevadel, vajaduse korral reguleerida koormust karjaaedadega ja mõne koha peal saaks olukorda parandada ka niitmisega.”
2008. aastast Vilsandi saarel maahooldusega tegelenud Saaremaa Ökoküla on pikemat aega nautinud nii saareelanike kui ka looduskaitsjate kiitust ja tänu. Nüüdseks on siiski selgunud, et kõik ei ole kuld, mis hiilgab.
25. aprillil töölt lahkunud endine farmijuhataja Maila Valk kinnitas paar kuud tagasi telefonivestluses Saarte Hääle ajakirjanikuga, et Vilsandil leidub toetusaluseid alasid, mille pealt ettevõte on viis aastat toetust võtnud, ilma et oleks seal ühtegi looma karjatanud.
Maila Valgu väidet kommenteerides tuletas Saaremaa Ökoküla omanik Hando Sutter nädala algul toimunud telefonikõnes meelde, et endise farmijuhataja tegevuse osas käib politseiuurimine, ja andis mõista, et ajakirjanikust pole professionaalne kirjutada artikleid selliste inimeste levitatud kuulujuttude põhjal. “Kui see inimene vastutas nende alade hooldamise eest, siis küsige, miks ta oma tööd ei teinud,” ütles Hando Sutter.
Saarte Hääl külastas tänavu kevadel Vilsandit ja tegi Vilsandi majaka juures foto rannaniidust, kus möödunud aastal polnud ainsatki looma peal. Maila Valk selgitas, et parasiitide tõttu ei saagi kõikjal karjatada, sest see võib tähendada loomade hukka saamist. “Mina olen loomakasvataja, minul peab olema terve loom, ma ei saa teda sundida ära sööma kõike, mis seal karjamaal on,” lausus ta.
Nii suri Vilsandi saarel ühel aastal elektriliinide all lambaid massiliselt, 2015. aasta jaanipäeva paiku suri aga paelusside kätte nädalaga 70 lammast. “Mul on pildid, kus me vedasime korjuseid prügikottidega,” kinnitas Valk.
Endise farmijuhi sõnul jooksevad poollooduslike koosluste hooldamisel kokku omaniku huvid, looma tervis ja keskkonnanõuded. Valgu sõnul on Ökoküla töötajad palunud omanikul mõelda selle üle, et ettevõte ei saa ära elada ainult maahooldustoetustest ning vaja oleks mõelda tootmisele ja lammaste müügile. “Hando ütles mulle, et ma ei suudaks mitte kunagi nii palju liha müüa, kui tema toetusi saab,” meenutas Valk ja rääkis, kuidas uuendamata jäetud kultuurmaadel ja pärandmaastikel vohavate haiguste koosmõjul on karja väärtus alla käinud. “Nad on kängus, nad on pasal, nendel on vill seljas lahti ja kondid püsti,” kirjeldas ta.
Maila Valk andis ka teada, et Saaremaa Ökoküla palju kõneainet pakkunud sadade kaupa kadunud lambad ei ole tegelikult kadunud, vaid enamikus hukkunud. Kuna korjustel olevat aga kõrvamärgid metsloomade ja röövlindude poolt enamasti ära rebitud, siis pole võimalik korjuseid ka registrikõlbulikul moel tuvastada ning loomad kantakse pärast sügisest inventuuri registris “kadunute” lahtrisse.
Ühest päevast piisab
Keskkonnaameti regioonijuht Kaja Lotman rääkis, et kuni eelmise aastani kehtinud 2007–2013 kohustusperioodi nõuded olid nii leebed, et Saaremaa Ökoküla täitis neid igal juhul. 2007–2013 kohustuse puhul sai keskkonnaamet hooldajale ebapiisava karjatamise korral määruse järgi sanktsioone rakendada siis, kui hooldaja ei olnud alal vähemalt üks kord enne 1. oktoobrit loomi karjatanud. “Määrus oli ebaselgelt sõnastatud,” viitas Lotman. “Piisas sellest, et tuua kari üheks päevaks kohale ja kohtus õigeksmõistmiseks oleks sellest piisanud.”
Eelmise kohustusperioodi nõrkustest on Lotmani sõnul palju kirjutatud ja räägitud ning seetõttu on uuel kohustusperioodil ka rangemad nõuded. Vilsandi mereheitega rikastunud mullastikuga rannaniitudel on väga lopsakas rohukasv ja varasema leebe kohustusnõudega ei saa kindlasti täita ka seiret tegevate teadlaste ootusi, nagu märgib ka Elle Roosaluste oma seires.
Lotmani sõnul tegi keskkonnaameti maahoolduse spetsialist Taavi Taavita 2015. aasta sügisel visuaalse paikvaatluse ja jõudis järeldusele, et vastavalt 2007–2013 kohustusperioodi nõuetele on Saaremaa Ökoküla kohustus täidetud, lähtuvalt eelpool kirjeldatud leebetest nõuetest.
“Keskkonnaametil on tekkinud olukorra pärast väga kahju, kuid meil ei ole õigust sanktsioone rakendada reeglite järgi, mis antud ettevõttele ei kehti,” ütles Lotman.
Kaja Lotman rääkis, et uuel kohustusperioodil on aga uued reeglid ja nõuded märksa karmimad. See suurendab niiduhoolduse efektiivsust ja seab ka hooldajad võrdsematesse tingimustesse. 2014–2020 kohustuse puhul saab keskkonnaamet ebapiisava karjatamise korral hooldaja suhtes sanktsioone rakendada siis, kui “1. oktoobriks ei ole kogu taotletaval alal visuaalselt tuvastatav, et loomad on alal toitunud selliselt, et rohustu on vähemalt 50 protsendi ulatuses madalaks söödud ning ülejäänud alal on rohustu valdavalt söödud”.
Kaja Lotman ütles, et vaatamata viimasel aastal ilmnenud probleemidele tegi Ökoküla varasematel aastatel ikkagi väga head tööd. “Ma ei paneks neid kohe sellepärast häbiposti, et neil sel aastal mingi jama on olnud,” lausus ta.
KOMMENTAAR
Vilsandi saarevanem Neeme Rand:
Vilsandil valitseb rahulolematus, sest Saaremaa Ökoküla veised on saarel lahti ega püsi aedades. Kui taluperenaisel hommikul ärgates maja väriseb, sest suur pull sügab ennast vastu majaseina või kui ma eelmisel sügisel korjasin oma õuest 4–5 ämbritäit lehmakooke, siis midagi on nendel seal korrast ära. Leppisime saarevahiga kokku, et edastame Ökokülale kõik pretensioonid e-kirjas, ja ühe punktina on see teema ilmselt päevakorras ka oktoobris toimuval Vilsandi üldkogul.


description: JÄÄR Täna oleks hea korrastada neid asju, mis on siiani segased ja sassis olnud. See võib olla ka kodu korrastamine. Hea aeg arstlikuks kontrolliks. SÕNN Täna peaksid kindlasti olema väga […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Täna oleks hea korrastada neid asju, mis on siiani segased ja sassis olnud. See võib olla ka kodu korrastamine. Hea aeg arstlikuks kontrolliks.
SÕNN
Täna peaksid kindlasti olema väga tähelepanelik selle suhtes, mida räägid ja teed. “Mütsiga löömise” meeleolu unusta kohe ära!
KAKSIKUD
Muretute meeleoludega päev. Tajud paremini oma kaaslaste meeleolusid ja suudad neile positiivset mõju avaldada. Hea aeg lõbustusteks.
VÄHK
Võimalik, et tunned end täna väsinuna ja ärritud pisiasjade peale. Väldi stressirohkeid olukordi ja enese tagantsundimist. Puhka!
LÕVI
Kaldud täna kõiki asju liiga filosoofiliseks tegema. Püüad näha kõikjal mingit müstilist tagamõtet. Raskused mõttekaaslaste leidmisel.
NEITSI
Tunned end täna sisemiselt ebakindlana, mistõttu püüad seda kompenseerida välise karmuse ja rangusega. Sinu huumorisoon on täna umbes.
KAALUD
Tunned end kergesti haavatavana ja seetõttu oled pidevalt valmis rünnakuks. Oht muutuda paranoiliseks ja just oma hirmudega see kardetud rünnak esile kutsuda.
SKORPION
Soodne päev suhete parandamiseks. Pööra rohkem tähelepanu oma tervisele. Hea päev lõpetada pooleliolevad tegemised ja tööd.
AMBUR
Oled täna rohkem kui tavaliselt avatud kõikvõimalikele uutele ideedele ja ettepanekutele. Ootad huviga teiste inimeste arvamusi ja nägemusi.
KALJUKITS
Kipud täna pahuksis olema nii ühiskonnaga kui ka oma ametlike kohustustega. Parema meelega läheksid lihtsalt koju või kuhugi lõbutsema.
VEEVALAJA
Püüa ära kasutada kõik juhused, mida elu sulle pakub. Täna on soodustatud igasugune enesetäiendamine ja uute oskuste omandamine.


description: Neljapäev, 8. september ÜRITUS SaareMaaPäevad 2016: vabaõhu-põhukino kell 20 Kuressaare keskväljakul suures telgis. Maimu Sõrm räägib teemal “Nunnana Sulev Keeduse filmi “Vari” võtetel” kl 13.30 Kuressaare päevakeskuses. Inglise meeste Morris-tantsu […]

title: KUHU MINNA


description: Veterinaar- ja toiduamet (VTA) rahuldas Saaremaal seakatkuga nakatunud farmi omaniku esitatud taotluse sigade Aafrika katku tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks summas 226 167 eurot. Hüvitamise otsusel võeti aluseks VTA ametnike kontrollide käigus […]

title: Sakla taudistunud seafarmi kahjud hüvitatakse

maintext:
Veterinaar- ja toiduamet (VTA) rahuldas Saaremaal seakatkuga nakatunud farmi omaniku esitatud taotluse sigade Aafrika katku tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks summas 226 167 eurot.
Hüvitamise otsusel võeti aluseks VTA ametnike kontrollide käigus antud hinnangud ning Eesti Maaülikooli teadlaste läbiviidud epidemioloogiline uuring. „Analüüsist järeldus, et Sakla külas asuvas seafarmis ei esinenud hooletust bioohutusnõuete täitmisel, mistõttu rahuldasime esitatud taotluse,“ ütles VTA peadirektor Indrek Halliste.
Taudipuhangu põhjusena toodi välja hüpotees, et kuigi farmis olid nõuded täidetud, võisid bioohutusmeetmed osutuda nakatumise vältimiseks ebapiisavaks. „Sel aastal asetleidnud taudipuhangute valguses tuleb kehtivate bioohutusnõuete tõhusust seakatku vältimiseks põhjalikumalt analüüsida. Selleks on loomisel teadlastest, seakasvatajatest ja järelevalveametnikest koosnev nõuandev komisjon, kes aitab edaspidi kehtivate nõuete piisavust ja nende täitmist hinnata,“ lisas Halliste.
Sigade Aafrika katku diagnoos kinnitati 23. augustil Valjala vallas Sakla külas asuvas sigalas. Taudistunud kari 2746 seaga hukati viiruse edasise leviku vältimiseks ning hoone desinfitseeriti. Seejärel esitas farmi omanik Valjala seakasvatuse OÜ taotluse taudikahjude hüvitamiseks veterinaar- ja toiduametile.
Hüvitamine toimub 75 protsendi ulatuses Euroopa Liidu rahadest ning 25 protsenti maksab Eesti riik. Kahju suurus kujuneb looma väärtuse alusel. Lisaks arvestatakse seadme, sööda, pakkematerjali ja loomsete saaduste puhul nende tegelikku väärtust.
Sel aastal on sigade Aafrika katk diagnoositud kokku kuues farmis. Taotluse loomatauditõrjega seotud kahju hüvitamiseks esitas kolm Jõgevamaa kodumajapidamist, kus oli kokku 16 siga, ning üks Lääne-Virumaal asuv farm, kus oli 4300 siga. Sel aastal on taudipuhangu tõttu tekkinud kahjude hüvitamiseks esitanud taotluse kokku viis seakasvatusettevõtet, millest nelja taotlusi ei ole puudulike bioohutusnõuete täitmiste tõttu rahuldatud.


description: Riigikontrolli hinnangul pole Kuressaare linnavalitsus täitnud seadusest tulenevaid kohustusi oma eestkostel oleva lapse elatisraha sissenõudmisel.   Riigikontrolli andmeil kuulub Kuressaare nende omavalitsuste hulka, kes on jätnud oma eestkostel oleva vanemliku […]

title: lapse vanematelt pole midagi võtta

maintext:
Riigikontrolli hinnangul pole Kuressaare linnavalitsus täitnud seadusest tulenevaid kohustusi oma eestkostel oleva lapse elatisraha sissenõudmisel.
Riigikontrolli andmeil kuulub Kuressaare nende omavalitsuste hulka, kes on jätnud oma eestkostel oleva vanemliku hoolitsuseta lapse eest elatisraha sisse nõudmata ega ole elatise asjus teinud ühtki vajalikku toimingut.
Kuressaare linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kairit Lindmäe möönis probleemi olemasolu. “Tegemist on üle-eestilise murega, nagu ka riigikontrolli auditist lugeda,” lausus ta. “Viimasel ajal on asenduskodus elavatele lastele elatisraha maksmisele hakatud riigi poolt enam tähelepanu pöörama – see on väga vajalik ja õige seisukoht.”
Lindmäe sõnul ei ole Kuressaare linn elatisraha seni vanematelt nõudnud mitmel erineval põhjusel.
“Üks põhjus on auditis märgitud kohalike omavalitsuste levinum põhjendus, kohustatud isiku kehv majanduslik olukord – bioloogilistelt vanematelt lihtsalt ei ole midagi võtta,” tõdes Lindmäe. “Samuti ei ole olnud Kuressaarel lastekaitsespetsialisti näol seni piisavalt ressurssi probleemiga tegeleda, kuna tegemist ei ole ka vältimatu abiga ja elatisraha mittenõudmine ei kahjusta otseselt lapse heaolu. Asenduskodus elava lapse vajadused on tagatud.”
Lindmäe sõnul on alates tänavu maist Kuressaare linnavalitsuses tööl kaks lastekaitsespetsialisti ning juba on astutud konkreetseid samme elatisraha nõudmiseks.
Riigikontrolli auditi eessõnas tõdes riigikontrolör Alar Karis, et 84st omavalitsusest vaid seitsmes oli kohalike omavalitsuste eestkostel olevate laste eest elatisraha sissenõudmisel kasutatud ära kõik seadusega pakutud võimalused, 36 omavalitsuses ei olnud aga elatise nõudmiseks mitte midagi ette võetud.
“On positiivne, et riik plaanib lähiajal elatisabi andmiseks lastele suuremat toetust. See puudutab ka omavalitsuse eestkostel olevaid lapsi, kuid ainult juhul, kui omavalitsus on nende laste huvides elatise saamiseks aktiivselt tegutsenud,” kirjutas Karis.
Tema sõnul peaks elatise ja elatisabi rahaga saama katta ka riigi- või omavalitsuse eelarvest lapse heaks rahastatavaid teenuseid. “Kuidas seda teha ja kas see eeldab muudatusi seadustes, peaks koostöös justiitsministeeriumiga selgitama välja sotsiaalministeerium,” leidis Karis.


description: Kuressaare tänavapiknik toimus ka sel aastal oma tuntud headuses ning selle üha kasvav kuulsus paneb mõtlema, kui suureks on soov ja võimalus muutuda. Kuressaare tänavapikniku korraldanud Visit Saaremaa juht Ergo […]

title: Tänavapiknik võiks püüda maailmarekordit

maintext:
Kuressaare tänavapiknik toimus ka sel aastal oma tuntud headuses ning selle üha kasvav kuulsus paneb mõtlema, kui suureks on soov ja võimalus muutuda.
Kuressaare tänavapikniku korraldanud Visit Saaremaa juht Ergo Oolup ütles, et nemad jäid tulemusega rahule. Tema hinnangul osales tänavapiknikul 300 laua taga ca 3000 inimest. Oolupi sõnul jäädi veidi ajahätta, kuid esimese aasta korralduse kohta võib positiivse hinde panna küll.
Oolup rääkis, et tegi piknikul mitu huvitavat tähelepanekut. “Kõigil inimestel on hea tuju,” märkis ta. “Hõigati ka võhivõõraid oma lauda.” Teine asi on tema sõnul see, et vähemalt seni on see ikkagi kohalikele suunatud üritus. Kui muidu tehakse turismiga seotult üritusi pigem väljapoole ja külalistele, siis sellel üritusel moodustavad enamuse ikkagi kohalikud. Võõras jõuab siia pigem koos kohalikuga. “Tulen ja võtan oma külalise ka kaasa,” tõi Oolup näite.
Tema sõnul oli meeldiv seegi, et enamik koristas enda järelt ka prügi ära. Kuigi sekka sattus ka selliseid, kes oma jäägid lihtsalt laua alla pühkisid.
Meremehe-stiilist pidasid piknikulised üsna hästi kinni ning kontserdi andnud Marju Länik laulis 10. septembril ilusasti ära ka hittloo “Head uut aastat!”.
Juba eelmisel aastal käis pärast piknikut läbi mõte, et ehk peaks selle suurejoonelise üritusega püüdma ka mõnda rekordit. Piknikutega seotud Guinnessi rekordeid on kolm. Suurimal piknikul on olnud üle 22 000 inimese. See jääb saarlaste jaoks ilmselgelt püüdmatuks suuruseks.
Teine rekord on seotud pikima piknikulauaga, mis püstitati alles sel aastal Saksamaal ja selle pikkus oli ca 212 meetrit. Pikima piknikulaudade rivi rekord pärineb aastast 2012 ja selle püstitasid inglased. Seal pandi kokku laudade rivi pikkusega 2,3 km.
Kuressaare tänavused kolmes rivis seisvad lauad andsid kokku 657 meetrit, laudade vahel olid ka käiguvahed. Saarte Hääl mõõtis natuke vahemaid ja tõdes, et maailmarekordi püstitamiseks tuleks Lossi tänavale Raekoja ja Pargi tänava vahele panna viis rida laudu. Kuna see on füüsiliselt võimatu, tuleks laudade rida pikendada.
Ergo Oolup arvas, et erinevate rekordite peale mõtlemist ei tasuks kindlasti unustada. Kuid isegi, kui hakatakse rekordimõtteid mõlgutama, tuleb Oolupi sõnul teha seda kõike nii, et ürituse senine siht ära ei kaoks. “Oluline on ka mõelda, et kui suureks me tahame lasta sel minna,” arutles Oolup.
Orissaares nauditi päikest
Samal ajal Kuressaare piknikuga peeti esimest korda ka Väikese väina tammi piknikut. Väinatammi lustipiknik õnnestus korraldaja Angela Nairise sõnutsi esimese korra kohta hästi. Emotsioon oli positiivne. Kokku käis üritusel õhtu jooksul 300–400 inimest.
Kui pikniku alguses kimbutas veidi tuul, siis loojangu ajaks oli tuul vaibunud ja piknikulised said ilusa päikeseloojangu kauba peale. Nairise sõnul mängis ka muusika ja löödi isegi tantsu.
“Tähelepanu ja huvi möödasõitnud autode-busside reisijates tekitas see üritus samuti, olen kindel, et nii mõnigi uuris pärast järele, millega siis ikkagi tegu oli,” märkis Nairis, viidates, et üritus tegi ise endale reklaami.


description: Foto: ÕIE VALMA Print PDF

title: Oma pesa


description: Laupäeval kell 18.22 sai häirekeskus teate, et Leisi vallas Laugu külas põleb elumaja. Teataja sõnul näinud ta oma maja juurest, et naabri talust tuleb suitsu ja kuulda oli olnud ka praksumist. Fotod […]

title: Laugu külas põles elumaja

maintext:
Laupäeval kell 18.22 sai häirekeskus teate, et Leisi vallas Laugu külas põleb elumaja.
Teataja sõnul näinud ta oma maja juurest, et naabri talust tuleb suitsu ja kuulda oli olnud ka praksumist.
Fotod ja video: Irina Mägi


description: PUUD ANNAVAD KÄEST KÄTTE TUULT Lehte Hainsalu Puud annavad käest kätte tuult ja inimpõlved teatepulka. Kes väike, tarkust kogub truult, see sobib varsti suurte hulka. On ühed väljalennupakul ja teised […]

title: Tere, armas kooliaeg!

maintext:
PUUD ANNAVAD KÄEST KÄTTE TUULT
Lehte Hainsalu
Puud annavad käest kätte tuult
ja inimpõlved teatepulka.
Kes väike, tarkust kogub truult,
see sobib varsti suurte hulka.
On ühed väljalennupakul
ja teised alles läve hakul.
Ei iial tühjaks jää see õu.
Ei iial vanaks jää see õu.
On järjest uutel koolialgus.
Ja läinuid saadab koolivalgus.
Puud annavad käest kätte tuult,
käest kätte, ladvast latva tuult.
Ja põlvest põlve kestab see –
koolirõõm ja koolitee.


description: “Patsiente ähvardab 21. sajandi Eestis sisuliselt arstiabita jäämine,” tõdes Saaremaa arstide seltsi juhatuse liige, Kuressaare haigla ülemarst Toomas Tuuling eilsel hoiatusstreigil Kuressaare haiglas. Streigiga nõudsid meditsiinitöötajad tervishoiu rahastamise suurendamist, et […]

title: Tervis on kallis!

maintext:
“Patsiente ähvardab 21. sajandi Eestis sisuliselt arstiabita jäämine,” tõdes Saaremaa arstide seltsi juhatuse liige, Kuressaare haigla ülemarst Toomas Tuuling eilsel hoiatusstreigil Kuressaare haiglas. Streigiga nõudsid meditsiinitöötajad tervishoiu rahastamise suurendamist, et patsiendid saaksid vajalikku arstiabi.
Toomas Tuuling, Kuressaare haigla ülemarst:
Olukord on ju muutunud selliseks, et patsiente ähvardab 21. sajandi Eestis sisuliselt arstiabita jäämine. Neljapäeval arutatakse valitsuskabinetis, kuidas haigekassa miinust leevendada ja edasi minna. Kui sotsiaalministeerium oli veel kaks nädalat tagasi arvamusel, et kuskilt tuleks tervishoidu lisaraha tuua, siis praeguseks on täiesti ebaselge, kust see raha tuleb.
Põhiline eesmärk on see raha haiglate praegusest eelarvest maha võtta. See on analoogne olukorraga, kus lähen õhtul poodi, ostan kaks saia, aga maksta kavatsen ainult ühe eest. Ütlen müüjale, et kuna mul raha ei ole, siis maksangi ainult ühe saia eest – mul on ju saia tõesti vaja, sest kõht on kohutavalt tühi.
Kuressaare haigla on samasugune nagu kõik teised – meiegi haiglas on järjekorrad ja tehtud on ületööd, mida haigekassa ei ole tasustanud. Mõndagi asja saaks teha paremini ja rohkem, kui rahastus oleks suurem.
Puudu on spetsialistidest. Neil spetsialistidel, kes võiksid rohkem teha, aga rohkem teha ei saa, on oma teadmisi ja oskusi tunduvalt lihtsam rakendada mujal, näiteks Soomes. Mina võin oma tuttavaid arste, kes on Soome tööle läinud, kokku lugeda kindlasti rohkem kui kümme.
Marika Räim, Kuressaare haigla kirurg:
Paraku ei ole ma kindel, et tavainimene aru saab, mille pärast me streigime – paljud arvavad, et “arstid tahavad jälle palka juurde”. Räägitakse aina sellest, kui suur on keskmine palk, samas arvestamata seda, kui suure koormusega arstid ja õed töötavad. Lihtsalt materdatakse.
Mina oma järjekordi ei jälgi – võtan patsiente vastu nii, nagu nad kirja pandud on. Kaks kuud võtab vastuvõtule pääsemine kindlasti. Kuressaare haiglas seda probleemi, et lõikusele ei pääse, ei ole. Ja erakorraline haige saab kohe lõikusele.
Seda, et arsti juurde oleks pidanud varem jõudma, on mul tulnud oma patsientidele öelda üsna tihti. Sageli põhjendatakse siis, et vastuvõtule pääsemiseks tuli liiga kaua järjekorras oodata. Valvetuba töötab meil ometi 24/7 ja valvekirurg on samuti kogu aeg majas. Paljudel inimestel puudub aga haigusteadvus, nad ei anna endale aru, mis on haiguse olemus ja põhjus. Nende meelest on alati arstid süüdi.
Nagu näha, on tänapäeval doktor Google kõige targem. Kas kümme aastat arstiteaduskonda või tund aega Google´it – arvestatakse, et see on üks ja sama. Kahjuks see nii ei ole.
Margit Raudsepp, Eesti õdede liidu piiRkondliku ühenduse juht:
Tänane streik kestab küll ainult tund aega, aga püüame sellega näidata, et ühtsuses peitub jõud. Ega me ju ainult siin Saaremaal streigi, mandril on streigiga ühinenud väga paljud haiglad ja perearstid. Kas tänasel streigil otseseid tulemusi on, on küsimärgiga. Ehk paneb see otsustajaid siiski mõtlema ja tegutsema.
Noppeid tervishoiutöötajate avaldusest
Peatasime täna töö haiglates ja perearstikeskustes, et öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga valitsusele ja riigikogule: tervishoid vajab lisaraha, et patsiendid saaksid vajalikku ravi.
– Aina sagedamini näeme patsiente, kes pika järjekorra pärast on meie juurde jõudnud liiga hilja. Tihti peame nuruma kolleegidelt erandkorras vastuvõtuaega või voodikohta haigele, kelle seisund ei kannata oodata, kuulates seejuures juhtkonna manitsusi, et haigekassa lepingut ei tohi ületada.
– Ravijärjekordades ootab üle 180 000 inimese, sest haigekassa eelarve on teadlikult tehtud tegelikust ravivajadusest väiksem. Seetõttu on haiglates ravitud rohkem patsiente, kui plaan ette nägi. Ükski heategu ei jää aga karistuseta – haiglatelt tahetakse nõuda viimase kvartaliga kogu haigekassa ülekulu tasa tegemist nii, et töö maht ei vähene, aga selle eest makstakse vähem. Mingit vajadust nii toimida ei ole, haigekassas on vajalik raha olemas. Jaotamata kasumis on üle 100 miljoni varasematel aastatel inimestelt kogutud raviraha, kuid selle kasutamise asemel plaanitakse raviteenuste hindu alandada. Hinnakärbe viib paratamatult järeleandmisele kvaliteedis. Masuaegne hinnakoefitsient tähendas ka koondamisi ja palkade vähendamist. Kas meie riik on tõesti taas nii suures kriisis, et pinnal püsimiseks on vaja arstiabi kärpida?
Riigieelarve tasakaal ei tohi olla tähtsam inimeste tervisest. Arstid ja õed tahavad teha oma tööd ja ravida patsiente vastavalt tänapäevase meditsiini võimalustele. Poliitikute ülesanne on luua selleks tingimused, mitte jaanalinnu kombel pead liiva all hoida ja otsustamist aina edasi lükata.
– Valida on kulude vähendamise või tulude suurendamise vahel. Kulude vähendamine tähendab ravijärjekordade hüppelist pikendamist. Patsientidelt, kes maksavad oma taskust niigi ligi veerandi tervishoiukuludest, kõrgemat visiiditasu võtta või tasulise ravi osa suurendada ei saa. Siis muutub arstiabi väiksema sissetulekuga inimestele kättesaamatuks, nagu on juba juhtunud hambaraviga. Soovitame kõigepealt loobuda sotsiaalmaksu langetamisest, mis jätaks alles 90–100 miljonit eurot aastas.
– Eksperdid on vastuvaidlematult tõendanud, et Eesti tervishoid vajab lisaraha. Arstid ja õed on “hääletanud” küll jalgadega, küll patjadega, kuid teame, et inimeste, ka poliitikute naha paksus ja reaktsioonid on erinevad. Täna on hoiatus, esimene süst, kui see ei mõju, tuleb jätkata pikema ja tõhusama ravikuuriga.
Eesti Arstide Liit
Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit
Eesti Õdede Liit


description: TEISIPÄEV, 27. september NÄITUS Nikolai Langebrauni portselanitööstuses dekoreeritud esemete näitus “Lauake, kata end!” Kuressaare linnuse keldrisaalis. Avatud 30. oktoobrini. Anna Hõbemäe maalinäitus “Kolm punkti…” Saaremaa kunstistuudios. Avatud 6. oktoobrini. Kristiina […]

title: KUHU MINNA


description: * Mai Takkis liikus STÜ nõukogust juhatusse * Teisipäeval toimub streik ka Kuressaare haiglas * Ettevõtjad paluvad lennugraafikut muuta * Lello talu vasika ilmaletulek hilines 7 nädalat! Print PDF

title: Homses, 17. septembri Saarte Hääles!


description: Tuleval nädalal algavad Mustjala rahvamaja rekonstrueerimise esimese etapi tööd, mille käigus rahvamaja soojustatakse ning ehitatakse välja vee- ja kanalisatsioonisüsteem. Mustjala vallavanema Kalle Kolteri sõnul võitis Mustjala rahvamaja rekonstrueerimise lihthanke Kuressaare […]

title: Mustjala rahvamaja remonti

maintext:
Tuleval nädalal algavad Mustjala rahvamaja rekonstrueerimise esimese etapi tööd, mille käigus rahvamaja soojustatakse ning ehitatakse välja vee- ja kanalisatsioonisüsteem.
Mustjala vallavanema Kalle Kolteri sõnul võitis Mustjala rahvamaja rekonstrueerimise lihthanke Kuressaare ehitusfirma Spetsiaalne OÜ. Esimese etapi tööde hinnaks kujunes hanke tulemusel 75 000 eurot. Hankest võttis osa seitse ettevõtet.
Varem on Saarte Hääl kirjutanud, et Mustjala vallavolikogu otsustas valla arengukavas ettenähtud Mustjala rahvamaja rekonstrueerimiseks võtta
300 000 eurot laenu. Kolter märkis, et teine hange ülejäänud tööde jaoks tuleb veel, kuid millal, ei ole veel teada. “Katsume esimeste töödega enne hakkama saada,” lausus ta. Lepingu järgi võivad tööd kesta selle aasta lõpuni.


description: Juba täna selgitatakse heategevuslikul turniiril välja Eesti restoranide meister jalgpallis. Chefs Cup 2016 turniir, mis toimub sel aastal esmakordselt Kuressaares, toetab tänavu Kuressaare ametikooli kokandusõpilaste praktikat välismaa tipprestoranides. Juba täna selgitatakse heategevuslikul turniiril […]

title: Eesti restoranide jalkameister selgub täna Kuressaares

maintext:
Juba täna selgitatakse heategevuslikul turniiril välja Eesti restoranide meister jalgpallis. Chefs Cup 2016 turniir, mis toimub sel aastal esmakordselt Kuressaares, toetab tänavu Kuressaare ametikooli kokandusõpilaste praktikat välismaa tipprestoranides.
Juba täna selgitatakse heategevuslikul turniiril välja Eesti restoranide meister jalgpallis. Chefs Cup 2016 turniir, mis toimub sel aastal esmakordselt Kuressaares, toetab tänavu Kuressaare ametikooli kokandusõpilaste praktikat välismaa tipprestoranides.
Kuressaare ametikoolist alustas oma kokateed ka Chefs Cup 2016 korraldaja Peeter Pihel, kes hetkel töötab kindlalt maailma tipprestoranide hulka kuuluvas restoranis Fäviken Magasinet. Piheli sõnul oli ta tõeliselt üllatunud, et isegi hoolimata turniiri meretagusest toimumiskohast täitusid turniiril osalejate read ka sel aastal kiiresti.
„Korraldame turniiri juba kuuendat korda ja sel aastal esimest korda Kuressaares. Sellest on kujunenud üks kindel koht, kus restoranide töötajad kord aastas kohtuvad, mängivad jalgpalli ja panustavad heategevusse,“ lausus Pihel.
Kui varasematel aastatel on heategevusliku loteriiga toetatud köögitehnika soetamist väikestele maakoolidele, siis sel korral on turniiri eel ja selle ajal võimalik soetada loteriipilet, mille tuludest toetatakse paljude Eesti tippkokkade kasvulavaks olnud Kuressaare Ametikooli kahe kokandusõpilase praktikat välismaistes tipprestoranides. Pihel loodabki, et edaspidi õnnestub turniiriga külastada erinevaid Eestimaa paikasid.
Sel aastal on Chefs Cup oma jõud ühendanud 17.-19. septembrini Tallinnas toimuva rahvusvahelise restoraniäri foorumiga Sauce. Nii on lisaks jalgpalliturniirile noorte kokkade praktikavõimalustesse panustamas ka Sauce konverents, korraldades 17. septembri õhtul Kuressaare Kuursaalis heategevusliku õhtusöögi Secrets of Saaremaa, kus valmistavad õhtusöögi parimad Saaremaa kokad ja tippkokad Soomest, Taanist ja Venemaalt.
Omavahel võtavad sel aastal mõõtu järgmised restoranid, toitlustusettevõtted ja kokkade meeskonnad: Maikrahv, Kaks Kokka/Ö, Clazz, Hiiu Pubi, Wicca, Cru, Senso, Event Catering, Estonian Burger Factory, Gourmet Coffee, Art Priori, Tartu Dream Team, Latvian Chefs Club, Korsten Armastus & Hea Toit, Kolm Sibulat/Moon.
Varasematel aastatel on Chefs Cup’il Eesti restoranide jalgpallimeistriks kroonitud: 2011. aastal – Swissoteli Horisont; 2012. aastal – Alexander restoran; 2013. aastal – Swissoteli Horisont; 2014. aastal – Event Catering; 2015. aastal – Event Catering.
Eelnevatel aastatel on turniir heategevusliku loteriiga aidatud Lauka, Rosma, Kihnu, Valjala ja Koigi koole. Võistluse raames toimub heategevuslik loterii, millega on võimalik võita õhtusöök kahele turniiril osalevas restoranis ning muid põnevaid auhindu.
Loteriipileteid on võimalik osta ka turniiripäeval toimumiskohas, aga ka osades osalevates restoranides. Võistlus algab kl 12 Kuressaare rannas.


description: Pöide kirikusse tuli kokku rahvusvaheline restauraatorite ja konservaatorite seltskond, et tšehhi teadlaste juhendamisel avastada ja testida nanotehnoloogial põhinevat läbimurdelist konserveerimismeetodit. Nanotehnoloogia rakendusi konserveerimisel hakati uurima 1990. aastatel. 2000. aastate keskel […]

title: Pöide kirikus katsetati nanotehnoloogiat

maintext:
Pöide kirikusse tuli kokku rahvusvaheline restauraatorite ja konservaatorite seltskond, et tšehhi teadlaste juhendamisel avastada ja testida nanotehnoloogial põhinevat läbimurdelist konserveerimismeetodit.
Nanotehnoloogia rakendusi konserveerimisel hakati uurima 1990. aastatel. 2000. aastate keskel jõuti konserveerimismaterjali leiutamiseni, mida kutsutakse nanolubjaks. Laias laastus on tegu kustutatud lubja ja alkoholi seguga, mis välimuselt ja konsistentsilt meenutab veidi piima. Seda saab kasutada näiteks lubjakivi, krohvi, seinamaalingute ja mördi konserveerimisel. Nimelt on nanoosakesed võimelised tungima konserveeritavatesse pindadesse. Selle toimel lubi või seinamaaling tiheneb ja kinnitub tugevamini seina külge.
“Need on sellised nüüdisaegsed ja tulevikku suunatud arendused, millega me siin tegelesime,” ütles õppelaagri korraldaja, Eesti kunstiakadeemia muinsuskaitse ja konserveerimise osakonna dotsent Hilkka Hiiop. Neli päeva kestnud õppelaagri juhendajad olid keemik Karol Bayer ja konservaator Jan Vojtechovsky Tšehhi Partice ülikoolist. Nende käe all õppisid Pöidel umbes paarkümmend konservaatorit ja restauraatorit Eestist, Norrast ja Lätist.
Hiiop märkis, et Tšehhist tulnud teadlased on nanotehnoloogia arendamise ja rakendamisega konserveerimise alal tegelenud aastaid. “Selles mõttes on uhke, et meil sellised professorid siin on,” lausus ta ja lisas, et ka osalejad on oma ala spetsialistid ja edasijõudnud tudengid. Laager otsustati korraldada just Pöidel mitmel põhjusel. “See on väga eriline koht, mõnusa atmosfääriga,” tõdes Hiiop. Lisaks on Pöide kirikus ohtralt n-ö katsetamispinda ja erinevaid situatsioone, selgitas ta.
Õppelaager algas teoreetiliste loengutega. Seejärel moodustati seitse gruppi, kes tegelesid konkreetsete pindade konserveerimisega. Hiiop märkis, et iga grupp koostab oma tegemistest aruande ja lõpuks sünnib nende põhjal dokument, mida saavad kasutada ka teised restauraatorid.
Konservaator Jan Vojtechovsky ütles, et nanolubi on tegelikult olemas juba 2006. aastast saati. “Seda pole aga veel eriti kasutatud, sest konservaatorid on üldiselt konservatiivsed inimesed,” lisas ta. Vojtechovsky selgitas, et uuenduslikku materjali ei ole sugugi lihtne kasutada. “Mõned on üritanud, siis on tekkinud probleeme ja nad on alla andnud,” tõdes ta.
Keemik Karol Bayeri selgituse kohaselt on konserveerimisel oluline, et pinda ei kahjustataks. Õigel kasutamisel ei tohiks nanolubi jälge jätta, lisas ta. Temagi rõhutas, et suuremate ja ajalooliselt tähtsate objektide juurde asumisel tuleks nanolupja enne katsetada väiksematel pindadel. Ka Pöides valiti testimiseks neutraalsed ja lihtsamini ligipääsetavad pinnad. Nanolupja kanti nendele pihustamise ja süstimise teel. Kui õnnestunult, selgub paari nädala jooksul.


description: Pühapäeval sattusid Elda poolsaare tipus paadisõitu teinud puhkajad meeskonnata jahile, mis oli Saaremaa randa triivinud Leedu lähistelt. Alust märgati pühapäeval lõuna paiku ja sellest anti teada merevalvekeskusse. Tegu oli Poola […]

title: Puhkajad avastasid fantoomjahi

maintext:
Pühapäeval sattusid Elda poolsaare tipus paadisõitu teinud puhkajad meeskonnata jahile, mis oli Saaremaa randa triivinud Leedu lähistelt.
Alust märgati pühapäeval lõuna paiku ja sellest anti teada merevalvekeskusse. Tegu oli Poola lippu kandva jahiga, millelt kuulu järgi oli Leedu rannikul meeskond evakueeritud, kuid teadmata põhjusel oli laev jäänud merele triivima.


description: FOTOD JA VIDEO: MAANUS MASING Print PDF

title: GALERII ja VIDEO: Avarii Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul


description: Saarte Hääle suur suvine enekakonkurss on selleks korraks läbi ja hääletamine seega lõppenud. Parima saaremaise selfi tegi Saarte Hääle lugejate hinnangul Ene Leemet, kelle foto kogus SH Facebooki lehel ühtekokku […]

title: Parima saaremaise eneka tegi Ene Leemet

maintext:
Saarte Hääle suur suvine enekakonkurss on selleks korraks läbi ja hääletamine seega lõppenud. Parima saaremaise selfi tegi Saarte Hääle lugejate hinnangul Ene Leemet, kelle foto kogus SH Facebooki lehel ühtekokku 145 laiki. Ene oli oma selfi teinud 6. augustil Kaugatomal.
Kõigile teistele selfitajatele suur tänu osalemast – teie kõigi selfid olid väga vahvad!
Mida aga kujutab endast peaauhinnaks olev maailma parim enekamobiil? Tegu on mobiiltelefoniga, mis on mõeldud spetsiaalselt selfide tegemiseks. Sellest annab teada ka mobiili nimi Asus ZenFone Selfie.
Telefonil on mitmeid funktsioone ja omadusi, mis hõlbustavad parema selfi tegemist. Näiteks on ZenFone Selfie’l nii esi- kui ka tagumine kaamera 13-megapikslise resolutsiooniga. Lisaks on sel telefonil 32 GB sisemist mälu.
Ene Leemet saab oma võidutelefoni kätte järgmisel nädalal. Mobiiltelefoni pani võitjale välja Rae keskuse tehnikapood.


description: Esmaspäeval varastati Kuressaare ametikooli hoovist rattalukuta naistejalgratas. Vargus jäi aga turvalindi peale ning sotsiaalmeedia kommuunis avaldatud abipalve aitas ratta asukoha kiiresti tuvastada. Rattaomaniku tütar Marili Pehme ütles, et neil oli […]

title: Varastatud ratas leiti sotsiaalmeedia abil

maintext:
Esmaspäeval varastati Kuressaare ametikooli hoovist rattalukuta naistejalgratas. Vargus jäi aga turvalindi peale ning sotsiaalmeedia kommuunis avaldatud abipalve aitas ratta asukoha kiiresti tuvastada.
Rattaomaniku tütar Marili Pehme ütles, et neil oli plaan pöörduda politseisse, kuid enne andsid inimesed teada, et kirjeldusele vastav ratas on jäetud Hanvari era kliiniku juurde põõsasse. Sealt see eile hommikul ka kätte saadi. Ratta tagasi saanud omanik ja tütar Marili on õnnelikud, et ratas tervena tagasi saadi ja tänavad inimesi osutatud abi eest.
Turvakaamera salvestiselt selgub, et ratta võttis esmapäeval kella 19.57 ajal ametikooli hoovist 13–14aastane noormees.


description: Ei neh. Ega sii põle vahet, kas oo suutäis soolast või maotäis maget, kas sa võtad natusse põlast või maugid omale meheste sisse. Süia oo taris igatahes. Ilma selleta ep […]

title: MUHU UUDISSED: Jätku levale!

maintext:
Ei neh. Ega sii põle vahet, kas oo suutäis soolast või maotäis maget, kas sa võtad natusse põlast või maugid omale meheste sisse. Süia oo taris igatahes. Ilma selleta ep soa inimene mitte akkama. Ja mis soab olla param toit kut siesamma, mis oo oma koduses kohtas kasun. Vahet põle, kas meres või moa pial. Aga neh, soarerahvale oo kala oln mitte paljast levakõrvane, vaid ikka ui kui paljutes peredes koa siesamma, mis leva lava piale toobkid.
Ja selletaudi oo küll just irmuskena, et Eesti toedu kuu mineva pühabe just Muhu soare pial ja Koguva sadamas omale alguse sai. Neh, tulisema moekaste kalatoitudega koa viel. Paergu ju ikkagid oo merekultuuri voasta. Isegid Taevatuaet, kis laupa oma vieraanid lahti oidis ja pimekamakul nõnna valjusti taples, olli pühabe ominguks kena suise päävapaiste jälle tagasi annud.
Ja ilma selle toidukuu avamiseta es soan läbi koa Muhu muuseum. Sial sai laupa nähe-kuulda talu toidulugu. Rahvale pakuti muhupärast lihaleiba, apurokka ja mädin õunu.
Tuleva laupa kuulukse, et pietse siikantis jälle seda toidu kuud ja toiduvestivaali. Aga pooleskid mitte Muhus. Ei ma ep riagi paergu Soaremaast koa mitte otse. Oopistükkis kahe vahest – väina silla pialsest. Just sõnna oodese rahvast laupa õhta kellu viiest väina tammi lustipiknikule. Neh, muusikad soab kuulata ja ikka oma piknikukorv tuleks koa seltsi võtta. Tammi pial piaks oma sõiduriista katsuma kenaste ää parkida, et ep jäeks kellegile jalgu mitte ja siis oma pikniku varustus kainlu ja mine otsi üles, kus oo tammi laienduse pial ää märgitud pikniku keskpunkt. Neh, et lava katab igaüks ise ja koristab pärast oma järelt kõik ää koa. Ja põlegid midagid iseäranis kierulist sii ju. Ja kui ikka kenad muusikad kuuleb, soab ea tuju viel kõhutääve piale koa. No mis sa ing oskad paramad tahta.
Muidugid kui just larinal sajab, siis oo karta, et nõuke uhke süömaaeg võib isegid olemata jäeda. Ehkkid mine sa seda soarlaste ja muhulaste kangust tia. Sest rahvas oo luban sial väina silla pial nüid igavoasta Soaremaa toidufestivali aegas lõugitsemas köia, just selleni aani välja, kut väina sillale nie õnnetumad avad ühekorra oo sisse soan. Neh soarerahva kangus ja visadus oo ju tiada.
Et mis siis lõpetuseks viel tahta või ütelda? Ikka jätku levale renni jaares istujatele, mis muud!
Ja olge munuksed!


description: 1. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist muusikapäeva ning mitmeid tasuta kontserte on kavas ka Saaremaal. Orissaare kultuurimajas toimub kell 12 kontsertkohtumine helilooja Pärt Uusbergiga, kaasa teeb kammerkoor Head Ööd, Vend. Kell 15 […]

title: Muusikapäeval antakse Saaremaal neli kontserti

maintext:
1. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist muusikapäeva ning mitmeid tasuta kontserte on kavas ka Saaremaal.
Orissaare kultuurimajas toimub kell 12 kontsertkohtumine helilooja Pärt Uusbergiga, kaasa teeb kammerkoor Head Ööd, Vend. Kell 15 astub sama koosseis üles Kuressaare Laurentiuse kirikus. Ruhnu kirikus esinevad kell 17 Sigrid Kuulmann-Martin viiulil ja Marko Martin klaveril. Samal ajal annab Kihelkonna kiriku kellakoja jalamil kontserdi Kihelkonna segakoor.
Kihelkonna segakoor tähistab muusikapäeva kontserdiga teist korda. “See, et muusikapäeva tähistamine leiab aasta-aastalt aina laiemat kõlapinda ning üha enam kaasalööjaid ja kuulajaid, on minu arvates ülitore,” ütles koori dirigent Imbi Kolk. Ta lisas, et kuigi teemapäeva põhieesmärk on eelkõige klassikalise muusika ja professionaalse helikunsti viimine massidesse, on Kihelkonna segakooril asjaarmastajatena suur heameel oma lauluga koduvalla rahvast rõõmustada.
Detsembris seitsmeaastaseks saavas segakooris on 36 lauljat. Kolk märkis, et sellise suure koori üle võib uhkust tunda. “Mitte kõik meie lauljad ei ela Kihelkonna vallas, proovidesse sõidetakse ka Kuressaarest,” lisas ta.
Ideega Kihelkonnal muusikapäeva tähistada tuli välja rahvamaja juhataja Anneli Teppo–Toost.
Üle Eesti toimub muusikaga seotud üritusi üle 160, lisaks kontsertidele ka näiteks kohtumised heliloojatega, muusikaviktoriin jne.
Rahvusvahelise muusikapäeva traditsiooni algatas 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tollane president, legendaarne viiuldaja Yehudi Menuhin, et juhtida tähelepanu muusika rollile inimeste igapäevaelus.
Eestis on muusikapäeva tähistatud aastast 2002, mil Eesti muusikanõukogu algatas piduliku muusikapreemiate väljaandmise traditsiooni. Üle Eesti tasuta kontsertide korraldamise traditsioon sai alguse 2013. aastal. Tänavu käivitub esmakordselt ka muusikapäeva väliskontsertide programm “Eesti muusik maailmas”, mille raames astuvad eesti tippmuusikud üles New Yorgis, Washingtonis, Berliinis ja Londonis.


description: Ilmateenistus avaldas kokkuvõtlikud andmed möödunud kolme suvekuu kohta. Neist nähtub, et enim päikesepaistet oli Kuressaare külje all Roomassaares. Päike paistis siin kokku 900,2 tundi. Seega saab tinglikult öelda, et Kuressaare […]

title: Roomassaare taas päikeseparadiis

maintext:
Ilmateenistus avaldas kokkuvõtlikud andmed möödunud kolme suvekuu kohta. Neist nähtub, et enim päikesepaistet oli Kuressaare külje all Roomassaares.
Päike paistis siin kokku 900,2 tundi. Seega saab tinglikult öelda, et Kuressaare võiks kanda Eesti päikeselisima linna tiitlit.
Üldiselt oli Eesti suvi vihmane, sademete hulga poolest oli see pika mõõtmisperioodi teine. Õhusooja poolest platseerus tänavune aasta 13. kohale.


description: Rio olümpiamaratoni läbinud Tiidrek Nurme võitis laupäeval SEB Tallinna maratoni traditsioonilise 10 km sügisjooksu. Kokku oli stardis ligi 10 000 osalejat. Tiidrek Nurme läbis võistlusmaa ajaga 29.42 ja saavutas oma […]

title: Tiidrek Nurme võitis Tallinna maratoni 10 km jooksu

maintext:
Rio olümpiamaratoni läbinud Tiidrek Nurme võitis laupäeval SEB Tallinna maratoni traditsioonilise 10 km sügisjooksu. Kokku oli stardis ligi 10 000 osalejat.
Tiidrek Nurme läbis võistlusmaa ajaga 29.42 ja saavutas oma eesmärgi edestada sõpru Keeniast, sest Ibrahim Mukunga sai teisena kirja 29.52 ja Victor Kamuren Ketienya kolmandana 30.17.
“Hammas oli vaikselt verel,” tunnistas Tiidrek Nurme pärast jooksu Saarte Häälele. “Ibrahim Mukunga on minu üks paremaid sõpru, toon ta Eestisse jooksma ja hoolitsen selle eest, et ta midagi valesti ei teeks. Kõik selle eesmärgiga, et temaga võistelda.”
Tiidrek Nurme sõnul oli jooksu algus väga kiire ja kui oleks sama tempoga lõpuni tulnud, võinuks sündida ka Eesti rekord. “Aga arvata oli, et selle tempoga jätkata ei saanud,” lausus ta. “Keenia poisid jooksid väga kiiresti, aga ma üritasin rohkem oma keha tunnetada. Tundub, et poisid läksid rohkem emotsiooni peale välja, aga selle arvelt olin ma lõpus ka rohkem värske ja jooksin neil eest ära.”
Viimased üheksa kuud maratonile keskendunud Tiidrek Nurme ütles, et pikalt jooksumaalt sellisele lühikesele distantsile võistlema tulla on raske ja see oli kindlasti üks kõrgeima laktaadisisaldusega jookse.
“Maratonitrenn on ikka midagi muud, aga minu organism on selleks valmis ja ei karda lühemaid distantse,” selgitas ta.
Pühapäeval Tiidrek Nurme poolmaratoni jooksma ei läinud. “Keenia mehed lähevad elu eest jooksma ja kui ma tahaks neid võitma minna, siis kohtuksime kindlasti pärast haiglas,” põhjendas saarlasest jooksumees oma loobumist.
Tallinna maratoni täispika maratonidistantsi võitis keenialane Bernard Kipsang Chumba ajaga 2.20.52. Saarlastest oli parim Kalev Õisnurm, kes läbis distantsi ajaga 2.51.30 ja sai 19. koha. Poolmaratonis oli saarlastest kaheksanda kohaga parim Mairo Mändla, kes sai aja 1.14.59.


description: JÄÄR Sinu lootused võivad täna ootamatult täituda ning anda sulle uue impulsi tegutsemiseks ja aktiivseks suhtlemiseks. Hea päev reisimiseks. SÕNN Oled distsiplineeritud inimene, kes saab hästi hakkama aega ja kannatlikkust […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Sinu lootused võivad täna ootamatult täituda ning anda sulle uue impulsi tegutsemiseks ja aktiivseks suhtlemiseks. Hea päev reisimiseks.
SÕNN
Oled distsiplineeritud inimene, kes saab hästi hakkama aega ja kannatlikkust nõudvate ülesannetega. Järgid alati reegleid, kuid ole paindlikkum.
KAKSIKUD
Võimalik, et saad täna innustust ja inspiratsiooni inimeselt, kellega sul juba mõnda aega mingit kokkupuudet pole olnud.
VÄHK
Jälgi hoolikalt, mida räägid. Kui sa pole endas kindel, siis jää parem kuulaja rolli. Nii võid teada saada nii mõndagi huvitavat ja väärtuslikku.
LÕVI
Hea päev meelelahutuslikuks väljasõiduks. Võimalik, et puutud täna kokku eksootiliste religioonide või muude alternatiivsete ilmavaadetega.
NEITSI
Tänased mõjud raskendavad keskendumist mingile konkreetsele asjale. Oled uudishimulik ning püüad proovida ja mõista erinevaid asju.
KAALUD
Kipud täna käituma vastandlikult. Kord oled emotsionaalne ja avameelne, siis jällegi endassetõmbunud. Püüa leida sisemine tasakaal.
SKORPION
Täna valitseb traumade oht, seetõttu püüa vältida liigset tormakust ja rabedust. Isegi kui hakkad kuskile hilinema, säilita rahu ja tasakaal.
AMBUR
Võimalik, et sind hakkavad täna kimbutama hirmud ja kahtlused oma tervise suhtes. Katsu siiski rahuneda ja ära mõtle endale haigusi välja.
KALJUKITS
Oled täna laisk ja mugav. Otsid võimalust kõrvale viilida oma igapäevastest kohustustest, meelsamini veedad aega kodus koos lähedase inimesega.
VEEVALAJA
Nüüd on õige aeg ennast kokku võtta ja midagi ammu plaanitust lõpuks ka ära teha, olgu see siis suurpuhastus kodus või mõni uus projekt.


description: Kuressaare gümnaasiumi 10. klassi õpilased võtsid õpetaja nõul ette uute sõnade väljamõtlemise ja neile tähenduse andmise. Saarte Hääl valis välja mõned lustakamad: lõummik – hommiku ja lõuna vaheline söök; mukal […]

title: KG-s mõeldi lõummikuks pastaanida

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi 10. klassi õpilased võtsid õpetaja nõul ette uute sõnade väljamõtlemise ja neile tähenduse andmise.
Saarte Hääl valis välja mõned lustakamad: lõummik – hommiku ja lõuna vaheline söök; mukal – muhk kuklal; pastaanima – pastat tegema; pinksar – pinksimängija; pokemoonia – pokemonihullus; pähmine – päikse ja vihmase ilma vaheldumine; sündaalne – viisakas, korralik, eeskujulik; tikrik – tikripõõsastik; trigeerimine – isiklikul põhjusel ülereageerimine; tormelt – kuri õpetaja; aev – tunni ajast üle läinud aeg; urakueerima –koolipingis turakat mängima; isupus – seisund, kui lähed poodi süüa soetama, aga ei suuda otsustada, mida osta; keerand – korgi ja pudeli vahel olev tihend; murnit – isik, kes niidab muru (nt otsime tööle murnitut); rümmel – räige tümakas; solnull – seisund, kui pole raha; söömakas – söögi vahetund.
Võib tõdeda, et lause “Selles pähmises ilmas olnud solnullis ei jäänud mul isupusega muud üle, kui rümmeli saatel lõummikuks pastaanida.” kõlab päris huvitavalt.