description: Neljapäeva õhtupoolikul oli puupüsti täis Saaremaa ühisgümnaasiumi aula tulvil ootusärevust ja pinget, sest taas sai teoks parodeerimiskonkurss “Suur jäljendusvaadend”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Noored
Popstaarid vallutasid ühisgümnaasiumi lava
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 26. november 2016. Beyonce Knowles “Single Ladies”. Vasakult Liana Mikk, Lennart Aavik ja Kristel Soe 8.a klassist pälvisid kaasahaarava ja julge esituse eest grand prix’. FOTOD: Martin Vesberg Neljapäeva õhtupoolikul oli puupüsti täis Saaremaa ühisgümnaasiumi aula tulvil ootusärevust ja pinget, sest taas sai teoks parodeerimiskonkurss “Suur jäljendusvaadend”.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Purjelaua Formula klassi maailmameistrivõistlused peeti keset Atlandi ookeani asuvate ja Portugalile kuuluvate Assooride koosseisu kuuluva Terceira saare rannikuvetes. Eestit esindas MM-il meie Formula klassi esinumber John Kaju, kes esindab Saaremaa Surfiklubi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: John Kaju MM-il esitosinas

maintext:
Sport
John Kaju MM-il esitosinas
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 22. november 2016. John Kaju Assooridel märki võtmas. FOTO: Eric Bellande Purjelaua Formula klassi maailmameistrivõistlused peeti keset Atlandi ookeani asuvate ja Portugalile kuuluvate Assooride koosseisu kuuluva Terceira saare rannikuvetes. Eestit esindas MM-il meie Formula klassi esinumber John Kaju, kes esindab Saaremaa Surfiklubi.
Võistlustingimused Assooridel on alati keerulised, kirjutab purjelaualiit.ee. Seekord puhusid Atlandil vaiksemad tuuled, mistõttu püüti distants algul ava-
ookeanile viia.
Suhteliselt kiiresti sai siiski selgeks, et 3-4 meetrised lained on võistlejatele ohtlikud ning kogu korraldustegevus on neis oludes ülim katsumus. Seega enamik sõite peeti ikkagi suhteliselt turvalises lahesopis, kus valitsesid puhangulise ja keerutava tuule tingimused.
Kokku peeti seitse sõitu. Saarlane John Kaju saavutas oma läbi aegade parima täiskasvanute MM-i tulemuse – 12. koha. Oma esimese MM-tiitli võitis kolme sõiduvõiduga Alexandre Cousin Prantsusmaalt. Teise koha saavutas sakslane Sebastian Koerdel ja kolmas oli hollandlane Casper Bouman.
Kokku osales 26 formulisti 11-st riigist. Võistlustingimused Assooridel on alati keerulised, kirjutab purjelaualiit.ee. Seekord puhusid Atlandil vaiksemad tuuled, mistõttu püüti distants algul ava-ookeanile viia.Suhteliselt kiiresti sai siiski selgeks, et 3-4 meetrised lained on võistlejatele ohtlikud ning kogu korraldustegevus on neis oludes ülim katsumus. Seega enamik sõite peeti ikkagi suhteliselt turvalises lahesopis, kus valitsesid puhangulise ja keerutava tuule tingimused.Kokku peeti seitse sõitu. Saarlane John Kaju saavutas oma läbi aegade parima täiskasvanute MM-i tulemuse – 12. koha. Oma esimese MM-tiitli võitis kolme sõiduvõiduga Alexandre Cousin Prantsusmaalt. Teise koha saavutas sakslane Sebastian Koerdel ja kolmas oli hollandlane Casper Bouman.Kokku osales 26 formulisti 11-st riigist.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Hiljutine uuring näitas, et 20% meie I klassi tüdrukutest ja 14% poistest on ülekaalulised. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Kuidas seljatada kaalu?

maintext:
Arvamus
MÕTE: Kuidas seljatada kaalu?
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Hiljutine uuring näitas, et 20% meie I klassi tüdrukutest ja 14% poistest on ülekaalulised.
Televiisoris jookseb saatesari “Kallis, sa oled kosunud”, aga paraku pole esimese kolme saate jooksul suutnud ükski osaleja kaalust alla võtta.
Valitsus kavandab suhkrumaksu ja loodab sellega inimeste magusatarbimist ohjata. Arstid hoiatavad, et varsti on rasvumisest tingitud tervisehädad arenenud riikides probleem number üks.
Kus on lahendus? Kui keegi teaks, oleks selle ammu välja mõelnud või öelnud. Võib rääkida tahtejõust, aga inimene on kord nii loodud, et kõik hea on nii ahvatlev, et loobuda on raske. Alkohoolikutel on selles mõttes lihtsam, et ainuke pääsetee on üldse mitte juua, aga liigsöömisega nii ei saa, et üldse ei söö. Lihtsalt poodides on uskumatult palju ebatervislikku toitu, mis on valmis tehtud nii, et kui juba kord seda sööma oled hakanud, siis tahad kogu aeg uuesti ja uuesti.
Noorte puhul räägitakse järjest rohkem ka vähesest liikumisest. Kui veel paarkümmend aastat tagasi pidi ema õhtul lapsi vägisi õuest tuppa ajama, siis nüüd ei lähe lapsed sundideski õue või kui lähevad, siis peidavad taskusse nutitelefoni. Suurtes linnades, sealhulgas ka Tallinnas, ei saada aga ükski suures kortermajas elav pere oma väikest last üksi õue mängima – ohtlik on. Toas istudes aga energiat ei kulutata ja kilod kogunevad.
Lapsed üksi sellest probleemist välja ei rabele, aga siiani pole ükski väljamõeldud “meede” ka muutusi esile kutsunud – paksude laste arv kasvab.
Viimases hädas on nüüd pööratud pilgud taas kooli kehalise kasvatuse poole. Kui mõnda aega tagasi räägiti sellest, et lapsi ei tohiks üldse koolis mingite raskete harjutustega koormata ja mingisuguseid tulemusi nõuda, siis nüüd on mõnes koolis arutatud juba kehalise tundide arvu suurendamist.
Loomulikult ei ole kõik üheselt mõistetav, sest sumomaadlejad on väga sportlikud, aga toanurgas liikumatult paisuv laps on ohu märk. Autor: Heli Salong Teisipäev, 22. november 2016.Televiisoris jookseb saatesari “Kallis, sa oled kosunud”, aga paraku pole esimese kolme saate jooksul suutnud ükski osaleja kaalust alla võtta.Valitsus kavandab suhkrumaksu ja loodab sellega inimeste magusatarbimist ohjata. Arstid hoiatavad, et varsti on rasvumisest tingitud tervisehädad arenenud riikides probleem number üks.Kus on lahendus? Kui keegi teaks, oleks selle ammu välja mõelnud või öelnud. Võib rääkida tahtejõust, aga inimene on kord nii loodud, et kõik hea on nii ahvatlev, et loobuda on raske. Alkohoolikutel on selles mõttes lihtsam, et ainuke pääsetee on üldse mitte juua, aga liigsöömisega nii ei saa, et üldse ei söö. Lihtsalt poodides on uskumatult palju ebatervislikku toitu, mis on valmis tehtud nii, et kui juba kord seda sööma oled hakanud, siis tahad kogu aeg uuesti ja uuesti.Noorte puhul räägitakse järjest rohkem ka vähesest liikumisest. Kui veel paarkümmend aastat tagasi pidi ema õhtul lapsi vägisi õuest tuppa ajama, siis nüüd ei lähe lapsed sundideski õue või kui lähevad, siis peidavad taskusse nutitelefoni. Suurtes linnades, sealhulgas ka Tallinnas, ei saada aga ükski suures kortermajas elav pere oma väikest last üksi õue mängima – ohtlik on. Toas istudes aga energiat ei kulutata ja kilod kogunevad.Lapsed üksi sellest probleemist välja ei rabele, aga siiani pole ükski väljamõeldud “meede” ka muutusi esile kutsunud – paksude laste arv kasvab.Viimases hädas on nüüd pööratud pilgud taas kooli kehalise kasvatuse poole. Kui mõnda aega tagasi räägiti sellest, et lapsi ei tohiks üldse koolis mingite raskete harjutustega koormata ja mingisuguseid tulemusi nõuda, siis nüüd on mõnes koolis arutatud juba kehalise tundide arvu suurendamist.Loomulikult ei ole kõik üheselt mõistetav, sest sumomaadlejad on väga sportlikud, aga toanurgas liikumatult paisuv laps on ohu märk.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna hommikul hommikul kell 10.10 sai politsei teate, et Kuressaares Tori tänava juures on 15 meetri kaugusel kaldast leiti uppunud mehe surnukeha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Tori abajast leiti surnukeha

maintext:
Uudised
UUS! Tori abajast leiti surnukeha
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 19. november 2016. FOTO: Tambet Allik Täna hommikul hommikul kell 10.10 sai politsei teate, et Kuressaares Tori tänava juures on 15 meetri kaugusel kaldast leiti uppunud mehe surnukeha.
Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Maria Gonjaki sõnul on praeguseks politsei tuvastanud hukkunu isiku ja tegemist on 1964. aastal sündinud mehega.
Teadaolevalt oli uppunud mehe näol tegemist ühe Läänemaa hooldekodu elanikuga ehk mitte kohalikuga.
„Esialgsel välisel vaatlusel surnukehal vägivalla tundemärke ei tuvastatud ja see saadetakse edasi kohtuarstlikule lahangule,” lisas Gonjak. Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Maria Gonjaki sõnul on praeguseks politsei tuvastanud hukkunu isiku ja tegemist on 1964. aastal sündinud mehega.Teadaolevalt oli uppunud mehe näol tegemist ühe Läänemaa hooldekodu elanikuga ehk mitte kohalikuga.„Esialgsel välisel vaatlusel surnukehal vägivalla tundemärke ei tuvastatud ja see saadetakse edasi kohtuarstlikule lahangule,” lisas Gonjak.
Veel artikleid samast teemast »


description: Neljapäeva õhtupoolikul kella 21 paiku teatati päästeametile Kuressaare bussijaamast üle tee leitud vanaaegsest kohvrist. Võimalik ohuala on politsei poolt piiratud, kes kohapealset olukorda jälgib. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Bussijaama juurest leiti kahtlane kohver, politsei ootab Pärnust demineerijate saabumist


description: Politsei korraldab reedel esmakordselt Saare maakonnas autojuhtidele liikluskasvatusliku iseloomuga ohutusteemalise seiklusmängu “Kindlalt kohale”, mis positiivse tagasiside puhul ei pruugi jääda ühekordseks ettevõtmiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Politsei üritab mängu abil propageerida liiklusohutust
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 23. november 2016. Ühes ülesandes tuleb autojuhil platsi peal sõites samal ajal mobiiltelefoniga sõnumit toksida. FOTO: Valmar VOolaid Politsei korraldab reedel esmakordselt Saare maakonnas autojuhtidele liikluskasvatusliku iseloomuga ohutusteemalise seiklusmängu “Kindlalt kohale”, mis positiivse tagasiside puhul ei pruugi jääda ühekordseks ettevõtmiseks.
Aasta algusest 25. novembril toimuva seiklusmängu ettevalmistamisega tegelenud politsei kaasab üritusse autokoolid, kindlustusfirmad, päästeameti, Kaitseliidu jne. Kuna tegemist on alles pilootprojektiga, saavad seiklusmängus osaleda kümme kiiremat registreerunud kolmeliikmelist võistkonda, kes kogunevad mainitud kuupäeval kell 18 Kuressaare politseijaoskonna juurde. Registreerida saab end veel kuni tänase päeva lõpuni meilile kaisa.nurm@politsei.ee.
Eilehommikuse seisuga oli end kirja pannud neli võistkonda, kuid eile päeval registreerumine aktiviseerus.
Võistkond koosneb autojuhist ning kahest reisijast. “Autojuht ei pea juhtima
ainult autot, vaid tagama ka sõidukis viibijate ohutuse. Nii näiteks tuleb liiklusõnnetuse korral hoolitseda, et reisijad ei saaks vigastada ning tagajärjed oleksid võimalikult väikesed,” selgitas üks seiklusmängu autoreid, patrullpolitseinik Ahto Aulik, kes õpib töö kõrvalt Tallinna ülikoolis liiklusohutust.
Samas, kui autojuhi endaga midagi juhtub, peab juhi rolli võtma üle keegi reisijatest. Noorte autojuhtide liiklusõnnetused näitavad, et üks osapool õnnetuse tekkimisel on reisijad. “Kui autos käib melu, viivad reisijad juhi tähelepanu kõrvale ja juhtub ka õnnetus,” ütles Aulik.
Palju erinevaid ülesandeid
Kümnes mehitatud punktis ja neljas kontrollpunktis tuleb võistkonnal koos täita erinevaid ülesandeid, mille eesmärk on panna neid juurdunud hoiakuid muutma ja reaalseid olukordi tajuma ning katsete põhjal näidata, miks üks või teine käitumine on liikluses ohtlik. Võistkonna enda autot läheb tarvis eelkõige ühest punktist teise sõitmiseks, sest punktid asuvad Kuressaares erinevates kohtades.
Näiteks ühes punktis tuleb võistkonnal õppesõiduautoga läbida platsil slaalom, kusjuures autojuht toksib sõites samal ajal mobiiltelefoniga sõnumit.
Sõiduõpetaja jälgib kõike kõrvalistmelt. Lisaks ootab võistkonda selles punktis üllatus, mille politsei jätab esialgu saladuseks. “Eesmärk on viia teadmine praktilise tunnetuse abil juhini ja autos viibivate reisijateni,” rõhutas Aulik.
Proovitakse ka auto niiöelda joobeprillidega juhtimist. Prillid annavad sama efekti, nagu oleks tegemist purjus juhiga. “Muutub koordinatsioon ja ajataju. “Joobeprillid” ei anna küll psühholoogilist seisundit, sest alkohol mõjub inimesele kui depressant ja ta ei taju ohtu,” märkis Aulik.
Edaspidi kaasatakse liiklusrikkujaid
Politsei võib edaspidi hakata autojuhtide seiklusmängule lisaks vabatahtlikele kaasama ka liiklusrikkujaid, kelle teadmisi selle abil värskendada. See on praegu veel valikute küsimus, keda rikkujatest üritusele tõmmata, kas esmakordsed liiklusnõuetest mitte kinnipidajad või korduvad eksijad. Varem on sarnaseid üritusi autojuhtidele korraldatud Rapla- ja Pärnumaal.
“Pigem panustaks noortele autojuhtidele, esma- ja teist korda rikkujatele, et ära hoida edasisi rikkumisi. Süstemaatilisele rikkujale on vaja pigem psühholoogilist abi,” arvas Aulik.
Meie Maale teadaolevalt viib Lõuna prefektuur läbi projekti, milles pakub valikut, kas autojuht tasub trahvi või osaleb sotsiaalprogrammis, mille ise kinni maksab. Kui juht loobub sotsiaalprogrammist või jätab selle pooleli, uuendab politsei lõpetatud väärteomenetluse. Aasta algusest 25. novembril toimuva seiklusmängu ettevalmistamisega tegelenud politsei kaasab üritusse autokoolid, kindlustusfirmad, päästeameti, Kaitseliidu jne. Kuna tegemist on alles pilootprojektiga, saavad seiklusmängus osaleda kümme kiiremat registreerunud kolmeliikmelist võistkonda, kes kogunevad mainitud kuupäeval kell 18 Kuressaare politseijaoskonna juurde. Registreerida saab end veel kuni tänase päeva lõpuni meilile kaisa.nurm@politsei.ee.Eilehommikuse seisuga oli end kirja pannud neli võistkonda, kuid eile päeval registreerumine aktiviseerus.Võistkond koosneb autojuhist ning kahest reisijast. “Autojuht ei pea juhtimaainult autot, vaid tagama ka sõidukis viibijate ohutuse. Nii näiteks tuleb liiklusõnnetuse korral hoolitseda, et reisijad ei saaks vigastada ning tagajärjed oleksid võimalikult väikesed,” selgitas üks seiklusmängu autoreid, patrullpolitseinik Ahto Aulik, kes õpib töö kõrvalt Tallinna ülikoolis liiklusohutust.Samas, kui autojuhi endaga midagi juhtub, peab juhi rolli võtma üle keegi reisijatest. Noorte autojuhtide liiklusõnnetused näitavad, et üks osapool õnnetuse tekkimisel on reisijad. “Kui autos käib melu, viivad reisijad juhi tähelepanu kõrvale ja juhtub ka õnnetus,” ütles Aulik.Kümnes mehitatud punktis ja neljas kontrollpunktis tuleb võistkonnal koos täita erinevaid ülesandeid, mille eesmärk on panna neid juurdunud hoiakuid muutma ja reaalseid olukordi tajuma ning katsete põhjal näidata, miks üks või teine käitumine on liikluses ohtlik. Võistkonna enda autot läheb tarvis eelkõige ühest punktist teise sõitmiseks, sest punktid asuvad Kuressaares erinevates kohtades.Näiteks ühes punktis tuleb võistkonnal õppesõiduautoga läbida platsil slaalom, kusjuures autojuht toksib sõites samal ajal mobiiltelefoniga sõnumit.Sõiduõpetaja jälgib kõike kõrvalistmelt. Lisaks ootab võistkonda selles punktis üllatus, mille politsei jätab esialgu saladuseks. “Eesmärk on viia teadmine praktilise tunnetuse abil juhini ja autos viibivate reisijateni,” rõhutas Aulik.Proovitakse ka auto niiöelda joobeprillidega juhtimist. Prillid annavad sama efekti, nagu oleks tegemist purjus juhiga. “Muutub koordinatsioon ja ajataju. “Joobeprillid” ei anna küll psühholoogilist seisundit, sest alkohol mõjub inimesele kui depressant ja ta ei taju ohtu,” märkis Aulik.Politsei võib edaspidi hakata autojuhtide seiklusmängule lisaks vabatahtlikele kaasama ka liiklusrikkujaid, kelle teadmisi selle abil värskendada. See on praegu veel valikute küsimus, keda rikkujatest üritusele tõmmata, kas esmakordsed liiklusnõuetest mitte kinnipidajad või korduvad eksijad. Varem on sarnaseid üritusi autojuhtidele korraldatud Rapla- ja Pärnumaal.“Pigem panustaks noortele autojuhtidele, esma- ja teist korda rikkujatele, et ära hoida edasisi rikkumisi. Süstemaatilisele rikkujale on vaja pigem psühholoogilist abi,” arvas Aulik.Meie Maale teadaolevalt viib Lõuna prefektuur läbi projekti, milles pakub valikut, kas autojuht tasub trahvi või osaleb sotsiaalprogrammis, mille ise kinni maksab. Kui juht loobub sotsiaalprogrammist või jätab selle pooleli, uuendab politsei lõpetatud väärteomenetluse.
Veel artikleid samast teemast »


description: FC Kuressaare jalgpallimeeskond sõitis Raasikule küll juba Esiliiga B võitjana, aga viimases mängus endale allahindlust ei lubatud, kirjutab fckuressaare.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viikingite võidutants toimus Raasikul


description: TLÜ/Kalev kaotas korvpalli FIBA Euroopa karikavõistluste I-alagrupis võõrsil Prienai Vytautasele 61:104. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Janis Vahter resultatiivseim


description: Detsembrist lõpeb Saksamaal parvlaevaliiklust opereeriva ettevõtte Elb-Link Reederei koostöö seni Cuxhaveni ja Brunsbütteli vahelist liini teenindanud Saaremaa Laevakompaniiga (SLK), teatas rahvusvaheline laevandusuudiseid vahendav portaal Shippax. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: SLK lahkub Elb-Linkist detsembris

maintext:
Uudised
SLK lahkub Elb-Linkist detsembris
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 26. november 2016. Detsembrist lõpeb Saksamaal parvlaevaliiklust opereeriva ettevõtte Elb-Link Reederei koostöö seni Cuxhaveni ja Brunsbütteli vahelist liini teenindanud Saaremaa Laevakompaniiga (SLK), teatas rahvusvaheline laevandusuudiseid vahendav portaal Shippax.
Meie Maa kirjutas juba 18. oktoobril parvlaevu Saaremaa ja Muhumaa omava Olav Miili kavatsusest jätkata laevaliikluse opereerimist Elbe jõel ilma SLK omaniku Vjatšeslav Leedota.
Miil ei soovinud reedel Meie Maale uusi võimalikke arenguid ühise äri lahutamisest kommenteerida.
“Otsustasin edasi minna üksinda,” tunnistas Olav Miil Meie Maale oktoobris ja lisas toona, et ühtlasi plaanitakse välja vahetada ka ettevõtte tegevjuhtkond. “Jagame asjad ära ja lähme eraldi teed.”
Praeguste plaanide järgi lõpetatakse 2015. aasta suvel (mil parvlaevad Saaremaa ja Muhumaa Elbe jõele suundusid – toim) sõlmitud leping käesoleva kuuga ehk veel novembris.
Elb-Linki uus koostööpartner, kes tegutseb Elbe jõe vasakkaldal asuvas väikelinnas nimega Jork, on teatanud seni Eesti lipu all sõitnud parvlaevade Anne-Marie (endine Saaremaa) ja Grete (endine Muhumaa) viimisest Madeira lipu alla. See võimaldab praeguste, eesti keelt kõnelevate meeskondade asemel ettevõttel palgata saksa keelt kõnelevad meremehed.
Elb-Link andis samuti teada, et tuleva aasta jaanuarist plaanitakse kasutusele võtta uus online-broneerimissüsteem, mis ühildub senisest paremini erinevate nutiseadmetega.
Elbe jõel opereerivate laevade üleminek Madeira lipu alla peaks leidma aset veel selle aastanumbri sees. Meie Maa kirjutas juba 18. oktoobril parvlaevu Saaremaa ja Muhumaa omava Olav Miili kavatsusest jätkata laevaliikluse opereerimist Elbe jõel ilma SLK omaniku Vjatšeslav Leedota.Miil ei soovinud reedel Meie Maale uusi võimalikke arenguid ühise äri lahutamisest kommenteerida.“Otsustasin edasi minna üksinda,” tunnistas Olav Miil Meie Maale oktoobris ja lisas toona, et ühtlasi plaanitakse välja vahetada ka ettevõtte tegevjuhtkond. “Jagame asjad ära ja lähme eraldi teed.”Praeguste plaanide järgi lõpetatakse 2015. aasta suvel (mil parvlaevad Saaremaa ja Muhumaa Elbe jõele suundusid – toim) sõlmitud leping käesoleva kuuga ehk veel novembris.Elb-Linki uus koostööpartner, kes tegutseb Elbe jõe vasakkaldal asuvas väikelinnas nimega Jork, on teatanud seni Eesti lipu all sõitnud parvlaevade Anne-Marie (endine Saaremaa) ja Grete (endine Muhumaa) viimisest Madeira lipu alla. See võimaldab praeguste, eesti keelt kõnelevate meeskondade asemel ettevõttel palgata saksa keelt kõnelevad meremehed.Elb-Link andis samuti teada, et tuleva aasta jaanuarist plaanitakse kasutusele võtta uus online-broneerimissüsteem, mis ühildub senisest paremini erinevate nutiseadmetega.Elbe jõel opereerivate laevade üleminek Madeira lipu alla peaks leidma aset veel selle aastanumbri sees.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaares elav ja töötav Piret Köster (29) on ehe näide sellest, et kui on kindel soov, saab kõigega hakkama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Piret Köster langetas aastaga kaalu 39 kilo
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 25. november 2016. Kuressaares elav ja töötav Piret Köster (29) on ehe näide sellest, et kui on kindel soov, saab kõigega hakkama.
“Otsus kaalu langetada tekkis nii-öelda üleöö,” räägib Piret, kes on olnud ülekaaluline viimased üheksa aastat. Kaal hakkas tõusma pärast rasedust ning iga aastaga lisandus viis lisa-kilo. Kaalu kergitas stress: Piret käis kahel töökohal, tegi öötööd jne. Kolm aastat tagasi tellis ta treener Marek Kalmuse treeningkava, kuid see ei sobinud talle. Ta sõi üks kord päevas, kuid pärast tööd läks poodi, ostis valmistoitu, mahla ja jäätist. Samuti on ta katsetanud internetis laialt levinud Stockholmi dieeti, kuid ka see ei kõlvanud tema arvates kusagile.
Aga nii-öelda esimene klõps käis tal esimest korda siis, kui ta sai kätte sõbranna pulmas tehtud pildid. “Ma hakkasin nutma, sest nägin nii jube välja,” tunnistab Piret, kes ei olnud end ise kunagi paksuks pidanud. “Sest seal piltidel ei olnud mitte 28-aastane neiu, vaid mammi!” Piret oli olnud veidi suurem kogu oma elu. Siinkohal ütleb Piret, et ta ei olnud mitte see, kes end paksuks sõi, vaid ülekaal tekkis haiguse pärast. Ka kaalu langetamine oli tal selle võrra raskem, sest haiguse tõttu kippus kaal pigem tõusma kui langema.
Erik Orgu toitumiskavale sattus ta nii-öelda saatuse tahtel. Ta surfas internetis ja juhuslikult sattus ta Erik Orgu postituse peale, kus liitumine oli poole hinnaga. Siis mõelnudki ta, et kas nüüd või mitte kunagi! Ta tegi liitumise ära, printis ostunimekirja välja ja läks poodi. Sellest hetkest saati on ta kava järginud, libastumisi pole olnud, magusaisu ka mitte. “Ka peol olen käinud, hommikul on kilo juures olnud, aga olen suutnud kohe kavaga jätkata. Mulle nii meeldib see, et retseptid on ees, ei pea ise nuputama. Ma olen muutunud kümme korda rahulikumaks, õnnelikumaks inimeseks,” on Piret iseendaga rahul.
Piret alustas kaalu langetamist 9. oktoobril 2015, kaaludes 111 kilo, tänaseks päevaks on ta kaotanud oma kehakaalust 39 kg.
Suurem osa kaalust kadus poole aasta jooksul. Ta sööb kõike. Eriku kavadest võtab ta küll retsepte, kuid päris täpselt ta enam toiduained ei kaalu.
Piretile meeldib küpsetada. Ta teeb erinevaid muffineid, kooke, küpsiseid, kuid tervislikult, ilma nisujahu ja suhkruta.
Piret ütleb, et huvitav on see, et kui varem talle ei meeldinud kokata, siis nüüd naudib ta seda. Toidud teeb ta tööle kaasa võtmiseks.
Pireti sõnul ei ole tal suure kaalu tõttu varem midagi tegemata jäänud, sest ega ta ju arvanud ise, et ta paks on. Kuid nüüdseks on ta vahetanud välja terve riidekapi sisu. Kui varem kandis ta riideid nr 46, siis nüüd on saanud riiete suuruseks 38/40. Kui varem ei meeldinud talle kanda värvilisi riideid ja kleite, siis nüüd on tal neid kapis kümmekond. Ka tööriided on tulnud kaks korda väiksemate vastu vahetada.
Piret ütleb, et trenni ta eraldi ei tee. Ta kannab nutikella ja kui päevas on õhtuks norm – 10 000 sammu – tegemata, läheb ta jalutama või, kui tuju tuleb, siis jooksma. Päevas joob ta kolm liitrit vett ning kuna talle on vesi kogu aeg maitsenud, siis sellega tal raskusi ei ole. Neiu meenutas, et kõige raskem oli uue elustiiliga harjuda esimesel kolmel nädalal, sest siis keha alles harjub. Ta soovitabki kõigil neil, kel ka mõlgub mõttes eluviisi muuta, pidada kindlasti toitumispäevikut, sest see distsiplineerib. Tema on esimesest päevast alates kõik ampsud kirja pannud. Samuti tuleb regulaarselt vett juua. Pudel tuleb hoida kogu aeg silma all, vältida alkoholi ning liikuda. Tema andis näiteks oma auto õele kasutada ning liigub vajalikud vahemaad kõik jala.
Oluline on ka see, et toidukordi ei tohi vahele jätta. Süüa tuleb kindlasti hommikul, lõunaajal ning vahepala ja õhtusööki, sest suured toiduvahed tekitavad korvamatu isu. Neiu jälgis ka õhtusöögi kellaaega ning pärast kl 18 enam ei söönud.
Piret on suutnud motiveerida ka paari töökaaslast ja sõbrannat.
“Eriku toitumiskavaga olen väga rahul,” sõnab neiu lõpetuseks ning lisab samas, et kui arvatakse, et tervislik toitumine on kallis, siis nii see tegelikult ei ole.
Ja muidugi on kaalulangetamise puhul hea ka see, et komplimente tuleb uksest ja aknast.
Kõige tähtsam on õige toitumine
Personaaltreener Erik Orgu ütleb, et Pireti puhul oli järjepidevus tegur, mis viis eduni. “Kui ei soovi ikka ja jälle alustada, siis ei tohi eesmärgi suunas liikumist katkestada.“ Orgu sõnul on kõige olulisem järgida kava, mis tõesti sulle sobib. Seda kava võib natuke muuta, aga ainult paremuse poole. Küsimusele, kuidas hoida motivatsiooni, vastab Orgu, et motivatsioon on tegelikult süüde, mida on vaja, et tegutsema hakata. “Tegelikult on vaja hoida distsipliini. See on nagu lihas, mida peab treenima ning ajaga muutub see ainult tugevamaks, kui ollakse järjepidev oma heades kommetes, näiteks toitumiskava järgimises,“ kõneleb ta.
Küsimusele, kuidas suhtuda maovähendusoperatsioonidesse, vastab Orgu, et see peaks olema kõige viimane õlekõrs, kui on tõesti elu ja surma küsimus. “Tean mitmeid, kes on opijärjekorras olnud, kuid on otsustanud ümber, kuna oleme koos lahendusteni jõudnud.“
Toitude puhul on kõige tähtsam, et need oleksid võimalikult naturaalsed, samas peaksid ka kogused ja söögiajad olema kooskõlas sinu keha vajadustega. Õige toitumine on kaalulangetamise juures kõige tähtsam ehk 100%.
Kaalulangetamisega saavad Orgu sõnul hakkama need, kes leiavad enda jaoks õige toitumise ja suudavad piisavalt kaua selle juures püsida, et see saaks uueks toitumisstiiliks. See on umbes kolme kuu pikkune aeg. Kui kolm kuud on läbi, tuleks kindlasti jätkata, et juurutada uus toitumisstiil võimalikult tugevalt. “Inimesed ebaõnnestuvad siis, kui toitutakse mitte sobiva kava järgi või pärast esimese eesmärgi saavutamist minnakse tagasi vana toitumise juurde, lootes, et ei tule tagasi vana vorm.“ Ülekaalulisus on 80% juhtudest ülesöömise tagajärg. Aga on ka teisi tegureid, mis ülekaalu tekitavad.
“Eesti inimesed pole kahjuks väga tervislikud, aga õnneks on olukord muutumas ja mul on hea meel, et olen saanud abiks olla.“ “Otsus kaalu langetada tekkis nii-öelda üleöö,” räägib Piret, kes on olnud ülekaaluline viimased üheksa aastat. Kaal hakkas tõusma pärast rasedust ning iga aastaga lisandus viis lisa-kilo. Kaalu kergitas stress: Piret käis kahel töökohal, tegi öötööd jne. Kolm aastat tagasi tellis ta treener Marek Kalmuse treeningkava, kuid see ei sobinud talle. Ta sõi üks kord päevas, kuid pärast tööd läks poodi, ostis valmistoitu, mahla ja jäätist. Samuti on ta katsetanud internetis laialt levinud Stockholmi dieeti, kuid ka see ei kõlvanud tema arvates kusagile.Aga nii-öelda esimene klõps käis tal esimest korda siis, kui ta sai kätte sõbranna pulmas tehtud pildid. “Ma hakkasin nutma, sest nägin nii jube välja,” tunnistab Piret, kes ei olnud end ise kunagi paksuks pidanud. “Sest seal piltidel ei olnud mitte 28-aastane neiu, vaid mammi!” Piret oli olnud veidi suurem kogu oma elu. Siinkohal ütleb Piret, et ta ei olnud mitte see, kes end paksuks sõi, vaid ülekaal tekkis haiguse pärast. Ka kaalu langetamine oli tal selle võrra raskem, sest haiguse tõttu kippus kaal pigem tõusma kui langema.Erik Orgu toitumiskavale sattus ta nii-öelda saatuse tahtel. Ta surfas internetis ja juhuslikult sattus ta Erik Orgu postituse peale, kus liitumine oli poole hinnaga. Siis mõelnudki ta, et kas nüüd või mitte kunagi! Ta tegi liitumise ära, printis ostunimekirja välja ja läks poodi. Sellest hetkest saati on ta kava järginud, libastumisi pole olnud, magusaisu ka mitte. “Ka peol olen käinud, hommikul on kilo juures olnud, aga olen suutnud kohe kavaga jätkata. Mulle nii meeldib see, et retseptid on ees, ei pea ise nuputama. Ma olen muutunud kümme korda rahulikumaks, õnnelikumaks inimeseks,” on Piret iseendaga rahul.Piret alustas kaalu langetamist 9. oktoobril 2015, kaaludes 111 kilo, tänaseks päevaks on ta kaotanud oma kehakaalust 39 kg.Suurem osa kaalust kadus poole aasta jooksul. Ta sööb kõike. Eriku kavadest võtab ta küll retsepte, kuid päris täpselt ta enam toiduained ei kaalu.Piretile meeldib küpsetada. Ta teeb erinevaid muffineid, kooke, küpsiseid, kuid tervislikult, ilma nisujahu ja suhkruta.Piret ütleb, et huvitav on see, et kui varem talle ei meeldinud kokata, siis nüüd naudib ta seda. Toidud teeb ta tööle kaasa võtmiseks.Pireti sõnul ei ole tal suure kaalu tõttu varem midagi tegemata jäänud, sest ega ta ju arvanud ise, et ta paks on. Kuid nüüdseks on ta vahetanud välja terve riidekapi sisu. Kui varem kandis ta riideid nr 46, siis nüüd on saanud riiete suuruseks 38/40. Kui varem ei meeldinud talle kanda värvilisi riideid ja kleite, siis nüüd on tal neid kapis kümmekond. Ka tööriided on tulnud kaks korda väiksemate vastu vahetada.Piret ütleb, et trenni ta eraldi ei tee. Ta kannab nutikella ja kui päevas on õhtuks norm – 10 000 sammu – tegemata, läheb ta jalutama või, kui tuju tuleb, siis jooksma. Päevas joob ta kolm liitrit vett ning kuna talle on vesi kogu aeg maitsenud, siis sellega tal raskusi ei ole. Neiu meenutas, et kõige raskem oli uue elustiiliga harjuda esimesel kolmel nädalal, sest siis keha alles harjub. Ta soovitabki kõigil neil, kel ka mõlgub mõttes eluviisi muuta, pidada kindlasti toitumispäevikut, sest see distsiplineerib. Tema on esimesest päevast alates kõik ampsud kirja pannud. Samuti tuleb regulaarselt vett juua. Pudel tuleb hoida kogu aeg silma all, vältida alkoholi ning liikuda. Tema andis näiteks oma auto õele kasutada ning liigub vajalikud vahemaad kõik jala.Oluline on ka see, et toidukordi ei tohi vahele jätta. Süüa tuleb kindlasti hommikul, lõunaajal ning vahepala ja õhtusööki, sest suured toiduvahed tekitavad korvamatu isu. Neiu jälgis ka õhtusöögi kellaaega ning pärast kl 18 enam ei söönud.Piret on suutnud motiveerida ka paari töökaaslast ja sõbrannat.“Eriku toitumiskavaga olen väga rahul,” sõnab neiu lõpetuseks ning lisab samas, et kui arvatakse, et tervislik toitumine on kallis, siis nii see tegelikult ei ole.Ja muidugi on kaalulangetamise puhul hea ka see, et komplimente tuleb uksest ja aknast.Personaaltreener Erik Orgu ütleb, et Pireti puhul oli järjepidevus tegur, mis viis eduni. “Kui ei soovi ikka ja jälle alustada, siis ei tohi eesmärgi suunas liikumist katkestada.“ Orgu sõnul on kõige olulisem järgida kava, mis tõesti sulle sobib. Seda kava võib natuke muuta, aga ainult paremuse poole. Küsimusele, kuidas hoida motivatsiooni, vastab Orgu, et motivatsioon on tegelikult süüde, mida on vaja, et tegutsema hakata. “Tegelikult on vaja hoida distsipliini. See on nagu lihas, mida peab treenima ning ajaga muutub see ainult tugevamaks, kui ollakse järjepidev oma heades kommetes, näiteks toitumiskava järgimises,“ kõneleb ta.Küsimusele, kuidas suhtuda maovähendusoperatsioonidesse, vastab Orgu, et see peaks olema kõige viimane õlekõrs, kui on tõesti elu ja surma küsimus. “Tean mitmeid, kes on opijärjekorras olnud, kuid on otsustanud ümber, kuna oleme koos lahendusteni jõudnud.“Toitude puhul on kõige tähtsam, et need oleksid võimalikult naturaalsed, samas peaksid ka kogused ja söögiajad olema kooskõlas sinu keha vajadustega. Õige toitumine on kaalulangetamise juures kõige tähtsam ehk 100%.Kaalulangetamisega saavad Orgu sõnul hakkama need, kes leiavad enda jaoks õige toitumise ja suudavad piisavalt kaua selle juures püsida, et see saaks uueks toitumisstiiliks. See on umbes kolme kuu pikkune aeg. Kui kolm kuud on läbi, tuleks kindlasti jätkata, et juurutada uus toitumisstiil võimalikult tugevalt. “Inimesed ebaõnnestuvad siis, kui toitutakse mitte sobiva kava järgi või pärast esimese eesmärgi saavutamist minnakse tagasi vana toitumise juurde, lootes, et ei tule tagasi vana vorm.“ Ülekaalulisus on 80% juhtudest ülesöömise tagajärg. Aga on ka teisi tegureid, mis ülekaalu tekitavad.“Eesti inimesed pole kahjuks väga tervislikud, aga õnneks on olukord muutumas ja mul on hea meel, et olen saanud abiks olla.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Meie Maa selleaastane hoidistekonkurss toimub 1. detsembril kell 16 Kuressaare kuursaalis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Paremaid hoidistajaid ootab rikkalik auhinnalaud
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Reede, 11. november 2016. Tänavuse Meie Maa hoidistekonkursi auhinnalaud on päris rikkalik – kaks 75-eurost kinkekaarti Agricentrilt, kaks 30-eurost kinkekaarti Coop Saaremaalt, spaapääsmed GOSPA-lt ja Grand Rose’ilt, tooted Delifoodilt ja Pihtla Õllelt. FOTO: Valmar Voolaid Meie Maa selleaastane hoidistekonkurss toimub 1. detsembril kell 16 Kuressaare kuursaalis.
Tore on seda traditsiooni jätkata, sest Meie Maa kutsub juba kaheksandat korda tublisid hoidistajaid konkursil osalema. Enam-vähem jääb kõik samaks. Auhinna saavad eraldi nii parimad soolased kui magusad hoidised ning premeeritakse ka parimat innovaatilist ja traditsioonilist hoidist.
Kuid sedakorda lisandub ka üks täiesti uus kategooria ja see preemia läheb parimale noorele hoidistajale nii magusate kui soolaste hoidiste kategoorias.
Miks on seda nii tore välja kuulutada? Põhjus on lihtne – sellise ettepaneku tegid noored ise. See aga näitab, et tänapäeva moodsa aja inimesed ei käi hoidistamisest kauge kaarega mööda, vaid kõige muu kõrval sisustavad oma aega ka koduaia- või metsasaaduste purkipanemisega.
Taas on žürii esimeheks Toomas Leedu, kes on aidanud seda ettevõtmist vedada kõik need aastad.
Lääne-Virumaa võttis eeskuju
Toomas on olnud isegi nii hakkaja, et suutis aidata käima lükata sarnase konkursi Lääne-Virumaal.
“Hea oli Meie Maa konkursist eeskuju võtta ja paljud asjad olid seega juba ette ära katsetatud ning toimisid ka Virumaal,” kinnitas ta.
Peakokana on Toomas rahul, et on saanud põnevamaid hoidiste retsepte kasutada ka oma toidukohtade menüüdes.
“Mul on hea meel, et sel aastal saame lisaks tavapärastele auhindadele anda eriauhinnad ka noortele tegijatele. Lääne-Virumaa näitel võin öelda, et noored tahavad ja oskavad välja mõelda väga põnevaid asju, aga neid on vaja julgustada konkursil osalema,” usub Toomas.
Lii Kirves Saarte Sahvrist on otsustanud sel korral anda oma kinkekaardid neile tegijatele, kes on osanud oma hoidistes kasutada võimalikult vähe suhkrut.
Hoidistekonkursi idee ja eesmärk on jäänud samaks, mis alguses: tuua kodustest köökidest, sahvritest, keldritest avalikkuse ette kõik hea ja parem.
Idee algataja ja algusest peale kaasalööja on olnud Kuressaare ametikooli õpetaja Merit Karise.
“Hoidistamine on üks kena tegevus igast otsast: kevadel seemned mulda, suvel ja sügisel pikk saagikorjamise aeg, talvel naudid head maitset ja silmailu. Kogu seda protsessi saab läbida üksi, pere või sõpradega. Meie pika pimeda ajaga kliimas on hoidis oma kätega purki pandud soe suvi ja värviline sügis,” on Merit igal aastal täis ootusärevust.
Innustuseks noortele
Ajad muutuvad, aga hoidistamine on ikka jäänud ja veel populaarsemaks muutnud, saanud osale ka sissetuleku allikaks kuni oma ettevõtte loomiseni.
“Konkursi žüriis osalemine on ühekorraga põnev, üllatav ja rõõmustav. Ootan konkursile kogenud perenaiste kõrval ka noori julgeid katsetajaid,” innustab Merit.
Hoidistekonkursi peasponsori Agricentri esindajana on alati kohal olnud agronoom Sirje Avingu, kellele on huvi pakkunud just vähemtuntud viljadest hoidiste valmistamine.
“Meil on Agricentri kaupluses palju erinevaid seemneid müügil ja on ju tore teada, kuidas aiasaadused hoidistatuna maitsevad,” kinnitab Sirje.
Ehkki suurem osa asju on selleks aastaks ilmselt juba kaane alla saanud, tasub veel ka ringi vaadata, et konkursiks midagi ekstra põnevat teha.
Hoidiseid saab tuua Meie Maa kuulutuste osakonda kuni 30. novembri kella 17-ni. Tore on seda traditsiooni jätkata, sest Meie Maa kutsub juba kaheksandat korda tublisid hoidistajaid konkursil osalema. Enam-vähem jääb kõik samaks. Auhinna saavad eraldi nii parimad soolased kui magusad hoidised ning premeeritakse ka parimat innovaatilist ja traditsioonilist hoidist.Kuid sedakorda lisandub ka üks täiesti uus kategooria ja see preemia läheb parimale noorele hoidistajale nii magusate kui soolaste hoidiste kategoorias.Miks on seda nii tore välja kuulutada? Põhjus on lihtne – sellise ettepaneku tegid noored ise. See aga näitab, et tänapäeva moodsa aja inimesed ei käi hoidistamisest kauge kaarega mööda, vaid kõige muu kõrval sisustavad oma aega ka koduaia- või metsasaaduste purkipanemisega.Taas on žürii esimeheks Toomas Leedu, kes on aidanud seda ettevõtmist vedada kõik need aastad.Toomas on olnud isegi nii hakkaja, et suutis aidata käima lükata sarnase konkursi Lääne-Virumaal.“Hea oli Meie Maa konkursist eeskuju võtta ja paljud asjad olid seega juba ette ära katsetatud ning toimisid ka Virumaal,” kinnitas ta.Peakokana on Toomas rahul, et on saanud põnevamaid hoidiste retsepte kasutada ka oma toidukohtade menüüdes.“Mul on hea meel, et sel aastal saame lisaks tavapärastele auhindadele anda eriauhinnad ka noortele tegijatele. Lääne-Virumaa näitel võin öelda, et noored tahavad ja oskavad välja mõelda väga põnevaid asju, aga neid on vaja julgustada konkursil osalema,” usub Toomas.Lii Kirves Saarte Sahvrist on otsustanud sel korral anda oma kinkekaardid neile tegijatele, kes on osanud oma hoidistes kasutada võimalikult vähe suhkrut.Hoidistekonkursi idee ja eesmärk on jäänud samaks, mis alguses: tuua kodustest köökidest, sahvritest, keldritest avalikkuse ette kõik hea ja parem.Idee algataja ja algusest peale kaasalööja on olnud Kuressaare ametikooli õpetaja Merit Karise.“Hoidistamine on üks kena tegevus igast otsast: kevadel seemned mulda, suvel ja sügisel pikk saagikorjamise aeg, talvel naudid head maitset ja silmailu. Kogu seda protsessi saab läbida üksi, pere või sõpradega. Meie pika pimeda ajaga kliimas on hoidis oma kätega purki pandud soe suvi ja värviline sügis,” on Merit igal aastal täis ootusärevust.Ajad muutuvad, aga hoidistamine on ikka jäänud ja veel populaarsemaks muutnud, saanud osale ka sissetuleku allikaks kuni oma ettevõtte loomiseni.“Konkursi žüriis osalemine on ühekorraga põnev, üllatav ja rõõmustav. Ootan konkursile kogenud perenaiste kõrval ka noori julgeid katsetajaid,” innustab Merit.Hoidistekonkursi peasponsori Agricentri esindajana on alati kohal olnud agronoom Sirje Avingu, kellele on huvi pakkunud just vähemtuntud viljadest hoidiste valmistamine.“Meil on Agricentri kaupluses palju erinevaid seemneid müügil ja on ju tore teada, kuidas aiasaadused hoidistatuna maitsevad,” kinnitab Sirje.Ehkki suurem osa asju on selleks aastaks ilmselt juba kaane alla saanud, tasub veel ka ringi vaadata, et konkursiks midagi ekstra põnevat teha.Hoidiseid saab tuua Meie Maa kuulutuste osakonda kuni 30. novembri kella 17-ni.
Veel artikleid samast teemast »


description: Börsil tublisti kerkinud metallihinnad viisid selleni, et ka Saaremaal tegutsev Sikassaare Vanametall OÜ pidi täna vanametalli kokkuostu hinda korrigeerima rohkem kui 20 euro jagu ülespoole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vanametalli hinnad tegid korraliku tõusu
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 22. november 2016. Sikassaare Vanametall OÜ juht Herki Sai ei pea mõistlikuks, et ettevõte hakkaks börsihindade iga väiksemagi kõikumise peale vanametalli kokkuostu hindu muutma. FOTO: Valmar Voolaid Börsil tublisti kerkinud metallihinnad viisid selleni, et ka Saaremaal tegutsev Sikassaare Vanametall OÜ pidi täna vanametalli kokkuostu hinda korrigeerima rohkem kui 20 euro jagu ülespoole.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ega see ju kellelegi mingi uudis ole, et meie laiuskraadil aastaajad vahelduvad. Ikka kevad, suvi, sügis ja siis see pikk ja väsitav talv. Nii on olnud tuhandeid aastaid ja hoolimata kliima soojenemisest saavad nähtavasti ka sajad järgmised sugupõlved seda vaheldusrikkust kogeda. Noh, kui jumal annab, muidugi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: MÕTE: Novembrikuu muinasjutt

maintext:
Arvamus
MÕTE: Novembrikuu muinasjutt
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ega see ju kellelegi mingi uudis ole, et meie laiuskraadil aastaajad vahelduvad. Ikka kevad, suvi, sügis ja siis see pikk ja väsitav talv. Nii on olnud tuhandeid aastaid ja hoolimata kliima soojenemisest saavad nähtavasti ka sajad järgmised sugupõlved seda vaheldusrikkust kogeda. Noh, kui jumal annab, muidugi.
Hooajaks algas see piltlikult öeldes kohe pärast tänavapiknikut ja õunakohvikute pühapäeva. Justkui eile, eksole, kuigi möödas on täpselt kaks kuud. Nüüdseks on kõikjal maakonnas viimased loodusannid salvedesse kogutud, hoidisteriiulid purkide all lookas ning põllu- ja aiamaad korrastatud. Metski on minetanud oma sügiseselt rõõmsa kirevuse ning seisab lähenevas külmahirmus tummalt ja võimalikult vaguralt, justkui püüdes end mitte liigutada.
Inimesed on kappidest välja otsinud soojema ihukatte ja jalavarjud, jalgrattad on paigutatud kuuridesse ja keldritesse, autodel vahetatakse rehve ning rehade asemel tõstetakse trepikodadesse luuad ja lumelabidad. Puukuurid on küttepuid servani täis ning suurenevate kaugkütte ja kopsakamate elektriarvete jaoks on pangakontole kogutud vajalikud lisaeurod.
Eestlane teab ja oskab end igasugusteks katsumusteks valmis seada ja seda see talv sageli on – iga-aastane kriisiolukord. Ja ometi tuli see tali nagu tavaliselt, täiesti ootamatult ning kohe rohke lumega. Sünkpimedale kaamosele anti tänavu isegi Saaremaal õige napp aeg. Kui juba kuu alguses said lapsed esimesest lumest rõõmu tunda ja lumemõnusid nautida mitmes maakonna paigas, siis ööl vastu pühapäeva mattus Kuressaaregi õhkõrna ja pimestavalt valgesse lumme.
Seega, kel vähegi jaksu ja viitsimist on end soojast kambrist õhtuti välja vedada, ei kahetse, sest satub vaiksesse valgesse muinasjuttu. Kas pole tore, et vastukaaluks kesise suusailmaga suvele näib talvel olevat plaan oma päris palet näidata? Me oleme ju valmis, eks? Autor: Sirli Tooming Teisipäev, 08. november 2016.Hooajaks algas see piltlikult öeldes kohe pärast tänavapiknikut ja õunakohvikute pühapäeva. Justkui eile, eksole, kuigi möödas on täpselt kaks kuud. Nüüdseks on kõikjal maakonnas viimased loodusannid salvedesse kogutud, hoidisteriiulid purkide all lookas ning põllu- ja aiamaad korrastatud. Metski on minetanud oma sügiseselt rõõmsa kirevuse ning seisab lähenevas külmahirmus tummalt ja võimalikult vaguralt, justkui püüdes end mitte liigutada.Inimesed on kappidest välja otsinud soojema ihukatte ja jalavarjud, jalgrattad on paigutatud kuuridesse ja keldritesse, autodel vahetatakse rehve ning rehade asemel tõstetakse trepikodadesse luuad ja lumelabidad. Puukuurid on küttepuid servani täis ning suurenevate kaugkütte ja kopsakamate elektriarvete jaoks on pangakontole kogutud vajalikud lisaeurod.Eestlane teab ja oskab end igasugusteks katsumusteks valmis seada ja seda see talv sageli on – iga-aastane kriisiolukord. Ja ometi tuli see tali nagu tavaliselt, täiesti ootamatult ning kohe rohke lumega. Sünkpimedale kaamosele anti tänavu isegi Saaremaal õige napp aeg. Kui juba kuu alguses said lapsed esimesest lumest rõõmu tunda ja lumemõnusid nautida mitmes maakonna paigas, siis ööl vastu pühapäeva mattus Kuressaaregi õhkõrna ja pimestavalt valgesse lumme.Seega, kel vähegi jaksu ja viitsimist on end soojast kambrist õhtuti välja vedada, ei kahetse, sest satub vaiksesse valgesse muinasjuttu. Kas pole tore, et vastukaaluks kesise suusailmaga suvele näib talvel olevat plaan oma päris palet näidata? Me oleme ju valmis, eks?
Veel artikleid samast teemast »


description: Ehkki täna on rahvakalendri järgi mardipäev, pälvivad rohkem tähelepanu Taavi ja maailma ulatuses Donald. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: ETV jäi alla

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - ETV jäi alla
Neljapäev, 10. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ehkki täna on rahvakalendri järgi mardipäev, pälvivad rohkem tähelepanu Taavi ja maailma ulatuses Donald.
Nii Ameerika presidendivalimised kui Taavi Rõivase umbusaldamine on suured meediasündmused, mis rahva meeli ärevil hoidsid. Seda üllatavam on ERR-i seisukoht, et otsepilti nendest sündmustest näidata pole vaja. Kui hommikuse “Terevisiooni“ ajal oli kõik justkui tasemel ja infot tuli juurde pidevalt, siis kohe, kui “Terevisioon“ lõppes, lõppes ka ülekanne ja nägemata jäi Donald Trumpi võidukas lavaletulek koos kogu oma perekonnaga ja tema esimesed sõnad presidendiks valituna. Kuna valimistulemused olid niivõrd ootamatud, siis oleks eeldanud ETV-lt operatiivsemat ja paindlikumat lähenemist oma väljakuulutatud kavale. Kas üks inglise filmi järjekordne osa ikka kaalus üles seda põnevust, mida pakkus Ameerika?
Sama kordus pärastlõunal, kui riigikogust otseülekande ja Rõivase umbusaldamise asemel näitas ETV saateid “Ajavaod“ ja “Midsomeri mõrvad“. Õnneks pakkusid paremaid võimalusi Delfi ja Postimees, ehkki ilmselt ülekoormuse tõttu kippus pilt vahel hanguma.
10. november 2016 Autor: MM Neljapäev, 10. november 2016.Nii Ameerika presidendivalimised kui Taavi Rõivase umbusaldamine on suured meediasündmused, mis rahva meeli ärevil hoidsid. Seda üllatavam on ERR-i seisukoht, et otsepilti nendest sündmustest näidata pole vaja. Kui hommikuse “Terevisiooni“ ajal oli kõik justkui tasemel ja infot tuli juurde pidevalt, siis kohe, kui “Terevisioon“ lõppes, lõppes ka ülekanne ja nägemata jäi Donald Trumpi võidukas lavaletulek koos kogu oma perekonnaga ja tema esimesed sõnad presidendiks valituna. Kuna valimistulemused olid niivõrd ootamatud, siis oleks eeldanud ETV-lt operatiivsemat ja paindlikumat lähenemist oma väljakuulutatud kavale. Kas üks inglise filmi järjekordne osa ikka kaalus üles seda põnevust, mida pakkus Ameerika?Sama kordus pärastlõunal, kui riigikogust otseülekande ja Rõivase umbusaldamise asemel näitas ETV saateid “Ajavaod“ ja “Midsomeri mõrvad“. Õnneks pakkusid paremaid võimalusi Delfi ja Postimees, ehkki ilmselt ülekoormuse tõttu kippus pilt vahel hanguma.10. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui eelmisel hooajal laekus Ajujahi konkursile 301 ideed, siis tänavu esitati kaheksa ideed enam ja parimad sõelutakse välja 309-st. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ajujahil viis äriideed saarelt

maintext:
Uudised
Ajujahil viis äriideed saarelt
Kolmapäev, 02. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 02. november 2016. Aeg on avardada nii kontoriruumi kui ka võimalusi pakkuda oma oskusi ja teeneid mitmele ettevõttele korraga. Taavi Rauniste sõnul võib tänapäeval tööd teha kõikjal, kus on kiire internetiühendus. FOTO: Valmar Voolaid Kui eelmisel hooajal laekus Ajujahi konkursile 301 ideed, siis tänavu esitati kaheksa ideed enam ja parimad sõelutakse välja 309-st.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Nädalavahetusel läbisid 13 maakonna vabatahtlikku merepäästjat teise astme merepäästja koolituse, kus nad omandasid teadmised üksuse juhtimise, pääste- ja otsinguoperatsiooni planeerimisest.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Merepäästjad tõstsid pädevusastet

maintext:
Uudised
Merepäästjad tõstsid pädevusastet
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 24. november 2016. Koolitusel osalejad esimeses reas vasakult: Priit Nurk, Riho Leppik ja Indrek Aavik. Tagumises reas vasakult: Kert Kreem, Olari Malk, Urmas Metsamaa, Ülar Järviste, Kaupo Heinlaid, Maidu Lempu, Marten Riisenberg, Leonid Luptov, Rena Männik, koolitaja Martin Roostar, Koit Kull, eksami järelevaataja, PPA merepääste juhtivpiiriametnik Raul Ilisson ja koolitaja Eimar Täht. FOTO: erakogu Nädalavahetusel läbisid 13 maakonna vabatahtlikku merepäästjat teise astme merepäästja koolituse, kus nad omandasid teadmised üksuse juhtimise, pääste- ja otsinguoperatsiooni planeerimisest.
Eksamil osalenud Ruhnu vabatahtlik merepäästja Marten Riisenberg tõdes, et erinevalt esimese astme koolitusest suhtuti seekord sooritajatesse kui juba merega rinda pistnud inimestesse.
“Tegemist oli siiski juhikoolitusega ja igal sammul rõhutati positsiooniga kaasnevat vastutust. Tehti selgeks, et koolitus on vaid esimene samm saamaks juhiks ning suur töö ja pühendumus seisab ees,“ meenutas ta.
Ainsa naisena teise astme koolituse läbinud Rena Männik on Kuressaare piirkonna üksuses tegutsenud veidi üle aasta. Tal on oma valvekordade ajal ette tulnud vaid üks olulisem sündmus. “Hommikul tuli info, et inimesel on rangluu murd, startisime Ruhnu ja tõime ta Kuressaare haiglasse,“ ütles Männik.
Kerge otsus
Männik liitus merepäästjatega just seetõttu, et tema mitmed tuttavad tegutsesid samas valdkonnas ning ta kuulas nende jutte alati suure huviga. “Ühel päeval Koit Kull küsis, kas ma ei tahaks nendega liituda. Järgmine päev andsin jaatava vastuse,“ sõnas Männik.
Esimese koolituse läbimine oli tema arvates siiski keeruline nii füüsiliselt kui vaimselt. Samuti juhtusid möödunud aasta novembris sel ajal olema väga rasked ilmaolud.
“Aga mida raskem on õppustel, seda lihtsam igapäevaelus,“ lisas naine entusiastlikult.
Alates 2014. aasta maist Lõmala üksuse vabatahtlik merepäästja olnud Koit Kull kinnitas, et sel aastal on vabatahtlikud reageerinud 16 sündmusele.
Kull rõhutas, et alati tuleb järgida esmaseid ohutusnõudeid ja kasutada päästevesti nagu autos turvavööd. “Just nimelt, kui inimene tunneb ennast maa peal tegijana, siis merel on asjad teistmoodi. Seal muutud pisikeseks osaks loodusest ja pead sellesse suhtuma aupaklikult. Ülioluline on ka meeskonnatöö – distsipliin merel ja kuidas ohu korral käituda.“
Saaremaa vabatahtlikul merepääste seltsil on tehnilise assistendi Annely Enke andmetel 64 liiget, kellest 54 on läbitud esimese astme merepäästja koolitus. Neist 17 on tänaseks ka teise astme merepäästja paber taskus.
Kogu liikmeskonnast üheksa on naised. Eksamil osalenud Ruhnu vabatahtlik merepäästja Marten Riisenberg tõdes, et erinevalt esimese astme koolitusest suhtuti seekord sooritajatesse kui juba merega rinda pistnud inimestesse.“Tegemist oli siiski juhikoolitusega ja igal sammul rõhutati positsiooniga kaasnevat vastutust. Tehti selgeks, et koolitus on vaid esimene samm saamaks juhiks ning suur töö ja pühendumus seisab ees,“ meenutas ta.Ainsa naisena teise astme koolituse läbinud Rena Männik on Kuressaare piirkonna üksuses tegutsenud veidi üle aasta. Tal on oma valvekordade ajal ette tulnud vaid üks olulisem sündmus. “Hommikul tuli info, et inimesel on rangluu murd, startisime Ruhnu ja tõime ta Kuressaare haiglasse,“ ütles Männik.Männik liitus merepäästjatega just seetõttu, et tema mitmed tuttavad tegutsesid samas valdkonnas ning ta kuulas nende jutte alati suure huviga. “Ühel päeval Koit Kull küsis, kas ma ei tahaks nendega liituda. Järgmine päev andsin jaatava vastuse,“ sõnas Männik.Esimese koolituse läbimine oli tema arvates siiski keeruline nii füüsiliselt kui vaimselt. Samuti juhtusid möödunud aasta novembris sel ajal olema väga rasked ilmaolud.“Aga mida raskem on õppustel, seda lihtsam igapäevaelus,“ lisas naine entusiastlikult.Alates 2014. aasta maist Lõmala üksuse vabatahtlik merepäästja olnud Koit Kull kinnitas, et sel aastal on vabatahtlikud reageerinud 16 sündmusele.Kull rõhutas, et alati tuleb järgida esmaseid ohutusnõudeid ja kasutada päästevesti nagu autos turvavööd. “Just nimelt, kui inimene tunneb ennast maa peal tegijana, siis merel on asjad teistmoodi. Seal muutud pisikeseks osaks loodusest ja pead sellesse suhtuma aupaklikult. Ülioluline on ka meeskonnatöö – distsipliin merel ja kuidas ohu korral käituda.“Saaremaa vabatahtlikul merepääste seltsil on tehnilise assistendi Annely Enke andmetel 64 liiget, kellest 54 on läbitud esimese astme merepäästja koolitus. Neist 17 on tänaseks ka teise astme merepäästja paber taskus.Kogu liikmeskonnast üheksa on naised.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval sai teoks juba kümnendat korda Saare maakonna rahvamuusikapäev, mis kandis seekord alapealkirja “Et las hüüda hella pilli...” Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pärsamale tulid kokku rahvamuusika austajad
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 28. november 2016. Noorim osaleja 9-aastane lõõtsapoiss Ilmar Vidres Kütt, kelle esinemine pälvis suure aplausi. Foto: Ivika Laanet Laupäeval sai teoks juba kümnendat korda Saare maakonna rahvamuusikapäev, mis kandis seekord alapealkirja “Et las hüüda hella pilli...”
Pärsama kultuurimajas üle kahe tunni kestnud sisukal ja mitmekülgsel kontserdil sai kuulda hinge helisema panevaid kandle-ja lõõtsalugusid. Päeva rosinaks olid üllatusesinejad, andekad noored muusikud, torupillimängija Leana Vapper-Dhoore ja Karoliina Kreintaal viiulil.
Esimesena astus publiku ette Leisi rahvapilllimuusikaansambel Irja Aardami juhendamisel, seejärel sai kuulda Kannelnaisi Orissaarest, Nobenäppusid Valjalast, Orissaare muusikakooli kandlemängijaid, keda kõiki juhendab Õie Pärtel ning kes kõik koondusid kontserdil ka korraks Ida-Saare kandlekooriks.
Ka sai näha ja kuulda lustakat ning ehedat Sõrve naiste regilaulurühma Ammukeri esinemist kadridena, elada kaasa lõõtsapoisi Ilmar Vidres Küti esinemisele ning nautida lõõtsameeste Sulev Mägi, Viktor Ilvesti, Urmas Rahniku, Margus Trausi, Ain Hannuse, Raimo Kaldi ning Ants Karu Märjamaalt lõõtsalugusid. Kontserdilt ei puudunud ka suupillimängija-Kaljo Aav Kuressaarest, kes pani publiku kuulama kahe looga.
Leisi valla kultuurinõunik Aina Tomson juhatas esinejaid lavale ning kui viimastena olid lavalaudadele astumas Viktor Ilvest, Sulev Mägi ja Kaljo Aav, viitas Aina, et kui enne olid laval staarid, siis nüüd on lava ässade päralt. Selle peale lausus Sulev Mägi, et talle ei meeldi olla äss.
“Me oleme ju kõik ühesugused pillimehed,” muigas ta ning lisas, et kui ta nüüd enne teisi mängimas kuulis, ja nad nii kenasti mängisid, siis endal kipub tal mänguisu üldse ära minema.
Staažikas kandleõpetaja Õie Pärtel meenutas, et üle-eestiline nii öelda “kandletõbi” on ju Leisist pärit, sest Leisi oli just see piirkond, kus hakati ju rahvapille tegema. Ka on nende kanneldajate pillid tehtud just aastaid tagasi Leisi valla noormehe Mart Aardami eestvedamisel.
Valgustatud rahvamuusikaga
Õie, kes käib ka Kuressaares lõõtspillikursustel, esitas ka ise ühe lõõtspilliloo. Suure aplausi pälvis samuti lõõtspillikursusel osalev 9-aastane julge pillipoiss Ilmar Vidres Kütt, kes alustas õpingutega samuti vaid paar kuud tagasi.
Leisi vallast pärit ning vahepeal ka 10 aastat Belgias elanud torupillimängija Leana nentis, et tal on siiralt heameel, et selliseid asju (sellist päeva-toim) Saaremaal tehakse. “Suur tänu Ainale, kes meid siia kutsus,” tänas Leana.
Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember sõnas lõpetuseks, et tihti juhtub nii, et imed saavadki teoks. “Jätame selle sooja tunde endale sisse, kui taas pimedasse aega läheme. Sest nüüd me oleme kõik valgustatud läbi rahvamuusika,” kinnitas Krista Lember.
Aina Tomson võttis päeva kokku sõnadega, et oli ilus päev täis muusikat ning mida see tõesti ka oli. Selleks päevaks oli üles seatud fotonäitus “Mina ja minu pill” ning vaadelda sai 30 pilti erinevatest ajastutest.
Järgmine maakonna rahvamuusikapäev toimub tuleval aastal Orissaares. Pärast kontserti oli huvilistel võimalus vaadata veel Alburahva Teatri etendust “Sangadega saunamees”. Pärsama kultuurimajas üle kahe tunni kestnud sisukal ja mitmekülgsel kontserdil sai kuulda hinge helisema panevaid kandle-ja lõõtsalugusid. Päeva rosinaks olid üllatusesinejad, andekad noored muusikud, torupillimängija Leana Vapper-Dhoore ja Karoliina Kreintaal viiulil.Esimesena astus publiku ette Leisi rahvapilllimuusikaansambel Irja Aardami juhendamisel, seejärel sai kuulda Kannelnaisi Orissaarest, Nobenäppusid Valjalast, Orissaare muusikakooli kandlemängijaid, keda kõiki juhendab Õie Pärtel ning kes kõik koondusid kontserdil ka korraks Ida-Saare kandlekooriks.Ka sai näha ja kuulda lustakat ning ehedat Sõrve naiste regilaulurühma Ammukeri esinemist kadridena, elada kaasa lõõtsapoisi Ilmar Vidres Küti esinemisele ning nautida lõõtsameeste Sulev Mägi, Viktor Ilvesti, Urmas Rahniku, Margus Trausi, Ain Hannuse, Raimo Kaldi ning Ants Karu Märjamaalt lõõtsalugusid. Kontserdilt ei puudunud ka suupillimängija-Kaljo Aav Kuressaarest, kes pani publiku kuulama kahe looga.Leisi valla kultuurinõunik Aina Tomson juhatas esinejaid lavale ning kui viimastena olid lavalaudadele astumas Viktor Ilvest, Sulev Mägi ja Kaljo Aav, viitas Aina, et kui enne olid laval staarid, siis nüüd on lava ässade päralt. Selle peale lausus Sulev Mägi, et talle ei meeldi olla äss.“Me oleme ju kõik ühesugused pillimehed,” muigas ta ning lisas, et kui ta nüüd enne teisi mängimas kuulis, ja nad nii kenasti mängisid, siis endal kipub tal mänguisu üldse ära minema.Staažikas kandleõpetaja Õie Pärtel meenutas, et üle-eestiline nii öelda “kandletõbi” on ju Leisist pärit, sest Leisi oli just see piirkond, kus hakati ju rahvapille tegema. Ka on nende kanneldajate pillid tehtud just aastaid tagasi Leisi valla noormehe Mart Aardami eestvedamisel.Õie, kes käib ka Kuressaares lõõtspillikursustel, esitas ka ise ühe lõõtspilliloo. Suure aplausi pälvis samuti lõõtspillikursusel osalev 9-aastane julge pillipoiss Ilmar Vidres Kütt, kes alustas õpingutega samuti vaid paar kuud tagasi.Leisi vallast pärit ning vahepeal ka 10 aastat Belgias elanud torupillimängija Leana nentis, et tal on siiralt heameel, et selliseid asju (sellist päeva-toim) Saaremaal tehakse. “Suur tänu Ainale, kes meid siia kutsus,” tänas Leana.Saare maakonna rahvakultuurispetsialist Krista Lember sõnas lõpetuseks, et tihti juhtub nii, et imed saavadki teoks. “Jätame selle sooja tunde endale sisse, kui taas pimedasse aega läheme. Sest nüüd me oleme kõik valgustatud läbi rahvamuusika,” kinnitas Krista Lember.Aina Tomson võttis päeva kokku sõnadega, et oli ilus päev täis muusikat ning mida see tõesti ka oli. Selleks päevaks oli üles seatud fotonäitus “Mina ja minu pill” ning vaadelda sai 30 pilti erinevatest ajastutest.Järgmine maakonna rahvamuusikapäev toimub tuleval aastal Orissaares. Pärast kontserti oli huvilistel võimalus vaadata veel Alburahva Teatri etendust “Sangadega saunamees”.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval Türgist Sefine laevatehasest teed alustanud parvlaeva Leiger esimesed päevad on kulgenud ilma suuremate viperusteta. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leigeri teekond on kulgenud viperusteta

maintext:
Uudised
Leigeri teekond on kulgenud viperusteta
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 08. november 2016. FOTO: Virgo Saul / TS Laevad OÜ Laupäeval Türgist Sefine laevatehasest teed alustanud parvlaeva Leiger esimesed päevad on kulgenud ilma suuremate viperusteta.
Leigeri koduvetesse toimetav muhulasest kapten Hanno Naaber kinnitas, et reisi esimesed päevad on läinud väga hästi. “Ootamatuid viperusi ette ei ole tulnud. Paar korda oleme pidanud pingutama mastide vaiereid ehk teras-trosse, kuna need on uued ja pole veel paika veninud,“ selgitas ta.
Leigeri käsitsemine olevat kapteni sõnul tunduvalt käepärasem, kui ta algselt arvas.
Praegu on liigutud graafikujärgselt ning kuigi suure tankeri tõttu tuli vahepeal üks pikem ootepaus, oli sellise olukorraga arvestatud. “Ootasime viis tundi Canakkale väina sisenemist, sest kanal suleti teistele laevadele, kuni suur tanker väina läbis,“ selgitas Naaber.
Naaberi sõnul jõutakse lähiajal Joonia merre. “Loodetavasti jõuame enne ilma halvenemist Messinasse Itaalias, kus on esimene punkerdamispeatus,“ lisas ta. Leigeri koduvetesse toimetav muhulasest kapten Hanno Naaber kinnitas, et reisi esimesed päevad on läinud väga hästi. “Ootamatuid viperusi ette ei ole tulnud. Paar korda oleme pidanud pingutama mastide vaiereid ehk teras-trosse, kuna need on uued ja pole veel paika veninud,“ selgitas ta.Leigeri käsitsemine olevat kapteni sõnul tunduvalt käepärasem, kui ta algselt arvas.Praegu on liigutud graafikujärgselt ning kuigi suure tankeri tõttu tuli vahepeal üks pikem ootepaus, oli sellise olukorraga arvestatud. “Ootasime viis tundi Canakkale väina sisenemist, sest kanal suleti teistele laevadele, kuni suur tanker väina läbis,“ selgitas Naaber.Naaberi sõnul jõutakse lähiajal Joonia merre. “Loodetavasti jõuame enne ilma halvenemist Messinasse Itaalias, kus on esimene punkerdamispeatus,“ lisas ta.
Veel artikleid samast teemast »


description: Nädal tagasi viidi Tõnu Angeri talust minema 114 lammast. Põhjust selleks oli enam kui küllaga – loomad olid hooldamata, pügamata, märgistamata. Lambad tegid tihti meelehärmi ka ümberkaudsete talude elanikele, sest nad luusisid vabalt ringi ning rüüstasid õuesid ja põllumaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lambad läinud

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Lambad läinud
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nädal tagasi viidi Tõnu Angeri talust minema 114 lammast. Põhjust selleks oli enam kui küllaga – loomad olid hooldamata, pügamata, märgistamata. Lambad tegid tihti meelehärmi ka ümberkaudsete talude elanikele, sest nad luusisid vabalt ringi ning rüüstasid õuesid ja põllumaid.
Angerile tehti küll mitmeid ettekirjutusi, kuid mees ei olnud suuteline neid täitma. Jäigi üle kõige äärmuslikum samm – veterinaarteenistus tellis furgooni ning koos abilistega vedas lambad minema.
Ega olegi põhjust nuriseda, sest kui loomi pidada ei suudeta, siis tuleb astuda vajalikke samme.
Millegipärast ei suuda inimesed tihti olla ise oma võimete suhtes adekvaatsed ning lasevad halbadel olukordadel liiga kaugele areneda. Lihtsam oleks ju endale aru anda, et jaks, raha või mõistus on loomapidamiseks otsas ja edasi enam ei suuda. Kuid paraku on mõnel seda otsust raske teha. Nii läksid äraviimisele ka Angeri lambad.
Kahju, kui olukord muutub loomavaenulikuks või loomad kasvavad inimestel üle pea.
25. november 2016 Autor: MM Reede, 25. november 2016.Angerile tehti küll mitmeid ettekirjutusi, kuid mees ei olnud suuteline neid täitma. Jäigi üle kõige äärmuslikum samm – veterinaarteenistus tellis furgooni ning koos abilistega vedas lambad minema.Ega olegi põhjust nuriseda, sest kui loomi pidada ei suudeta, siis tuleb astuda vajalikke samme.Millegipärast ei suuda inimesed tihti olla ise oma võimete suhtes adekvaatsed ning lasevad halbadel olukordadel liiga kaugele areneda. Lihtsam oleks ju endale aru anda, et jaks, raha või mõistus on loomapidamiseks otsas ja edasi enam ei suuda. Kuid paraku on mõnel seda otsust raske teha. Nii läksid äraviimisele ka Angeri lambad.Kahju, kui olukord muutub loomavaenulikuks või loomad kasvavad inimestel üle pea.25. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Nutitelefon on muutunud nii igapäevaseks vidinaks, et ilma selleta võib mõni inimene tunda end kui käte ja jalgadeta. Sõltuvus telefoni pilk heita on teinekord nii suur, et unub kõik muu. Eriti on nutitelefonidest haaratud muidugi noored, sest kõik on uus, põnev ja huvitav ning iga äpp tuleb võimalikult kiiresti alla laadida, et sõpradest mitte maha jääda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Nutivaba päev

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Nutivaba päev
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Nutitelefon on muutunud nii igapäevaseks vidinaks, et ilma selleta võib mõni inimene tunda end kui käte ja jalgadeta. Sõltuvus telefoni pilk heita on teinekord nii suur, et unub kõik muu. Eriti on nutitelefonidest haaratud muidugi noored, sest kõik on uus, põnev ja huvitav ning iga äpp tuleb võimalikult kiiresti alla laadida, et sõpradest mitte maha jääda.
Nii ollaksegi kogu aeg ninapidi telefonis ja tavaline suhtlus kipub tagaplaanile jääma. Salme kool on otsustanud anda lastele ka muid signaale ja et lapsi kuidagigi oma telefonidest lahti kiskuda, on otsustatud muuta nädalas üks päev nutitelefoni vabaks.
Kuidas see täpselt välja nägema hakkab – kas lapsed hakkavad salaja nurga taga oma telefonidesse piiluma ning õpetaja neid taga ajama, eks seda näitab aeg. Kuid otsus kuulutada koolis vähemalt üks õppepäev nädalas telefonist vabaks, näib olevat mõistlik. Järsku saab meelitada lapsed mingite muude tegevuste juurde, aga võib-olla tekivad nii rasked võõrutusnähud, et õpetajad suruvad neile mõne aja pärast ise nutitelefonid pihku.
18. november 2016 Autor: MM Reede, 18. november 2016.Nii ollaksegi kogu aeg ninapidi telefonis ja tavaline suhtlus kipub tagaplaanile jääma. Salme kool on otsustanud anda lastele ka muid signaale ja et lapsi kuidagigi oma telefonidest lahti kiskuda, on otsustatud muuta nädalas üks päev nutitelefoni vabaks.Kuidas see täpselt välja nägema hakkab – kas lapsed hakkavad salaja nurga taga oma telefonidesse piiluma ning õpetaja neid taga ajama, eks seda näitab aeg. Kuid otsus kuulutada koolis vähemalt üks õppepäev nädalas telefonist vabaks, näib olevat mõistlik. Järsku saab meelitada lapsed mingite muude tegevuste juurde, aga võib-olla tekivad nii rasked võõrutusnähud, et õpetajad suruvad neile mõne aja pärast ise nutitelefonid pihku.18. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Kadripäeval kogunes Kuressaare gümnaasiumis korraldatud kodutütarde ja noorkotkaste omaloomingupäevale üle 150 noore kogu Saaremaalt. Selleaastane teema “Karneval Roomassaare karjamaal“ oli inspireeritud nii rahvakalendri tähtpäevast kui ka peo asukohast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Kodutütred ja noorkotkad Roomassaare karjamaal
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Eve Tuisk Teisipäev, 29. november 2016. Leisi kodutütred ja noorkotkad esitasid lustaka rahvatantsukava. FOTO: Kadri Paomees Kadripäeval kogunes Kuressaare gümnaasiumis korraldatud kodutütarde ja noorkotkaste omaloomingupäevale üle 150 noore kogu Saaremaalt. Selleaastane teema “Karneval Roomassaare karjamaal“ oli inspireeritud nii rahvakalendri tähtpäevast kui ka peo asukohast.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses Hannes Hanso lahkumisega kaitseministri kohalt tööta jäänud Hanso varasem nõunik Leet Rauno Lember (23, pildil) võib olla üks võimalikest kandidaatidest vabanevale Kuressaare linnavalitsuse liikme kohale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kas nooruke Lember saab linnavalitsusse?
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 29. november 2016. Seoses Hannes Hanso lahkumisega kaitseministri kohalt tööta jäänud Hanso varasem nõunik Leet Rauno Lember (23, pildil) võib olla üks võimalikest kandidaatidest vabanevale Kuressaare linnavalitsuse liikme kohale.
Leet Rauno Lemberi sõnul on ta teadlik, et linnavalitsuse liikme koht jääb 15. detsembrist vabaks, kui Simmo Kikkas sealt lahkub. “Kaudselt olen sellest võimalusest küll lähemalt vestelnud, kuid otsest ettepanekut laual ei ole,” ütles Lember.
Kellega ta linnavalitsuse liikme kohast on rääkinud, seda ei soovinud ta öelda. “Olen olnud pakkumistele avatud ning ise midagi otsimas ei ole olnud,” lisas Lember.
Kuressaare linnapea Madis Kallas kinnitas Meie Maale, et Lemberiga on linnavalitsuse liikme kohast põgusalt räägitud. “Meil on praegu kolm võimalikku kandidaati. Ideaalis tahaks, et kolmapäevaks oleks nimi teada, sest siis peaksid volikogu istungi materjalid välja minema,” lausus Kallas.
Madis Kallase väitel võib veel mõni uus kandidaadi nimi fraktsiooni liikmete poolt esile tulla, sest Simmo Kikkase lahkumisotsuse avalikuks tuleku järel helistasid talle mitmed fraktsiooni liikmed, kes tundsid huvi, kas saab kandidaate välja pakkuda. “Meil nii hullusti sellega ei põle ka. Kaks nädalat on aega,” märkis Kallas.
Kuressaare linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsiooni juht Jaanis Prii reageeris pärimise peale, kas üks võimalik kandidaat linnavalitsuse liikme kohale on Leet Rauno Lember, vastusega:
“Võib-olla. Saame fraktsiooniga kokku, siis arutame teemat, keda esitame.” Ta pidas pigem teoreetiliseks võimalust, et koht jääb üldse täitmata. Prii sõnul kerkis Lember võimalikku huviorbiiti hiljem, pärast seda, kui kaks kandidaati oli juba olemas. “Kas tema ka kandidaadina üles tuleb, seda ma ei saa öelda. Pigem ei,” arvas Prii.
Eile kell 17 kogunesid linnavolikogu SDE fraktsiooni liikmed koosolekule, kus arutasid esimest korda linnavalitsuse liikme küsimust. Koosolekul lubasid osaleda ka Leet Rauno Lember ja linnapea Madis Kallas. Ajalehe trükkimineku ajaks ei olnud koosolek veel lõppenud. Leet Rauno Lemberi sõnul on ta teadlik, et linnavalitsuse liikme koht jääb 15. detsembrist vabaks, kui Simmo Kikkas sealt lahkub. “Kaudselt olen sellest võimalusest küll lähemalt vestelnud, kuid otsest ettepanekut laual ei ole,” ütles Lember.Kellega ta linnavalitsuse liikme kohast on rääkinud, seda ei soovinud ta öelda. “Olen olnud pakkumistele avatud ning ise midagi otsimas ei ole olnud,” lisas Lember.Kuressaare linnapea Madis Kallas kinnitas Meie Maale, et Lemberiga on linnavalitsuse liikme kohast põgusalt räägitud. “Meil on praegu kolm võimalikku kandidaati. Ideaalis tahaks, et kolmapäevaks oleks nimi teada, sest siis peaksid volikogu istungi materjalid välja minema,” lausus Kallas.Madis Kallase väitel võib veel mõni uus kandidaadi nimi fraktsiooni liikmete poolt esile tulla, sest Simmo Kikkase lahkumisotsuse avalikuks tuleku järel helistasid talle mitmed fraktsiooni liikmed, kes tundsid huvi, kas saab kandidaate välja pakkuda. “Meil nii hullusti sellega ei põle ka. Kaks nädalat on aega,” märkis Kallas.Kuressaare linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsiooni juht Jaanis Prii reageeris pärimise peale, kas üks võimalik kandidaat linnavalitsuse liikme kohale on Leet Rauno Lember, vastusega:“Võib-olla. Saame fraktsiooniga kokku, siis arutame teemat, keda esitame.” Ta pidas pigem teoreetiliseks võimalust, et koht jääb üldse täitmata. Prii sõnul kerkis Lember võimalikku huviorbiiti hiljem, pärast seda, kui kaks kandidaati oli juba olemas. “Kas tema ka kandidaadina üles tuleb, seda ma ei saa öelda. Pigem ei,” arvas Prii.Eile kell 17 kogunesid linnavolikogu SDE fraktsiooni liikmed koosolekule, kus arutasid esimest korda linnavalitsuse liikme küsimust. Koosolekul lubasid osaleda ka Leet Rauno Lember ja linnapea Madis Kallas. Ajalehe trükkimineku ajaks ei olnud koosolek veel lõppenud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeva õhtul ja öösel toimus juba kolmandat korda Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi navigatsioonihooaja ühisõppus Sügistorm, millest võttis osa pea 100 inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: “Sügistorm 3” Soelas kulges edukalt

maintext:
Uudised
“Sügistorm 3” Soelas kulges edukalt
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 28. november 2016. Merepäästjad transportisid tugeva tuule ja kõrge lainetusega merelt kaldale kannatanuid. Foto: Saaremaa vabatahtlik merepääste selts Laupäeva õhtul ja öösel toimus juba kolmandat korda Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsi navigatsioonihooaja ühisõppus Sügistorm, millest võttis osa pea 100 inimest.
Soela väinas Upsu lahel ja Soela sadamas harjutasid Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsiga koostööd politsei- ja piirivalveamet (PPA), päästeamet, Kaitseliit, Kuressaare haigla ja Kihnu Veeteed. Kaasati ka Hiiumaa vabatahtlikud ja sealne päästekomando.
“Kokkuvõtvalt võib öelda, et õppus kulges edukalt,” ütles korraldustoimkonna üldjuht Maidu Lempu Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsist (SVMS). Ta lisas, et kõik harjutused, mis olid plaanitud, said tehtud.
Keerulised ilmaolud
Stsenaariumi järgi põrkas Triigi-Sõru vaheline parvlaev pimedates ilmastikuoludes kokku kalatraaliga ning vigastatud tuli aluselt evakueerida. Kaldale mobiliseeriti PPA, Kuressaare haigla ja Kaitseliidu poolt inimeste kogumispunkt.
Merepäästjad tõid kannatanud praamilt ära ja edasi tegutsesid nendega kiirabi meeskonnad. Seejärel jätkasid merepäästjad merel ja kaldaotsingutega. Kusjuures vees oli neli kannatanut, keda otsiti ja need ei olnud mitte nukud, vaid inimesed.
“Eks see õppuse esimene osa oli päris suurte riskidega,” rääkis Lempu, viidates sellele, et ilmaolud olid keerulised. Kui oleks veel tugevam tuul olnud, siis arvatavasti oleks tulnud see harjutus hoopis ära jätta. Kokku oli õppusel 10 erinevat harjutust. Õppusega alustati õhtul kell 19 ja lõpetati öösel kell 3.
Küsimusele, et kui reaalselt selline olukord juhtuks, siis kas on olemas valmisolek, vastas Lempu, et kuni laupäeva õhtuni ei julenud ta selles väga kindel olla.
“Aga see õppus näitas, et saadakse hakkama.” “Õppuse põhieesmärk oligi, et kui õnnetus peaks juhtuma, siis kas koostöö merel ja maal sujub ning kas meie organisatsioonid on siis valmis,” rääkis Maidu Lempu. Kuressaare haigla juhatuse liige Märt Kõlli ütles, et õppus oli eelkõige hea treening, kuid kokkuvõtteid teevad nad alles täna.
Kõigile kasulik
“Aga väga hea, et osalesime sellises mahus ja see oli kõigile väga kasulik,” kinnitas Kõlli, viidates, et millised on kitsaskohad, need selguvad hiljem. Märkimist väärib ka see, et haigla töötajad, peale valvearsti ei olnud sellega et tegemist on õppusega kursis.
Maidu Lempu avaldas tänu kogu korraldustoimkonnale, kes nägid õppuse kordaminekuks vaeva ning tema tänusõnad kuulusid ka koostööpartneritele ja ka kannatanutele, kes mängisid oma rolli väga hästi ning olid vastupidavad ka keerulistes ilmaoludes.
Õppuse korraldasid Saaremaa vabatahtlik merepääste selts, politsei- ja piirivalveamet, päästeamet, Kaitseliidu Saaremaa malev ning Kuressaare haigla.
Ühisõppust rahastati osaliselt väikesadamate mereohutuse arendamise projekti Development of Maritime Safety in Small Ports in the Baltic Sea Region (MASAPO) poolt. Soela väinas Upsu lahel ja Soela sadamas harjutasid Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsiga koostööd politsei- ja piirivalveamet (PPA), päästeamet, Kaitseliit, Kuressaare haigla ja Kihnu Veeteed. Kaasati ka Hiiumaa vabatahtlikud ja sealne päästekomando.“Kokkuvõtvalt võib öelda, et õppus kulges edukalt,” ütles korraldustoimkonna üldjuht Maidu Lempu Saaremaa vabatahtliku merepääste seltsist (SVMS). Ta lisas, et kõik harjutused, mis olid plaanitud, said tehtud.Stsenaariumi järgi põrkas Triigi-Sõru vaheline parvlaev pimedates ilmastikuoludes kokku kalatraaliga ning vigastatud tuli aluselt evakueerida. Kaldale mobiliseeriti PPA, Kuressaare haigla ja Kaitseliidu poolt inimeste kogumispunkt.Merepäästjad tõid kannatanud praamilt ära ja edasi tegutsesid nendega kiirabi meeskonnad. Seejärel jätkasid merepäästjad merel ja kaldaotsingutega. Kusjuures vees oli neli kannatanut, keda otsiti ja need ei olnud mitte nukud, vaid inimesed.“Eks see õppuse esimene osa oli päris suurte riskidega,” rääkis Lempu, viidates sellele, et ilmaolud olid keerulised. Kui oleks veel tugevam tuul olnud, siis arvatavasti oleks tulnud see harjutus hoopis ära jätta. Kokku oli õppusel 10 erinevat harjutust. Õppusega alustati õhtul kell 19 ja lõpetati öösel kell 3.Küsimusele, et kui reaalselt selline olukord juhtuks, siis kas on olemas valmisolek, vastas Lempu, et kuni laupäeva õhtuni ei julenud ta selles väga kindel olla.“Aga see õppus näitas, et saadakse hakkama.” “Õppuse põhieesmärk oligi, et kui õnnetus peaks juhtuma, siis kas koostöö merel ja maal sujub ning kas meie organisatsioonid on siis valmis,” rääkis Maidu Lempu. Kuressaare haigla juhatuse liige Märt Kõlli ütles, et õppus oli eelkõige hea treening, kuid kokkuvõtteid teevad nad alles täna.“Aga väga hea, et osalesime sellises mahus ja see oli kõigile väga kasulik,” kinnitas Kõlli, viidates, et millised on kitsaskohad, need selguvad hiljem. Märkimist väärib ka see, et haigla töötajad, peale valvearsti ei olnud sellega et tegemist on õppusega kursis.Maidu Lempu avaldas tänu kogu korraldustoimkonnale, kes nägid õppuse kordaminekuks vaeva ning tema tänusõnad kuulusid ka koostööpartneritele ja ka kannatanutele, kes mängisid oma rolli väga hästi ning olid vastupidavad ka keerulistes ilmaoludes.Õppuse korraldasid Saaremaa vabatahtlik merepääste selts, politsei- ja piirivalveamet, päästeamet, Kaitseliidu Saaremaa malev ning Kuressaare haigla.Ühisõppust rahastati osaliselt väikesadamate mereohutuse arendamise projekti Development of Maritime Safety in Small Ports in the Baltic Sea Region (MASAPO) poolt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus otsustas piirkondade konkurentsivõime tugevdamise investeeringute taotlusvoorus toetada Saare maakonnas kahte projekti – Kuressaare kesklinna ümbertegemist ja Andres Tinno vedamisel rajatavat keskust Hõbevalge. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kesklinn ja Hõbevalge saavad kopsaka toetuse
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 05. november 2016. Võidutöö “Vaip”, arhitektid Häli-Ann Tooms ja Mari-Liis Männik arhitektuuribüroost Projekt Kuubis OÜ. Eskiis Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus otsustas piirkondade konkurentsivõime tugevdamise investeeringute taotlusvoorus toetada Saare maakonnas kahte projekti – Kuressaare kesklinna ümbertegemist ja Andres Tinno vedamisel rajatavat keskust Hõbevalge.
Kuressaare linnavalitsuse projekt “Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamine” saab EAS-ilt 2,8 miljonit eurot. Toetuse abil on kavas kaasajastada linnasüda ning muuta kesklinnas 19 000 ruutmeetri suurune ala ettevõtlusele, linna elanikele ja külalistele atraktiivsemaks.
Projekt hõlmab keskväljakut, turuplatsi, Kauba ja Turu tänava ristmiku platsi, Vabadussõja mälestussamba platsi, raekojatagust ala ning Lossi tänavat. Eesmärk on mugava liiklusvõrgustiku loomine, jalakäijate-kergliiklejate ala ning avalikus ruumis kaubandus-teeninduspinna suurendamine, autoliiklusele kuuluva ala vähendamine ja südalinna aktiivseks aastaringseks kasutamiseks võimaldamine.
Projekti kogumaksumus on üle 3,3 miljoni eurot, sellest 2,8 eurot on toetus ja
495 068 eurot omafinantseering. “Projekt Kuubis OÜ asub nüüd tegelema põhiprojektide koostamisega, mis peavad valmima tuleva aasta keskpaigaks,” ütles Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Seejärel viib linnavalitsus läbi riigihanked ehitaja ja omanikujärelevalve teenuse osutaja leidmiseks.
Linn soovib ehitusega alustada järgmise aasta teises pooles. 2017. aastal on kavas teha Lossi tänava ehitustööd ning 2018. aastal keskväljaku ja turu ehitustööd.
Andres Tinnole kuuluva OÜ Hõbekeskuse projekt “Kuressaare kogupere- ja elamuskeskus Hõbevalge” saab EAS-ilt 2 miljonit eurot. Toetuse abil on plaanis rajada Uus tänav 20 ligi 1500-ruutmeetrise pinnaga keskuse esimesele korrusele aktiivse tegevuse alad, mille keskmeks meteoriidi langemine ja kraatri teke.
Vanasse majja tulevad tegevused väiksematele lastele, uues osas suurematest lastest täiskasvanuteni välja. Atraktsioonide väljatöötamisel on koostööpartneriteks valitud Austria-Horvaatia taustaga grupp Numen.
Keskuse teise korruse teemaks tuleb Ultima Thule teekond. Põhirõhk pannakse ekspositsioonil heli-, valgus- ja videoinstallatsioonidel põhinevatele vaatemängudele, mille tarvis tulevad projektsioonid seintele ja lagedele, ainulaadne LCD-põrand. Kokku läheb keskus maksma 2 556 960 eurot.
Kasutades arendusideena Saaremaa kui müütilise Ultima Thule kontseptsiooni, hakkab keskus pakkuma meelelahutuslikku tegevust, väljapanekuid ja interaktiivset osaluselamust (tee-ise-kino, 360 filmid jm) eri vanuses lastele ja nende vanematele. Keskus täiendab külastusvõimalusi sihtkohas, ühtlasi saavutatakse sellega turismihooaja pikendamine.
Olulisemad kavas olevad muudatused Kuressaare kesklinnas
kõnnitee äärekivid kaovad
uus sademevee kanalisatsioon
praegune ringtee ala jääb jalakäijatele ja istujatele
lisanduvad vee-elemendid
katendid on erinevates halltoonides karedast graniidist
lisandub ohtralt istumiskohti
välikohvikute piirded saavad ühtse ja õhulisema kujunduse
lisandub kümneid valgusteid
vaegnägijatele rajatakse eraldi tähistusega liikumisliin
turuplats avatakse keskväljaku poole
turuala saab uue valgustuse, katendid ja turuletid
raekojatagune ala muutub avatuks, lisanduvad päikesepoolsed istumiskohad
uus inva-juurdepääsuga WC tuuakse tänava tasapinda
Vabadussõja ausamba plats saab lipuvardad, uue madalhaljastuse ja rohkem istumiskohti
südalinn kaetakse turvakaamerate ja avaliku internetivõrguga, elektripistikud telefonide ja nutiseadmete laadimiseks. Kuressaare linnavalitsuse projekt “Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamine” saab EAS-ilt 2,8 miljonit eurot. Toetuse abil on kavas kaasajastada linnasüda ning muuta kesklinnas 19 000 ruutmeetri suurune ala ettevõtlusele, linna elanikele ja külalistele atraktiivsemaks.Projekt hõlmab keskväljakut, turuplatsi, Kauba ja Turu tänava ristmiku platsi, Vabadussõja mälestussamba platsi, raekojatagust ala ning Lossi tänavat. Eesmärk on mugava liiklusvõrgustiku loomine, jalakäijate-kergliiklejate ala ning avalikus ruumis kaubandus-teeninduspinna suurendamine, autoliiklusele kuuluva ala vähendamine ja südalinna aktiivseks aastaringseks kasutamiseks võimaldamine.Projekti kogumaksumus on üle 3,3 miljoni eurot, sellest 2,8 eurot on toetus ja495 068 eurot omafinantseering. “Projekt Kuubis OÜ asub nüüd tegelema põhiprojektide koostamisega, mis peavad valmima tuleva aasta keskpaigaks,” ütles Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu. Seejärel viib linnavalitsus läbi riigihanked ehitaja ja omanikujärelevalve teenuse osutaja leidmiseks.Linn soovib ehitusega alustada järgmise aasta teises pooles. 2017. aastal on kavas teha Lossi tänava ehitustööd ning 2018. aastal keskväljaku ja turu ehitustööd.Andres Tinnole kuuluva OÜ Hõbekeskuse projekt “Kuressaare kogupere- ja elamuskeskus Hõbevalge” saab EAS-ilt 2 miljonit eurot. Toetuse abil on plaanis rajada Uus tänav 20 ligi 1500-ruutmeetrise pinnaga keskuse esimesele korrusele aktiivse tegevuse alad, mille keskmeks meteoriidi langemine ja kraatri teke.Vanasse majja tulevad tegevused väiksematele lastele, uues osas suurematest lastest täiskasvanuteni välja. Atraktsioonide väljatöötamisel on koostööpartneriteks valitud Austria-Horvaatia taustaga grupp Numen.Keskuse teise korruse teemaks tuleb Ultima Thule teekond. Põhirõhk pannakse ekspositsioonil heli-, valgus- ja videoinstallatsioonidel põhinevatele vaatemängudele, mille tarvis tulevad projektsioonid seintele ja lagedele, ainulaadne LCD-põrand. Kokku läheb keskus maksma 2 556 960 eurot.Kasutades arendusideena Saaremaa kui müütilise Ultima Thule kontseptsiooni, hakkab keskus pakkuma meelelahutuslikku tegevust, väljapanekuid ja interaktiivset osaluselamust (tee-ise-kino, 360 filmid jm) eri vanuses lastele ja nende vanematele. Keskus täiendab külastusvõimalusi sihtkohas, ühtlasi saavutatakse sellega turismihooaja pikendamine.kõnnitee äärekivid kaovaduus sademevee kanalisatsioonpraegune ringtee ala jääb jalakäijatele ja istujatelelisanduvad vee-elemendidkatendid on erinevates halltoonides karedast graniidistlisandub ohtralt istumiskohtivälikohvikute piirded saavad ühtse ja õhulisema kujunduselisandub kümneid valgusteidvaegnägijatele rajatakse eraldi tähistusega liikumisliinturuplats avatakse keskväljaku pooleturuala saab uue valgustuse, katendid ja turuletidraekojatagune ala muutub avatuks, lisanduvad päikesepoolsed istumiskohaduus inva-juurdepääsuga WC tuuakse tänava tasapindaVabadussõja ausamba plats saab lipuvardad, uue madalhaljastuse ja rohkem istumiskohtisüdalinn kaetakse turvakaamerate ja avaliku internetivõrguga, elektripistikud telefonide ja nutiseadmete laadimiseks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud reedel korraldas Eesti Allergialiidu Saaremaa Ühendus Saaremaa Puuetega Inimeste Kojas naerujooga treeningtunni. Naerujooga tunni viis läbi Eesti Rahvusringhäälingus režissöörina töötav Krista Maajärv, kes on Saaremaalt pärit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Naerujooga pani rakud kehas sädelema

maintext:
Perekond
Naerujooga pani rakud kehas sädelema
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Möödunud reedel korraldas Eesti Allergialiidu Saaremaa Ühendus Saaremaa Puuetega Inimeste Kojas naerujooga treeningtunni. Naerujooga tunni viis läbi Eesti Rahvusringhäälingus režissöörina töötav Krista Maajärv, kes on Saaremaalt pärit.
Kõigepealt rääkis Krista kokkutulnuile, keda oli üle kahekümne, lühidalt naerujoogast kui sellisest. Seejärel tehti üheskoos hingamisharjutusi, saadi tuttavaks ja tehti mitmeid lustakaid naerujooga mängulisi harjutusi. Üheskoos tantsiti ka perekonnavalssi.
Esmakordselt naerujoogas osalenud Anni Murd ütles, et tema jaoks oli naerujooga vaheldust pakkuv üritus, mis tekitas head emotsiooni ja ühtekuuluvustunnet. “Aga mõned harjutused oleksid võinud olla lühemalt,“ arvas Anni, kellele tundus, et tunni algus oli päris hea, kuid harjutused oleksid võinud rohkem vahelduda. Evely Aavik märkis, et ka temal oli naerujoogas osalemine esmakordne kogemus. “Ausalt öeldes polnud mul õrna aimugi, mis mind ees ootab,“ lausus ta, lisades, et ta oli positiivselt üllatunud. “Ei oleks uskunudki, et võin naerda suvaliste asjade peale kogu südamest ja samas on naermine nagu tõsine töö ja ajab higistama.“ Evely sõnul andis täiesti uue kogemuse aga hoopis tunni lõpp. “Olin kursis sellega, et südamest naermine teeb head, aga polnud kuulnudki, et salliga kaetud silmadega pudikeeles rääkimine võib olla nii lõdvestav. Tänud Krista Maajärvele!“ kirjeldas Evely Aavik. Ursula Rahnik sõnas, et talle ka väga meeldis. „Oli lõbus, kuid samas ka trenni eest, ning hea tuju oli mitmeks päevaks garanteeritud,“ tähendas ta.
Oma nime mitte avaldada soovinud osaleja andis tagasisidet, et tema arvates oli väga huvitav ja nii tore. “Vahepeal tundus, et naersin oma hääle ära, aga jõin vett ja sain hääle tagasi,“ ütles ta, lisades, et enne lõõgastust, kui ta toolile istus, oli küll selline tunne, et iga rakk kehas sädeles, ent see lõõgastus lõpus oli väga hea. “Tunni lõppedes oleksin nagu saunas käinud ja enesetunne oli super. Energiat ja teotahet oli mitmeks päevaks,“ kinnitas ta. Autor: Ivika Laanet Laupäev, 26. november 2016.Kõigepealt rääkis Krista kokkutulnuile, keda oli üle kahekümne, lühidalt naerujoogast kui sellisest. Seejärel tehti üheskoos hingamisharjutusi, saadi tuttavaks ja tehti mitmeid lustakaid naerujooga mängulisi harjutusi. Üheskoos tantsiti ka perekonnavalssi.Esmakordselt naerujoogas osalenud Anni Murd ütles, et tema jaoks oli naerujooga vaheldust pakkuv üritus, mis tekitas head emotsiooni ja ühtekuuluvustunnet. “Aga mõned harjutused oleksid võinud olla lühemalt,“ arvas Anni, kellele tundus, et tunni algus oli päris hea, kuid harjutused oleksid võinud rohkem vahelduda. Evely Aavik märkis, et ka temal oli naerujoogas osalemine esmakordne kogemus. “Ausalt öeldes polnud mul õrna aimugi, mis mind ees ootab,“ lausus ta, lisades, et ta oli positiivselt üllatunud. “Ei oleks uskunudki, et võin naerda suvaliste asjade peale kogu südamest ja samas on naermine nagu tõsine töö ja ajab higistama.“ Evely sõnul andis täiesti uue kogemuse aga hoopis tunni lõpp. “Olin kursis sellega, et südamest naermine teeb head, aga polnud kuulnudki, et salliga kaetud silmadega pudikeeles rääkimine võib olla nii lõdvestav. Tänud Krista Maajärvele!“ kirjeldas Evely Aavik. Ursula Rahnik sõnas, et talle ka väga meeldis. „Oli lõbus, kuid samas ka trenni eest, ning hea tuju oli mitmeks päevaks garanteeritud,“ tähendas ta.Oma nime mitte avaldada soovinud osaleja andis tagasisidet, et tema arvates oli väga huvitav ja nii tore. “Vahepeal tundus, et naersin oma hääle ära, aga jõin vett ja sain hääle tagasi,“ ütles ta, lisades, et enne lõõgastust, kui ta toolile istus, oli küll selline tunne, et iga rakk kehas sädeles, ent see lõõgastus lõpus oli väga hea. “Tunni lõppedes oleksin nagu saunas käinud ja enesetunne oli super. Energiat ja teotahet oli mitmeks päevaks,“ kinnitas ta.
Veel artikleid samast teemast »