description: Neli kõige pikema tiirlemisperioodiga Kuiperi vööndi taevakeha osutavad oma liikumisega võimaliku planeedi olemasolule ja tagatipuks ka selle võimalikule asukohale.

title: Neptuuni taga võib tiirutada senitundmata üheksas planeet

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Arizona ülikooli teadustulemusi, mida tutvustati Californias Pasadenas toimunud planeediteadlaste konverentsil. Teadlased märkisid, et arvutuste järgi kulub hüpoteetilisel planeedil ühe tiiru tegemiseks ümber Päikese 17 000 aastat ja selle orbiidi kõige kaugem ots on Päikesest enam kui 660 korda kaugemal kui maakera.
Kääbusplaneete ja tuhandeid komeedisarnaseid taevakehi sisaldav Kuiperi vöönd asub võimalikust planeedist enamjaolt umbes kümmekond korda Päikesele lähemal, aga on võimalik, et planeet mõjutab siiski mõnede sealsete taevakehade liikumist oma raskusjõuga.
Malhota ja kolleegid analüüsisid niisuguste Kuiperi vööndi kehade orbiite, mis on väga pikaperioodilised ja ekstsentrilised ehk tulevad aeg-ajalt Päikesele väga lähedale, kuid seejärel taanduvad väga suurtesse kaugustesse.


description: Värske uuring näitab, et soolavähkide mõju maailmamerede hoovustele on võrreldav Kuu ja tuultega. Nende vägi tuleb arvukusest.

title: Video: pisiloomad, kes liigutavad ookeane

maintext:
Ameerika on soolavähid tuntud ennekõike kui lastele eluringi tutvustamiseks kingitavad akvaariumiloomad, kelle eluetappide arenemist jälgides on mitmed põlvkonnad õppinud elu, surma ja paljunemise kohta. Värskes uuringus näidatakse aga, kuidas nende ööpäevane ränne mõjutab globaalseid protsesse.
Nimelt elavad soolavähid suurtes parvedes, kelle liikumine sõltub olemasolevast päikesevalgusest – öösel tõusevad and pinnale lähemale, päeval vajuvad aga sügavustesse tugeva kiirguse eest varju. Selline paljudele maailmamerede loomadele omane liikumine on üks levinumatest bioloogilistest rütmidest. Aga soolavähke on palju. Väga palju. Nii palju, et nad suudavad oma rändega liigutada paigast miljardeid tonne ookeanivett, mis on juba võrreldav hoovusi, tõusu ja mõõna põhjustavate kuu ja tuulte mõjuga.
Ajakirjas Physics of Fluids avaldatud artiklis kirjeldavad California Tehnikaülikooli teadlased eksperimenti, kus kasutasid soolavähkide liikuma panemiseks lasereid ja mõõtsid seejärel nende liikumise tekitatud veevoolusid. Kes on kunagi näiteks basseinis teise inimese sabas ujunud teab, et eespool ujuja tekitab end edasi lükates vees tagasivoolu. Sama teevad ka vähid.
Teadlased lisasidki soolavähkide akvaariumi mikroskoopilisi hõbedaosakesi, mis võimaldas vee liikumist jälgida.
Tulemust saab näha CalTechi avaldatud videost:
Kuna tegemist on tõesti väikeste loomadega, tekitab iga individuaalne vähk vaid väga väikese veejoa, kuid koos tekib nende mõjul vool, mis on selgelt tugevam kui üksikute tõukejõudude summa. Kuigi eksperiment viidi läbi akvaariumis arvavad teadlased, et looduses tekitavad miljarditest isenditest koosnevad vähikooslused piisavalt jõudu, et lisada ookeanivee liikumisele triljoneid vatte energiat.
Uuring näitab, et ka kõige väiksemad organismid suudavad mõjutada globaalseid aineringeid, liigutada ookeanides soojust ja anda oma panuse ka kliimasüsteemi.

fasttext_language: et


description: Lõuna-Aafrika kullakaevandusest leitud radioaktiivsest kiirgusest toituv mikroob võib osutuda esimeseks maise päritoluga kosmilise elu uurimise mudelorganismiks.

title: Maapõuest avastatud veider bakter näitab, millist elu kosmosest otsida

maintext:
Bakter, mis sai endale nimeks Desulforudis audaxviator leiti ligi 2,8 kilomeetri sügavuselt kaevandusest, kus puuduvad pea kõik elutegevuseks vajalikud eeldused – seal pole ei valgust, hapnikku ega süsinikku. Vajaliku energia ammutab see bakter hoopiski maapõue sügavuste radioaktiivsest uraanist.
Tõenäosel ei oleks võrdlemisi ilmetu kepikujuline bakter muidu erilist tähelepanu teeninudki, kuid tema toitumisviis teeb ta võrdlemisi unikaalseks. Nimelt saavad pea kõik teadaolevad elusorganismid eluks vajalikud energia üht või teist teed pidi päikesekiirgusest – taimed läbi fotosünteesi, teised organismid fotosünteesivaid taimi süües. Erandiks on siin ehk ookeanipõhjades elavad ökosüsteemid, mis saavad oma energia hüdrotermaalsetest mustadest tossutajatest ehk ookeani paisatavast kuumast väävlirikkast veest.
D. audaxviator on energiakasutus on aga sootuks omapärane. Tema elukeskkonnaks olevas maapõue sügavikus lõhub uraani kiirgust ümbritsevast kivimist väävli- ja veemolekule, mille tagajärjel tekivad kõrge energiaga radioaktiivsed sulfaadid ja vesinikperoksiid (H 2 O 2 ). Mikroob püüab need kinni, imeb energia endasse ja sülitab taas välja. Enamus saadud energiast kulub elutegevusele – ainevahetusele ja paljunemisele - , kuid teatud osa läheb vaja ka kiirguse tekitatud kahjude parandamiseks.
Selline omapärane ainevahetus teeb D. audaxviator’i unikaalseks ja nii ongi teadlased asunud uurima, kas samalaadne ainevahetus oleks võimalik ka kosmilise elu puhul. Üks neist on nüüdseks ka analüüsinud samalaadsete toitumismehhanismide võimalust teistel planeetidel ja avaldanud tulemused ajakirjas Journal of the Royal Society Interface.
«D. audaxviator köitis mu tähelepanu, kuna ta saab kogu oma energia radioaktiivsetest ainetest,» ütles uuringu autor, USA Washingtoni osariigis asuva Blue Marble Space Institute’i astrobioloog Dimitra Atri teadusajakirjale Nature. «Miks ei peaks teiste planeetide eluvormid samamoodi talitama?»
Kosmiline kiirgus annab elu
Atri hinnangul ei pruugi kaugetel planeetidel elu andev radioaktiivne kiirgus pärineda mitte planeedil endal asuvatest kivimitest, vaid hoopiski galaktilisest kosmilisest kiirgusest – supernoovadest maailmaruumi paiskuvatest kõrge energiaga osakestest.
Kosmilise kiiguse kui energiaallika kasuks räägib teadmine, et seda leidub kosmoses pea kõikjal. Ka Maale jõuab veidi kosmilist kiirgust, kuid meie planeedi atmosfäär ja magnetväli neelavad sellest suurema osa enne kui see maapinnani jõuab.
Teistel planeetidel oleks sellise mehhanismi toimimine märksa hõlpsam, kuna nende atmosfäärid on märksa õhemad ja takistavad seega kosmilise kiirguse planeedi pinnale jõudmist. Marsi puhul on soosivaks tingimuseks veel ka magnetvälja puudumine. Atri sõnul peaks punase planeedi pinnale jõudma piisavalt kiirgust, et väike alusorganism ära «toita». Sama kehtib ka paljude teiste planeetide ja isegi meie Kuu kohta. Samas on ka selge, et kosmilised kiired ei kanna kaugeltki sama palju energiat kui päikesevalgus, mistõttu saab see üleval pidada vaid väga väikeseid ainurakseid organisme.
Bakterile vajalike elutingimuste uurimiseks viis Atri läbi hulga kosmilist kiirgust arvestavaid arvutisimulatsioone, et näha kui palju kiirgusenergiat kaugetele planeetidele jõuab. Tulemused olid selged – kosmiliste kiirte vaikne energiatulv on organismide üleval pidamiseks piisav kõigil planeetidel peale Maa. Kõige tõenäosemaks sellise elu leidumise paigaks peabki Atri Marsi.
Kuigi tulemused ei tähenda radioaktiivsel kiirgusel põhineva elu kinnitamist nendel planeetidel, on tegemist siiski uue eluvormiga, mida kaugetelt planeetidelt otsida. Kui seni on teadlased keskendunud Maa eluga sarnaste eluvormide otsingutele, siis näitab uus organism, et võimalikud on ka sootuks teistsuguste eluviisidega organismid, mis vajaliku energia allikatest, mis oleksid enamusele Maa elusorganismidele surmavalt ohtlikud.
«See on naljakas. Praegu otsime planeete, millel oleks sarnaselt Maaga tihe atmosfäär. Selliste eluvormide puhul peame otsima aga risti vastupidiseid tingimusi. D. audaxviator kinnitab, et elu suudab tekkida pea igasuguse energiaallika peal» ütles Atri.
Samas võivad sellistele organismidele saada saatuslikuks kaugete planeetide teised ekstreemsed omadused nagu näiteks ülimadal temperatuur.
Tulevikus loodab Atri kullakaevadusest leitud bakterit laboritingimustes uurida, et teha kindlaks, kas ta ka päriselt Marsil või Jupiteri kuul Europa valitseva kiirguse käes ellu jääb.


title: Avastus: hiired tunnevad nuusutades üksteise valu

maintext:
«Ma tean mida sa tunned,» saab hiirte seas uue tähenduse. Eelmisel nädalal ajakirjas Science Advances avaldatud uuring näitas, et samas ruumis elavad terved aj valudeta hiired suudavad lõhna kaudu teiste hiirte valu tuvastada. Avastus seab senised valuuuringud küsimuse alla ning tulevikus võib see anda uut infot ka inimeste valu uurimise kohta.
Asi on seda huvitavam, et teadlased avastasid hiirte valutundlikkuse poolkogemata, uurides tegelikult hoopis alkoholist võõrutatavaid hiiri, et luua uusi viise alkoholisõltuvuse raviks. Alkoholist loobumise üks õudsemaid kõrvalnähte on väga tugev, kogu keha halvav valu, mida on keeruline ravida ning nii paneb see alkohoolikuid tagasi pudeli poole vaatama. Eksperimente eriline edu ei saanud ja nii tegid teadlased viimase katse, paigutades «karsklastest» kontrollgrupihiired teise tuppa. Siis märkasid nad aga, et ühes toas olnud «mitte joonud» hiired tundsid rohkem valu kui erinevates tubades olnud kontrollgrupi hiired. Nii tundus uurimisrühmale, et hiirtel arenes samas toas olevate hiirte tõttu kõrgem valutundlikkus.
Et toimuvat mõista, kordasid teadlased eksperimenti nii, süstides hiirtesse ainet, mis tekitas nende käppades valu. Seeejärel hakati aga hiiri morfiinist võrutama. Kontrollgrupi hiired – ehk hiired keda kuidagi ei mõjutatud – jagati kahte gruppi, ühel korral hoiti neid valu käes kannatavate hiirtega ühes toas, teisel korral aga eraldi ruumis. Eksperiment näitas, et samas toas olevate kontrollgrupihiirte valutundlikkus oli teises toas olevate hiirtega võrreldes 68 protsenti kõrgem. Kindlustamaks, et mõõdeti tõesti loomade valutundlikkust, mitte lihtsalt ärevust, mõõdeti hiirtel ka stressifaktoreid ning selgus, et ärevus määravat rolli ei mänginud. See tuli uuringu autoritele üllatusena.
Eelnevad uuringud on samuti järeldanud, et hiired võivad üksteise valu tunda pelgalt üksteisele otsa vaadates. Selles eksperimendis olid aga hiired üksteisest nii kaugel, et näost-näkku efekt siin rolli mängida ei saanud. Nii hakkas uurimisrühm hoopiski lõhna mõju analüüsima, pannes valu käes kannatanud hiirte puuride pehmendused kontrollgrupi hiirte puuridesse. Peagi muutusidki kontrollgrupi hiired valule vastuvõtlikumaks.
See on esimene kord, kui selgub, et ühe grupi hiirte valu võib teist gruppi sel moel mõjutada isegi siis, kui hiired üksteist ei näe. Nende tulemuste põhjal inimestega paralleelide tõmbamiseks on uuringu autorite sõnul liiga vara, siiski tõdevad nad, et mõnel moel võivad ka inimesed üksteise valu tunda, sest valu käes kannatavate inimeste partnerite valutundlikkuse tõusmist on täheldatud. Seni on seda aga selgitatud partnerite stressitaseme tõusuga.


description: Digitarga külalissaatejuht Ingemar Essenson pani stuudios joogatreeneri Pamela Marani vastamisi eriti painduva sülearvutiga Lenovo Yoga 500, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark. Kes võistluse võitis, vaata Digitarga episoodist.

title: Digitark pani joogatreeneri painduva sülearvuti vastu võistlustulle

maintext:
Sony üllatab taas kompaktse, kuid vägagi võimeka mobiiltelefoniga, kirjutab oma testiloos Digitarga kaasautor Tauno Tammik. "Suudetakse ja tahetakse teha seda, mida teised Android-telefonide tootjad ei tee: pisikesi käepäraseid telefone. Mõned päevad minu käes kasutusel olnud telefon üllatas nii mitmelgi moel."
Digiturism: kumb võidab, virtuaalne või tavareisimine?
Telefoni ja virtuaalreaalsuse prillide abil on tänaseks võimalik väga lähedalt teada saada, mida näeb ja kuuleb Hispaania Santiago de Compostela teel, Londoni kesklinnas või kasvõi Marsil, kirjutab külalisblogija Ann Vaida sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark. Virtuaalreaalsuse vahendid on veel lapsekingades, kuid juba praegune tehnika pakub väga ägedaid lahendusi ning jõuab üha enam laiematesse massidesse. Tavaliselt seostatakse virtuaalreaalsust pigem mängudega, kuid VR pakub ka põnevaid võimalusi reisimiseks, sõnab ta.


description: Plahvatava akuga Galaxy Note 7 turuletoomise fiasko ja sellega kaasnenud 5-miljardi dollarilise kahju ja 30-protsendilise kasumi kukkumise üle elanud tehnoloogiahiid Samsung valmistab ette oma järgmist tipptelefoni Galaxy S8.

title: Samsungi uus tipptelefon tuleb tehisintellekti ja optilise sõrmejäljelugejaga

maintext:
Lõuna-Korea korporatsiooni asepresidendi Lee Kyeong-tae sõnul on uue telefoni suurimateks tugevusteks uuenenud disaini kõrval täiustatud kaamera ja uuel tasemel tehisintelligentne abimees. Viimase arendamise tarvis omandas Samsung kuu alguses USA ettevõtte Viv Labs, mis lõi varem Apple’ile Siri-nimelise kasutajate abistamise lahenduse.
Järgmise aasta veebruaris MWC-l esitletaval telefonil ei ole sõrmejäljelugeja enam kodu-nupuga ühendatud - kasutusele võetakse optiline sõrmejäljelugeja, mis on integreeritud ekraani alla.
Varasemate infolekete kohaselt saab S8-l olema 5,5 tolline 4K (2160x3840) kvaliteedis Super Amoled ekraan, mille pikslitiheduseks on 806ppi. «Mootoriks» Samsungi enda toodetav Exynos 8895 6GB RAM-iga protsessor.
Sarnaselt Huawei ja Apple’i uusimatele mudelitele võetakse kasutusele ka duubelkaamera – ühel neist on megapiksleid 16 ja teisel 8.
Allikas: WSJ


description: Teaduse populariseerimise maailm on projektipõhine ja enamasti ei tehta tööd selle töö viljade saamiseks, vaid  projektide tegemise pärast. Sellepärast, et nendeks saab raha, kirjutab Energia avastuskeskuse peagi lahkuv juht Kertu Saks ERR-i arvamusloos.

title: Kertu Saks: 900+ korda teaduse populariseerimist. Läheb juba liiale?

maintext:
Tõendust selle kohta, et tossu-paugu-teadusteatrietenduste varal üles kasvanud põlvkond ka tegelikult teadusest (ja eelkõige loodus-, tehnika- või reaalteadustest) innustunud oleks, ei ole eriti näha, leiab Saks. Ka püüavad Eesti teaduse populariseerijad samu Eesti lapsi ning õpetajad kurdavad, et infot kõikvõimalikust koolivälisest teaduse populariseerimise tegevusest tuleb nende postkastidesse ja meilidele nii palju, et nad kaotavad selles infotulvas suuna.
Miks aga teaduse populariseerimiseks nii palju projekte kirjutatakse, loe edasi ERR-i arvamusportaalist.


description: Aastaid oma e-teenuste rohkusega maailmas tähelepanu äratanud Eestil on taaskord aeg ennast tõestada – kuidas suudab üks maailma mastaabis sisuliselt olematu rahvaarvuga riik kasvada üleilmse haardega teenuseid pakkuvaks kogukonnaks.

title: Meid jälgitakse: maailma väikeriigid ootavad Eestilt järjekordset imet

maintext:
Väikeste riikide võimalused majanduskonkurentsis edukad olla ja kasvada on sel nädalal Oslos peetava innovatsiooninädala üks ideoloogilisi peateemasid.
Nädala avamistseremoonial oli Eesti kindlalt välisriik, mis sai esinejate seas enim tähelepanu ning seda seoses eelkõige e-residentsuse projektiga. «1,3 miljoni elanikuga riik tahab aastaks 2015 omada 10 miljonit e-residenti. See on protsess, mida me tahame väga suure huviga jälgida – kuidas te muudate end atraktiivseks talentidele, investoritele, ettevõtjatele ning töötate selle nimel üle ilma,» ütles näiteks Innovation Norway juht Anita Krohn Traaseth.
Anita Krohn Traaseth ja Anya Eldan / GORM K GAARE / EUP-BERLIN.COM
Kogu innovatsiooninädalat sisse juhatanud avamistseremoonial Eestist esindanud konsultatsioonifirma Art IT juhi Aet Rahe sõnul aitavad sellised e-riigi teenused nagu e-valimised ja x-tee laiemalt teenindada inimesi sõltumata sellest, kus nad viibivad.
«Kui kõik on paberivaba, kõik on ühendatud ja kõiki on võimalik teenindada nende asukohast sõltumata, siis võime saada riigiks, millel pole piire. Avada oma infrastruktuur neile, kes tahavad elada oma elu nii, nagu meie seda teeme – olla riik kui teenus,» sõnas Rahe.
Kuid väikeriikide võimalused oli laiemalt kõne all ka startup-ettevõtluse valguses. Ennast samuti väikeriigiks pidava Iisraeli innovatsiooniameti varase staadiumi ettevõtete üksuse juht Anya Eldan märkis näiteks, et väikeste riikide startup-ettevõtetel on tegelikult suuremgi lootus edule, kuna puudub mugavust sisendav siseturg ning kohe algusest tuleb mõelda globaalselt.
Iisraelis sünnib hetkel ligi 1000 startup’i aastas ning tegevuses on neid hetkel 7000.
«Samas on vägagi oluline, et laias maailmas haaret laiendama minevate ettevõtete tulud tuleksid edasi just oma koduriikidesse, et just seal luuakse uusi töökohti ja et riigi majandus kasvaks,» lisas ta.
Valitsused peavad jalad kõhu alt välja võtma
Anya Eldani sõnul on maailm seoses idufirmade ajastuga pöördumatult muutunud ning aastaid kehtinud tarkused ja põhimõtted ei kehti enam.
«Ma ei saa enam loota, et sünnivad ettevõtted, mis toimivad valitsuse reeglite järgi. Me peame muutma oma reegleid selle järgi, kuidas turg toimib,» sõnas Eldan.
Kapitaalselt on tema sõnul muutunud ka näiteks tarkvara loomine ning varem õpitud reeglid ei kehti enam. Arendustsüklid on muutunud väga lühikeseks, reliise antakse välja juba kord päevas või ka kord tunnis.
«Loomulikult ei ole valitsustele sellise olukorraga kohanemine lihtne,» märkis ta. «Samamoodi ei peaks enam valitsused otsustama, millistesse majandusharudesse investeerida – ettevõtlusorganisatsioonid peaksid seda ise tegema ja omavahel jagama.»
Startupidel aeg hakkama reaalsust tootma
Norra kaubandus- ja majandusminister Monica Mæland rõhutas oma esinemises, et enam ei piisa suhtumisest, et innovatsioon on vaid mõtlemine ja loomine. «See peab olema ka tegelike toodete ja teenuste pakkumine turule. See saab sündida aga vaid vana ja uue majanduse, teaduse ja äri, avaliku ja erasektori koostöös,» sõnas ta.
Monica Mæland / GORM K GAARE / EUP-BERLIN.COM
Millega Norras sarnaselt Eestiga eriti rahul ei olda, ongi startup-ettevõtete kasvule suunamine ning teadustööde tulemuste jõudmine ärisse. Nii tahab ka Norra valitsus olla kindel, et riigi investeeringud innovatsiooni, teadusesse ja ettevõtlusesse hakkavad lõpuks looma reaalset väärtust.
«Valitsus ei ütle küll ettevõtetele, kuidas ja millistes valdkondades innovatsiooni teha, kuid loob eeldused, et Norra ettevõtted oleksid üleilmses konkurentsis tegijad,» kirjeldas ta Norra valitsuse seisukohti.


description: Kes on harjunud pärast ärritumist tugeva trenniga närve rahustama, võiks uue uuringu valguses oma harjumused ümber mõelda.

title: Megauuring: vihaselt sportimine kolmekordistab infarkti riski

maintext:
Juba varasematestki teadustöödest on teada, et ärritumine tõstab pulssi ja seeläbi ka südamerabanduse riski. Sama mõju on teatavasti ka füüsilisel treeningul. Uus uuring näitab ehk mitte kõige üllatavamalt, et nende kahe riski tõstva tingimuse liitmisel risk suureneb.
Siiski näitab omalaadsete seas rekordiliselt mahukas uuring olulist seost inimese kehaliste protsesside ja mõistuse vahel. Uuringus analüüsiti 12 461 infarkti läbinud patsiendi andmeid 52 riigist. Neile esitati küsimustik, kus uuriti südamerabandusele eelnenud muutuste ja tegevuste kohta. Arvesse võeti ka teised riskifaktorid nagu näiteks vanus, suitsetamine, ülekaalulisus, kõrge vererõhk ja muud terviseprobleemid. Tulemused avaldati ajakirjas Circulation.
Tuli välja, et 13 protsenti neist oli enne probleemide teket tegelenud treeninguga, 14 protsenti olid aga ärritunud. Nende patsientide seas, kelle puhul kehtisid aga mõlemad tingimused, hindasid arstid infarkti riski ligi kolmandiku võrra kõrgemaks.
«Nii emotsionaalsed kui ka füüsilised mõjutajad võivad vererõhku ja pulssi tõsta ning muuta ka südamesse jõudva vere hulka. Eriti lupjunud veresoonte puhul võib nende kahe mõju kokkulangemine viia südameatakini,» ütles uuringut juhtinud Dr. Andrew Smyth Kanada McMasteri Ülikoolist.
«Füüsilisel koormusel on tervisele mitmeid positiivseid mõjusid, muuhulgas ka südamehaiguste ära hoidmine, nii et treeningutega tasub kindlasti jätkata. Küll aga ei tasu ärritumise korral end tugeva trenniga välja elada, vaid jääda oma tavapärase pingutuse juurde,» lisas Smyth.
Selgelt ei ole ei treeningud ega ärritumine südameatakkide algpõhjused, küll aga tõstavad mõlemad märkimisväärselt infarkti tõenäosust.


description: Videojagamiskeskkonnas YouTube laupäeval avaldatud video kurikuulsa Samsung Galaxy Note 7 järjekordsest põlevast akust on kujunenud viimaste päevade üleilmseks hitiks.

title: Video: nii põleb Samsung Galaxy Note 7

maintext:
Kõigest 11 sekundit kestev video on üles võetud Lõuna-Korea linna Incheoni kiirtoidukohas Burger King, mille võimsate kinnastage varustatud töötaja on veidi raskustes põlema süttinud telefoni eemaldamisega kliendi laualt. Kannatada sai ka laud ja Samsungile on esitatud selles osas juba kahjunõue.
Kaks päeva pärast selle video avaldamist teatas Samsung, et peatab vähemalt ajutiselt oma värskeima tipptelefoni tootmise. Üleilmselt on tagasi kutsutud 2,5 miljonit seadet ning põhjuseks laadimiseks ülekuumenevad ja plahvatavad akud.
Eesti telefon müügilettidele ei jõudnudki.


description: Apple tutvustas oma eilsel üritusel maailmale uusi MacBook Pro mudeleid ning teatas ühtlasi 11-tollise ja ühtlasi odavaima MacBook Air ja ühe vanema MacBook Pro tootmise lõpetamisest.

title: Apple lõpetab kahe MacBooki tootmise

maintext:
11-tollise MacBook Airi asemel tuli nüüd turule 13-tolline versioon ning tootevalikusse ilmusid ka uued 13- ja 15-tollised MacBook Pro’d, millel on nüüd klaviatuuri ülaosas Touch Bar puutundlik riba mitmete kiirvalikute tegemiseks näiteks veebis, meiliprogrammis või iTunes’is ning Touch ID nimeline lahendus kasutaja tuvastamiseks sõrmejälje abil – kasulik näiteks seadmete sisselogimisel või Apple Pay poes ostude tegemiseks.
Touch Bar
Tehnilise poole pealt on uutel Pro’del kuuenda põlvkonna Intel Core i5 ja Core i7 protsessorid, mille 8 või 16 GB muutmälu (RAM). SSD salvestusketta mahuks on seadmetel vähemalt 256GB. 13-tollise seadme Retina-ekraani resolutsiooniks on 256x1600 pikselit ning 15-tollisel 2880x1800 pikselit.
Seadmetel on kaks kuni neli Thunderbolt 3 porti ning erinevalt uutest iPhone’idest on neil alles ka juhtmega kõrvaklappide sisend.


description: Aastatuhandeid tagasi toimunud kliimamuutuste uurimine võimaldab tõmmata paralleele ka tänapäeval elutegevust mõjutava kliimasoojenemisega, näitab TTÜ teadlaste värske uuring.

title: Eesti teadlaste uuring näitab 11000 aasta taguse kliimamuutuse näitel, mis meid ees ootab

maintext:
TTÜ teadlased koos oma kolleegidega teistest riikidest uurisid, kuidas mõjus kliimasoojenemine jääaja üleminekul jäävaheajaks meie looduskeskkonnale ning avaldasid hiljuti sel teemal ka artikli ajakirjas Quaternary Science Reviews.
Teadlased tahtsid teada saada, kas tollest 11 650 aasta tagusest kliimasoojenemisel on sarnasusi praeguse kliimamuutusega ning vaadata, milliseid muutusi tõi see aeg looduskeskkonnas toona.
«Öeldakse, et praegu on pretsedenditu kliimamuutus. Kuna meie tegeleme palju kaugema ajaga kui tänapäev, siis me ei saa öelda, mis toimub tulevikus, kuid me saame leida praegustele protsessidele mudeleid minevikust,» ütles Siim Veski, TTÜ üldise maateaduse professor ERR Novaatorile.
Tutvu uuringu ja selle tulemustega ERR Novaatori põhjalikust artiklist.


description: Sel nädalal jagatakse Nobeli preemiaid. Vaata otseülekannet keemia Nobeli väljakuulutamisest Postimehest 12:45.

title: Otse: täna 12.45 selgub keemia Nobeli preemia

maintext:
1989. aastast alates tegeleb Nobeli preemia võitjate ennustamisega ka Thomson Reutersi analüüsikeskus, kes hindab kõrgelt tsiteeritud artiklite põhjal seda, kes võiks teaduse kõrgeima auhinnani jõuda.
2002. aastast alates on nende ennustused täppi läinud 39 nobelisti puhul. Mõnikord on preemiat ennustatud ka inimesele, kes on selle võitnud hilisematel aastatel.
Sel aastal ennustatakse keemia preemiat järgmistele teadlastele:


description: Muistse DNA uuringud näitavad, et jääaegsete koopamaalingute autorid salvestasid koopaseintele seni tundmatu piisoni ja lehma hübriidi.

title: Koopamaalingute müstilised sarvelised osutusid lehma-piisoni hübriidiks

maintext:
Muistse suurimetaja tuvastamine oli teadlastele mõnda aega nii raske ülesanne, et teatud ringkondades hakati teda nimetama koguni Higgsi piisoniks, viitena kuulsale elementaarosakesele, mille olemasolu tõestamisest sai üks 20. sajandi teise poole suurematest saavutustest osakestefüüsikas.
Nüüd on teadlased näidanud, et koopamaalingutel kujutatu oli üllataval kombel mitte ükski tänapäeval teadaolev liik, vaid hoopiski Eesti aladelgi elanud muistse tarvase ja jääaegse stepipiisoni hübriid.
Adelaide’i Ülikooli teadlased avaldasid oma uuringu tulemused ajakirjas Nature Communications ja sealt selgub, et aega mööda arenes sellest müstilisest hübriidist välja hoopis tänapäevane Euroopa piison, kelle asurkond piirdub tänaseks kahjuks peamiselt Białowieża rahvuspargiga Poola ja Valgevene piiril.
«See, et hübriidist tuli täiesti uus liik, oli meie jaoks tõeline üllatus, kuna selliseid asju ei tohiks tegelikult imetajate seas juhtuda,» ütles uuringu kaasautor professor Alan Cooper Adelaide’i Ülikoolist. Ka liigi lõplik määramine võttis oma keerukuse tõttu oma aja.
«Muistsete piisonite geneetiline materjal oli väga imelik ja keeruline, aga me ei saanud olla kindlad, et see liik ka päriselt olemas oli, mistõttu rääkisimegi sellest mõnda aega kui Higgsi piisonist.»
Lisaks austraallastele osales avastuseni viinud uuringus ka grupp ameerika, poola ja mitmete Euroopa riikide piisoniuurijaid. Kasutades DNA raadisüsinik-dateerimise meetodeid uurisid nad mitmetest paigust üle Euroopa, Uuralite ja Kaukaasia leitud loomajäänuseid ja jõudsid ootamatu tulemuseni.
Nimelt näitasid tulemused, et tolleaegsed Euroopat tollal asustanud piisonid olid oma Euraasia kaasaegsetest piisoniliikidest geneetiliselt oluliselt erinevad. Müstiline Euroopa variant oli siinsetel aladel domineeriv tuhandeid aastaid, kuid nendegi ülemvõim vaheldus perioodiliselt teise liigi – stepipiisoniga - , keda peeti varem hilise jääaja viimaseks piisoniliigiks Euroopas.
«Dateeritud luujäänuste põhjal tegime järelduse, et meie uus liik ja stepipiison pidid Euroopa muutuvate kliimaoludega korduvalt domineerivat positsiooni vahetama,» ütles uuringu juhtiv autor Julien Soubrier Adelaide’i Ülikoolist. «Küsisime selle kohta ka oma prantsuse kolleegidelt, kes teatasid seepeale, et tõepoolest – ka koopamaalides on selgelt näha kahe erineva piisonitüübi vaheldumist erinevatel ajaperioodidel»
Liikide vaheldumine prantslaste koopamaalides ühtis täpselt ka DNA-analüüside tulemustega.
«Me ei oleks kunagi arvanud, et leiame oma müstilise liigi pildid koopamaalidest,» kommenteeris professor Soubrier seda avastust.
Koopamaalingutel on piisonid ühes variandis kujutatud pikkade sarvede ja jässaka rinnakuga, nagu näevad välja tänapäeva Ameerika piisonid, või teises lühikeste sarvede ja väikeste küürudega, mis sarnaneb omakorda kaasaegsete Euroopa piisonitega.
«Näib, et kui nad juba kord välja kujunesid, lõid meie avastatud piisonid ka oma kaasaegsesse loodusse endale sobiliku ökoloogilise niši. Ilma suvedeta külmadel tundralaadsetel perioodidel saigi see valdavaks ja nii oli see iidne piison ka ainus liik, kes elas üle tol ajal toimunud suurte imetajate hävimised. Tänapäevane Euroopa piison näeb aga väga erinev välja. Tema genoomi on mõjutanud pudelikaela-efekt, kus ühel hetkel oli alles vaid 12 isendit, pärast mida arvukus jälle tõusis. Seetõttu nägi ka iidne piisoni vorm meile nii võõras välja,» ütles professor Cooper.


description: Ebameeldivate emotsioonide jõuga maha surumine ei ole kuigi jätkusuutlik. Värske uuring näitab, et mediteerimine aitab ohjeldada ka kõige emotsionaalsema inimese tundeid.

title: Aju-uuringud näitavad mediteerimise positiivset mõju emotsioonide ohjamisele

maintext:
Sellise tõdemuseni jõudsid Michigani Ülikooli teadlased, uurides inimeste ajutegevuse reaktsiooni ebameeldivust tekitavate piltide vaatamisele. Uuritavad jagati kahte grupp: ühed, kes tegid enne piltide vaatamist läbi 20-minutise meditatsioonisessiooni, ja teised, kes vaatasid pilte oma tavapärases olekus. Lisaks hinnati enne eksperimendi läbi viimist ka katsealuste üldist «vaimsust» (mindfulness) ehk nende teadlikkust enda mõtete ja emotsioonide kulgemisest. Tulemused avaldati ajakirjas Frontiers in Human Neuroscience.
«Lisaks sellele, et mediteerimine parandab inimeste vaimset tervist, näitavad meie tulemused ka seda, et selline enda mõtete teadlikkus on saavutatav, sõltumata eelnevast vaimsest olekust,» ütles uuringut juhtinud psühholoog Yanli Lin. «Tuleb lihtsalt harjutada.»
«Vaimsus» kui pidev teadlikkus iseenda mõtetest, tunnetest ja emotsioonidest, on üle maailma aina populaarsemaks muutuv tervise ja heaolu tunnus. Aga kas «vaimseks» võib saada ka inimene, kes seda loomu poolest ei ole? Seda üritaski antud uuring kindlaks teha.
Uuringu käigus tegid vabatahtlikud läbi 18-minutised juhendatud meditatsiooni sessioonid. Kontrollgrupp kuulas selle asemel hoopis ettekannet uue keele õppimisest. Seejärel anti mõlemate gruppide liikmetele ajuskänneri all vaatamiseks ebameeldivaid stseene, näiteks veriseid laipasid kujutavad fotod.
Tuli välja, et mediteerinud osalejate reaktsioon oli sarnane tavaelus loomulikult «vaimsetega» inimestega väga sarnane reaktsioon ja nende vaimne häiritus kestis kontrollgrupist oluliselt vähem. Nende aju suutis halbu emotsioone hallata, tõlgendavad seda uuringu avaldanud teadlased.
Mõnedel osavõtjatel soovitati piltide vaatamisse ka teadlikult «vaimselt» suhtuda, kuid see ei osutunud kuigi otstarbekaks – ajuskännid ei näidanud nende puhul mingit erinevust ülejäänud kontrollgrupi liikmetest.
«Kui te olete loomulikult vaimne inimene ja käite niigi kogu aeg ringi kõrge teadlikkusega, siis ei ole teil probleeme. Te unustate oma halvad emotsioonid kiiresti,» ütles üks uuringu autoritest Jason Moser. «Kui te aga ei ole loomulikult oma mõtetest teadlik, siis võib meditatsioon aidata saada palju teadlikumaks ja vaimsemaks. Ilma igasuguse varasema meditatsiooni kogemuseta enda ajutiselt «vaimseks» sundimine aga ei aita, mõistlikum oleks lihtsalt 20 minutit mediteerida.»


description: Seaduste kaasajastamise venimise tõttu on uue ja vana majanduse vastasseis Eesti taksonduse turul kujunenud sedavõrd kriitiliseks, et nüüdseks on olukorda asunud menetlema kümnete sõidujagajate vastu avalduse saanud politsei.

title: Politseile laekus hiigelavaldus kümnete Uberi ja Taxify juhtide vastu

maintext:
Möödunud nädalal politseile esitatud avalduse taga on autoettevõtjate liit ja taksoettevõtjate liit, kelle eestvedamisel koguti kogu suve vältel andmeid Taxify ja Uberi sõidujagajaist juhtide kohta. Indrek Tederi büroo kaasabil koostati nende põhjal politseile mentluste algatamiseks avaldus ligi 50 juhi andmetega.
Eesti Taksoettevõtjate Liidu juhatuse liikme Raul Kalevi kinnitusel on politsei avalduse juba ka menetlusse võtnud ning ootamas on veel suvel kokku kogutud enam kui 200 rikkumist.
«Suvel tegime sõite - fikseerisime juhi, auto, maksmise, kontrollisime litsentside olemasolu - ja panime materjalid politsei poole teele,» märkis Kalev ja lisas, et talle teadaolevalt kutsutakse neid juhte juba välja selgitusi andma.
«Meil ei olnud muid võimalusi, sest nagu arvasin juba kevadel, on uus seadus (ühistranspordiseadus – toim.) sedavõrd kompleksne ja eeldab mitte ühe vaid mitmete seaduste muutmist ning põhimõttelisi uusi seisukohti kogu jagamismajanduse korralduses. Seetõttu näeme, et iga päevaga jääb taksodele konkureerimiseks üha vähem ruumi,» selgitas Raul Kalev.
Olukorraga taksonduse turul ei ole rahul klassikalised taksoettevõtted ega uut teenusemudelit esindavad sõiduvahendusäppide pidajad. Mõlemad ootavad riigikogult seadusemuudatust, mis viiks normid kooskõlla taksonduse reaalse olukorraga ning kehtestaks ühtselt tõlgendatavad reeglid nii taksodele kui sõidujagajatele ehk kokkuleppevedajatele.
Seadusemuudatus läbis kevadel riigikogus esimese lugemise, kuid jäi pärast seda toppama. Eelnõu algatajast riigikogu liikme Kalle Pallingu hinnangul võiks seadus vastu võetud saada veel sel aastal.


description: NASA kosmosesondi New Horizonsi andmete analüüs näitab, et Pluuto kohal hõljuvad üllatuslikud mõne kilomeetri pikkused kogud.

title: Pluuto taevas hõljuvad mürgised pilved

maintext: Nii avaldas NASA eelmisel nädalal, kui Maale jõudis ka viimane selle missiooni käigus kogutav Pluuto andmestik. Seni peeti Pluuto taevast suhteliselt pilvituks. «Kui taevas lendavad kogud on pilved, siis on Pluuto ilm veel keerukam ja mitmetahulisem, kui seni ette kujutasime,» ütles Colorado Boulderi Southwesterni uurimisinstituudi teadlane Alan Stern. Nii võib Pluuto Maaga sarnaneda rohkem, kui varem arvasime.


description: .ee domeeni tasu on alates 1. jaanuarist 2017 vastavalt registreerimisperioodi pikkusele 6, 12 või 18 eurot. Alates 1. maist 2017 saab rahvusdomeeni .ee registreerida ka 3, 6 või 9 kuuks ning kuni 10 aastaks, teatas Eesti Interneti sihtasutus.

title: Domeeni .ee hind langeb tuleval aastal 14 protsenti

maintext:
Hinnalangusele lisaks on alates 1. maist 2017 võimalus .ee domeeni registreerida ka alla aastase perioodina 3, 6 ja 9 kuuks hinnaga vastavalt 1,6, 3,2 ja 4,8 eurot. Samuti on edaspidi võimalik lisaks 1, 2 ja 3 aastastele perioodidele .ee domeeni registreerida kuni 10 aastaks. Hinnadiferentseeringut üle aastaste perioodide puhul ei tehta.
Aasta alguses jõustuvate domeenireeglite muudatustega lõpetab sihtasutus ühtlasi ka postiaadressi küsimise .ee domeeni registreerimisel.
Nimetatud hinnad on teenusepakkujatelt küsitavad domeeni registreerimise tasud. Hind domeeni registreerijale määratakse teenusepakkujate poolt. Hinnale lisandub käibemaks.


description: «See on nii keeruline, et ma ei oskaks seda kümneaastasele ka selgeks teha,» ütles Tallinna Tehnikaülikooli teoreetilise füüsika dotsent Vladislav Pustõnski vastuseks Postimehe palvele selgitada eile füüsika-Nobeli pälvinud tööd nii, et ka kolmeaastane laps saaks aru.

title: Eksootiliste ainete saladuste paljastamine tõi Nobeli

maintext:
Aju-uuringud näitavad mediteerimise positiivset mõju emotsioonide ohjamisele
Ebameeldivate emotsioonide jõuga maha surumine ei ole kuigi jätkusuutlik. Värske uuring näitab, et mediteerimine aitab ohjeldada ka kõige emotsionaalsema inimese tundeid.


description: ERRi teadusportaal Novaator koostas, miks tekitavad klounid meis õõva ja sõnuseletamatut ebamugavustunnet ning koostas selle kohta testi.

title: Miks klounid õõva tekitavad? Testi oma tontlikkust

maintext:
Küsimusele aitas vastust leida Ameerika Ühendriikides asuva Knoxi kolledži sotsiaalpsühholoog Frank McAndrew, kelle sulest ilmus hiljuti uurimus «On the Nature of Creepiness» kujutab endas esimest õõva olemust empiiriliselt lahkavat teadustööd. Enam kui tuhande uurimisaluse kogemustel põhinevast uurimusest selgub, et klounides kombineeruvad omadused sobivad kõheduse tekitamiseks ideaalselt.
«Inimesi ei heiduta ainult nende füüsilised omadused. Küll aga muudavad näiteks ülipikad sõrmed, punnis silmad ja veidrad juuksed nad ebatavaliseks ja võimendavad sellega nende teisi õõva tekitavaid omadusi, olgu neiks kummaline mittesõnaline käitumine, ebakohane silmsideme kasutus, ebasündsad puudutused ja valel ajal muigamine või naermine – need on asjad, mis inimesi tõeliselt häirivad,» selgitas McAndrew ERRi Novaatorile.
Testi enda hirmutaluvust Novaatoris.


description: Maskuliinsus raskendab kõrgema eaga kaasnevate hädadega toimetulekut.

title: Nooruses õpitud mehisus teeb vanade meeste elu kibedaks

maintext:
Minevikus õpitu on meisse tugevalt juurdunud, selgub USA Case Western Reserve’i ülikoolis ligi saja varem ilmunud teadustöö põhjal läbi viidud metaanalüüsis, vahendas ERR-i teadusportaal Novaator.
Selle tarvis töötati läbi uuringud, mis ilmunud pärast 2000. aastat ja kus 1950–1960-aastatel maskuliinsusjuhendid omandanud vanemad mehed räägivad ise mehelikkusest ja vanadusest.
«Uuringust on näha, et meestel on raskusi leinaga, see on seisund, kus inimene on haavatav. Samuti hooldamisega, kuna see seostub naiselikkusega,» rääkis uuringu kaasautor, sotsioloogia doktorant Kaitlyn Barnes Langendoerfer.
«Kui nad tahavad nutta, siis tunnevad mehed, et seda tuleb teha kodus, teistest eemal ja seda isegi siis, kui tema kaasa on surnud. Mehed peavad oma maskuliinsuse ümber tõlgendama, et elumuudatustega toime tulla,» rääkis ta.
Loe pikemalt Novaatori loost SIIT.


description: Ligikaudu 320—170 tuhande aasta eest Ida-Aafrika riftivööndit armistanud tulemäed võisid mõjutada inimevolutsiooni kulgu, järeldavad briti teadlased.

title: Iidseid inimesi kimbutasid ulatuslikud vulkaanipursked

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Nature Communications ilmunud uuringust, mis uuris sadade tuhandete aastate eest toimunud vulkaanipurskeid.
«Vulkaaniliste kivimite alusel saame öelda, et vähemalt 30 kilomeetri raadiuses hävines absoluutselt kõik. Veekogud oleksid sulfaatide mõjul hapestunud. Samal ajal teame, et piirkonnas asuvate järvede kallastel elasid toona inimesed ning samurti kujutas piirkond endast koridori, mida meie esivanemad riftivööndi ühest osast teise liikumiseks läbima pidid. Pursked oleksid vähemalt ajutiselt rändele piiri pannud. Ma olen geoloog, aga see paneb lihtsalt mõtlema, kuidas see meie evolutsiooni mõjutas,» vahendas Novaator Oxfordi ülikooli geoloog William Hutchisoni sõnu.
Loe täpsemalt Novaatorist.


authors: Tartu Tervishoiu Kõrgkool Füsioterapeudi Ja Tervisekaitse Spetsialisti Õppekava Juht

description: Suur osa taimetoitlastest ei ela segatoitlastega võrreldes kuidagi tervislikumalt ning sealjuures on neil pigem risk erinevate aneemiate tekkeks, selgus Eesti taimetoitlaste seas läbiviidud uuringust. Tulemustest kirjutavad Tartu Tervishoiu kõrgkooli õppejõud Anna-Liisa Tamm ja Ülle Parm.

title: Uuring: Eesti taimetoitlased ei ela tervislikumalt kui lihasööjad

maintext:
Toitumisega seotud teemad on jätkuvalt aktuaalsed. Ühest küljest räägitakse inimestest, kellel pole piisavalt toitu või sissetulekut selle soetamiseks, teisalt aga üha enam ka varjatud nälgusest, mille korral küll süüakse enda arvates hästi ja piisavalt, kuid siiski ei saada kõiki vajalikke toitaineid. Et viimasel ajal muutub taimetoitlus üha populaarsemaks, kerkib küsimus, kuivõrd selle räägitud kasulikud mõjud kinnitust leiavad.
Olukorra selgitamiseks uuriti Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis koostöös Tartu Ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudiga taimetoidu mõju luutihedusele, keha koostisele ja erinevatele vere parameetritele. Lisaks sellele pöörati tähelepanu uuritavate üldisele tervisekäitumisele nagu kehaline aktiivsus, suitsetamine, alkoholi tarvitamine ja muu seesugune.
Kes on taimetoitlane? Siinjuures peaks märkima, et taimetoitluse all peame silmas toitumisvormi, mille valinud inimesed ei tarbi sea-, kana- ega kalaliha (lakto-ovovegetaarlased). Mõned neist välistavad menüüst ka munad ja piimatooted (veganid). Viimaseid on taimetoitlaste hulgas arvatavasti kõige vähem. Kuna meie uuringus kahe taimetoitlaste grupi tulemused ei erinenud, siis käsitletakse neid koos.
Uuringus osales kokku 171 inimest. Taimetoitlasi oli neist umbes 40 protsenti – 27 veganit ja 41 ovo-laktovegetaarlast. Uuringusse kaasati taimetoitlased, kes polnud liha tarbinud vähemalt viimased kaks aastat – keskmiselt olid nad lihavabalt elanud viimased seitse aastat.
Võib öelda, et tegemist on varjatud nälgusega ja selle kompenseerimisega tuleb tegeleda. Kõnekas on fakt, et paljud taimetoidu kasuks otsustanud ei tähelda tervise paranemist.
Erinevad motiivid
Taimetoitlaseks hakatakse väga erinevatel põhjustel. Kui veel sajand tagasi seisid taimetoitluse taga eelkõige usulised põhjused, siis tänapäeval otsustab suurem osa inimesi taimetoidu kasuks pigem tervislikel kaalutlustel. Lisaks sellele soovitakse loomade õiguste eest seista, rolli mängivad perekondlikud mõjutused, aga ka lihtsalt tahe harrastada midagi populaarset. Meie töö tulemused näitasid, et ka eestlased otsustavad taimetoitluse kasuks samadel põhjusel, kui usk välja jätta. Üllatuslikult eelistasid aga naised taimetoitu maitseeelistustest lähtuvalt. Meeste puhul see ei ilmnenud.
Taimetoitlus ei piirdu sageli üksnes söömisviisidega, vaid suurt rõhku pannakse elustiilile üldiselt. Nii on taimetoitlased sagedamini mittesuitsetajad, alkoholi ja kofeiini tarbitakse vähem või üldse mitte, eelistatakse ökotooteid, ollakse kehaliselt rohkem aktiivsed, ei kanta karusnahast riideid jms.
Kahjuks näitavad meie uuringu tulemused, et Eesti taimetoitlased ei ela segatoitlastega võrreldes kuidagi tervislikumalt: enamik taimetoitlastest ei järgi söögikordadel kindlaid kellaaegu, nende füüsiline aktiivsus on madal (kaks kolmandikku on väheaktiivsed), üle poole tarbivad alkoholi ja 15% suitsetab. Siinkohal tuleks märkida, et taimetoitlastest mehed käitusid tervislikumalt kui naised. Näiteks oli nende seas vähem suitsetajaid ja nad arvestasid rohkem asjaoluga, et taimetoidus on teatud toitained puudu.
Üldiselt ei olda rahul oma kehakaaluga, mis võib tuleneda vähesest liikumisest. See on ootamatu tulemus, sest ülekaalulisust taimetoitlaste seas ei esinenud. Taimetoitlased ei kipu rasvuma, sest nad söövad rohkelt puu- ja köögivilju ja väldivad lihasaadusi. Lisaks sellele tarbivad nad segatoitlastega võrreldes olulised vähem ka küllastatud rasvhappeid ja söövad rohkem antioksüdante ja kiudaineid. Selline menüü vähendab vere lipiiditaset ning seekaudu ka rasvumise tõenäosust.
Väidetakse, et taimetoitlastel on väiksemad suremusnäitajad. Erinevad uuringud näitavad tõepoolest, et taimne toit mõjub ainevahetusele positiivselt. Lisaks sellele soodustab taimne toit seedimist, aitab ära hoida südameinfarkti ja teise tüübi diabeedi tekkeriski ning hoiab kolesterooli, glükoosi, insuliini jm metaboolsele sündroomile iseloomulikud verenäitajad ja vererõhu madalal.
Enam-vähem selliseid tulemusi andis ka meie uuring, kuigi sarnaselt mõne varasema uuringuga oli taimetoitlastel küll madalam vere üldkolesterooli tase aga ka nn hea kolesterooli tase. Just viimase kõrgemaid väärtusi seostatakse madalama metaboolse riskiga. Kui välistasime kontrollgrupist üle- ja alakaalulised ja võrdlesime normaalkaaluliste ja taimetoitlaste vere parameetreid, siis olid need normaalkaalulistel siiski paremad kui taimetoitlastel. Seega järeldasime, et oluline metaboolse riski vähendaja on normaalne kehakaal.
Taimetoitlusega seotud ohud
Erinevate uuringute tulemused on näidanud, et taimetoit ei ole ainult tervislik. Taimetoitlastel (eriti veganitel) on veres madalam B12 vitamiini, kaltsiumi ja raua tase ja see võib viia luude hõrenemise ja aneemiateni. Täpsemalt sel teemal peatumata võib öelda, et meie töö tulemuste põhjal on taimetoitlastel suurem risk erinevate aneemiate tekkeks, kuna näiteks nende hemoglobiini, raua ja B12 vitamiini väärtused olid võrreldes kontrollgrupiga madalamad ning punavereliblede maht erinev.
Ka taimetoitlaste luutihedus on segatoitlastega võrreldes oluliselt väiksem, eriti ilmneb see lülisamba lumbaarosa ja reieluukaela piirkonnas. Antud teemale on ka varem erilist tähelepanu pööratud, kuna taimne toit on seotud kaltsiumi puudusega, mis on aluseks osteoporoosi tekkele ehk luude hõrenemisele. Kuna luud muutuvad hapramaks, siis võivad nad kergemini murduda. Seega peab taimetoitlane väga arvestama, et saadav kaltsiumi ja D-vitamiini kogus oleks piisav. Piimatoodete mittetarbimist on võimalik kompenseerida küll mõnede taimsete toitudega (nt tumerohelised köögiviljad), kuid piisava koguse saamiseks tuleb nende tarbimist regulaarselt jälgida. Oluline on nentida, et kuna uuring viidi läbi varastel kevadkuudel, siis oli kõigi uuringus osalenute D-vitamiini tase madal ja seega peaksime me kõik oma D-vitamiinide taset jälgima.
Kuna taimetoit ei sisalda piisavalt kõiki toitaineid, siis soovitatakse nende kompenseerimist toidulisanditega. Neid kasutas alla poole taimetoitlastest. Enimkasutatav oli vitamiin D (28%), mis oli näha ka verepildis. Kolmandik taimetoitlastest kasutas B12 vitamiini kas eraldi või kompleksis teiste B-grupi vitamiinidega. Vähesed manustasid ka magneesiumi, kaltsiumi ja rauda. Samas nende kasutamine vastava näitaja taset veres võrreldes mittetarvitajatega ei parandanud. Kuna üle poole uuritavatest lisaaineid ei kasuta, siis saame vaid oletada, et inimesed ei teadvusta taimetoitlusega seotud ohte. Tegelikult tekib küsimus, miks eelistatakse kunstlikult valmistatud preparaate ja ei tarbita täisväärtuslikku toitu?
Lähtudes varasematest ja antud uuringu tulemustest võib öelda, et oleks vaja täpsemalt teada, missugune on taimetoitluse pikaajaline mõju. Võib öelda, et tegemist on varjatud nälgusega ja selle kompenseerimisega tuleb tegeleda. Kõnekas on fakt, et paljud taimetoidu kasuks otsustanud ei tähelda tervise paranemist. Taimetoitlusele pühendumine peab olema teadvustatud ning läbimõeldud tegevus. Eriti tähelepanelik tuleks piisava hulga toitainete saamiseks olla mõningate tervislike seisundite ja raseduse puhul ning kindlasti ei tohiks seda rakendada lastel – las nad otsustavad ise täisealiseks saades.
Kuna uuring näitab, et kõigi taimetoitlaste eluviis ei ole kaugeltki tervislik (näiteks madal kehalise aktiivsuse tase, ebaregulaarsed toidukorrad, suitsetamine jne), siis tuleks seda korrigeerida ja jälgida regulaarselt oma tervisenäitajaid. Teisalt võib eriti ülekaalulistele segatoitlastele kehakaalu kontrollimiseks soovitada mõneajalisi taimetoidu perioode.
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rakendusuuringute tulemustega saab tutvuda 24. novembril konverentsil „Terves kehas terve teadmine“: www.nooruse.ee/konverents


description: Laikpigmenditus ehk vitiliigo vaevas maailmakuulsat Michael Jacksonit, ent Eestiski põeb seda haigust ligi sada tuhat inimest.

title: Eesti teadlaste abiga leiti Michael Jacksoni nahahaigust põhjustavad geenid

maintext:
Vitiliigo puhul tekivad nahale melaniini puudusest tingitud ebaregulaarse kujuga heledad või täiesti valged laigud. Ehkki üks kuulsamaid vitiliigo diagnoosi saanud inimesi, popikuningas Michael Jackson pleegitas tõenäoliselt oma nahka ka ise, on see raske haigus, mida põeb üks kuni kaks protsenti elanikkonnast. See on piisavalt suur hulk, et seda tõbe ei arvata haruldaste haiguste hulka. Ometigi valitses haiguse uurimisel seni suhteliselt tume maa.
Eile õhtul ajakirjas Nature Genetics ilmunud ja eestlaste kaastööl kirjutatud artiklis kirjeldatakse aga rahvusvahelist uuringut, mille käigus leiti 23 vitiliigot põhjustavat geeni. Selleks uuriti 4680 haiget ning 39 586 kontrollisikut. Leitud geenid aitasid määratleda täiesti uued vitiliigo tekkimise mehhanismid. Eesti poolt viisid uuringu läbi Tartu Ülikooli patofüsioloogia professor Sulev Kõks ja dermatoloogia ja veneroloogia professor Külli Kingo.
Kõksi sõnul tähendab geeni olemasolu mõnel juhul seda, et inimene võib haiguse saada 70–80-protsendise tõenäosusega. Tulevikus võib geenide avastamine viia ravimiarenduseni, milles hakkaksid osalema ka eestlased.
«Ehkki vitiliigot põevad miljonid inimesed, uuritakse seda vähe, sest tegu pole surmava haigusega,» nentis Kõks ja lisas, et sellest hoolimata häirib see inimesi päris tugevalt. Otsest ravi haigusele praegu pole. «Pigem kasutavad inimesed kosmeetilisi kreeme või tehakse pigmendirakkude siirdamisi. Meie uuring näitab täpsemalt, mis vitiliigot põhjustab, ja see on esimene töö, kust võib kooruda vitiliigo patogeneetilise ravi võimalus,» rääkis Kõks.
Uuring on oluline sellegi tõttu, et vitiliigot põdevatel inimestel on ka keskmisest kõrgem risk haigestuda nahavähki ehk melanoomi. Nüüdne uuring näitab, et vitiliigot põhjustavad geenid võivad seostuda melanoomiga, mistap paistab lootuskiir ka selle haiguse ravis.
Kuigi tegu on perspektiivse suunaga, möönis Kõks, et eestlased jätkavad koostööd vitiliigo ravimi arendamiseks, tehakse edasised uuringud välismaal. «Ka saadav intellektuaalne omand jääb välismaale, sest Eestis pole riiklikul tasandil huvi ega tahtmist kliinilisi uuringuid rahastada,» ütles ta.


description: Sony andis täna teada PlayStation konsooliga koostoimivast virtuaalreaaluse seadmete komplekti müügilejõudmisest ja ühtlasi sai esimene partii Eestis kohe ka läbi müüdud.

title: PlayStationi VR-komplekt jõudis täna müügile ja sai Eestis kohe otsa

maintext:
PS VR kasutab sellised uusi tehnoloogiaid nagu 360-kraadi ulatuses pealiigutuste jälgimine, liikumiskompensatsioon ja Sony enda poolt loodud 3D-heliedastus, et tekitada mängijatele «teises maailmas» viibimise tunne.
Koos PlayStation Move, Dualshock 4 ning peagi müügile jõudva PS VR Aim pultidega on võimalik suhelda erinevate tegelaskujude ja objektidega. PS VR pakub ühtlasi «Social Screen» funktsiooni, mille abil saavad vaatajad jälgida teleriekraanilt, mida peakomplekti kandev inimene parasjagu näeb või mängida koos mänge, mis seda funktsiooni toetavad.
PS VR-ile on hetkel saada ligi 30 mängu, mille hulka kuuluvad teiste seas Rez, Batman: Arkham VR, DRIVECLUB VR ja RIGS Mechanized Combat League nimelised mängud. Aasta lõpuks kasvab see arv ligi 50-ni.
Eestis jõudis toode see esialgu üksnes Euronicsi müügilettidele (hinnaga 449,99 eurot) ning esimene saadetis on juba tänu eeltellimustele läbi müüdud. Uus kogus peaks Eestisse jõudma lähiajal.


description: Kaks astronoomi väidavad, et on leidnud selgeid märke Maavälisest elust ja seda mitte ühest, vaid koguni 234 tähesüsteemist. Kõlav väide on tekitanud lainetusi astronoomia ringkondades, kus paljud peavad järeldust ennatlikuks.

title: Kas kaugetelt tähtedelt plinkivad signaalid näitavad maavälist elu või inimliku eksitust?

maintext:
2012. aastal käis Quebeci Lavali Ülikooli astronoom Ermanno Borra välja teooria, mille kohaselt võivad Maavälised tsivilisatsioonid kasutada tähtedevaheliseks kommunikatsiooniks lasersignaale. Tema mõttearenduse järgi võiks seega olla ka kaugete elusorganismidega asustatud tähesüsteemide valgusspektritest näha, kui kaugete planeetide elanikud oma laserid meie poole suunanud on. «Sõnumid» oleksid vaevumärgatavad ja lühikesed, kuid matematilise analüüsi abil siiski tuvastatavad.
Borra sõnul ei ole sellise signaali tootmiseks vaja isegi kuigi suurt kogust energiat. Selle tõestamiseks näitas ta, et ka Maal olemas olev tehnoloogia – konkreetsemalt Lawrence Livermore’i Rahvuslikule Raamatukogule kuuluv laser Helios - suudaks soovi korral vastavaid signaale toota.
See oli aga aastaid tagasi. Nüüd on üks Borra tudengeid Eric Trottier tema teooriatele tuginedes kamminud läbi ligi 2,5 miljonit Sloan Digital Sky Survey kosmoseteleskoobi tabatud tähte ja otsinud nende valgusest Borra kirjeldatud tingimustele vastavaid valguse spektreid. Kellele üllatuseks, kellele mitte, aga veebi teadusväljaandes arxiv.org uuringu tulemusi kirjeldavas artiklis teatavad Borra ja Trottier kokku 234 tsivilisatsiooni leiust.
Enamus nendest tähtedest on samas spektriklassis kui meie Päikegi, mis annab teadlaste hinnangul tulemustele jõudu ainult juurde. Seejuures jätavad nad aga kõrvale teised võimalikud seletused «maavälise elu» signaalidele.
«Me peame lähenema asjale teaduslikult ja mitte emotsionaalselt,» ütles Borra. «Aga intuitiivselt rääkides on mul väga tugevad kahtlused, et need on maavälise elu signaalid.»
Erakordsed väited
Teised astronoomid Borra õhinaga aga ei nõustu.
«Nad isegi ei kaalu kõiki võimalusi, vaid jõuavad kohe ulmevaldkonda kuuluva järelduse juurde,» ütles Missouri Ülikooli astronoom Peter Plavchan New Scientistile. «See on minu arvates väga ennatlik.»
«Vaatluslikus astrofüüsikas ei ole vast ühtki julgemat väidet kui maavälise intelligentse elu leidmine,» toetas seda seisukohta ka kosmilist elu otsiva SETI kosmoseprogrammi direktor Andrew Siemion California Ülikoolist. «Tegemist on väga sügavatähendusliku uurimisteemaga ja seetõttu pühendavadki nii paljud meist nendele küsimustele vastuste otsimisele kogu oma energia. Niivõrd julgete väidete tegemiseks peab aga olema kõik võimalikud muud seletused ümber lükatud.»
Selguse saamiseks asubki Siemion koos kolleegidega asja uurima, kasutades selleks teisi mõõteseadmeid, kuid samu uurimisobjekte. Ka lasereid tulistavate tulnukate teooria isa Borra on sellest õhinal, lootes uutest uuringutest oma teooriale kinnitusi.
Tema õhinat ei jaga aga jätkuuringuid teostama hakkavad teadlased, kelle mudelid ennustavad selliste eluotsingute eduvõimaluseks 0 ühele, mis on praktiliselt puudulik.
Andrew Siemioni hinnangul võib Borra ja kolleegide tabatud valgusesähvatuste olla ei midagi enamat kui vead seadmete kalibreerimises või andmeanalüüsis. Sellega on nõus ka Plavchan, kelle sõnul oli juba algses uuringus mitu metodoloogilist viga, mis oleksid algusest peale rohkem tähelepanu väärinud.
«Signaali otsimine ei ole muidugi halb mõte, aga nad ei ole oma kodutööd õigesti teinud,» selgitas Plavchan New Scientistile.


description: Lindude laulmisvõime arenes alles pärast tiibu.

title: Teadlased taaselustasid dinosaurusteaegse linnu laulukõri

maintext:
Seni vanima teada oleva linnukõri fossiili uurimine annab uut infot selle kohta, miks linnud üldsegi laulma hakkasid. Tegu on Vegavis iaai liiki linnuga, kes elas praeguse Antarktika aladel umbes 66–68 miljonit aasta tagasi. Lind kuulub samasse gruppi partide, hanede ja luikedega. Leiu kohta kirjutasid teadlased värskes Nature’i numbris.
«Kuigi lindude tiibu ja lendamist on palju uuritud, leidub praegu vähe materjali lindude kõige põnevama oskuse kohta, milleks on laulmine,» vahendas BBC Austinis asuva Texase Ülikooli professori Julia Clarke’i sõnu.
Clarke ja tema uurimisrühm uurisid fossiili kompuutertomograafiaga ning lõid seejärel linnu kõrist 3D versiooni. Lisaks uurisid nad, missugused koed võisid linnukõril olla ning võrdlesid seda teiste veidi uuemate fossiilide ja 12 elava linnu omadega. Clarke usub, et nad ehitasid linnukõri nii hästi, et lind suudaks selle kaudu prääksuda või vilistada. Siiski tuleb tema sõnul mudelit elavatelt lindudelt saadavate andmetega täiustada.
Kõri taaskonstruktsioon/allikas: Nature
Linnuteadlased usuvad, et laulmisvõime said linnud pigem evolutsiooni teises etapis ning kindlasti alles pärast lendamist, seda enam, et laulukõri pole lendamisvõimetute dinosauruste hulgas leitud.


description: Asjaolu, et kaugelt üle poole internetiliiklusest käib täna nutiseadmetes on ilmne signaal sellest, et klienditeenindus peab igas valdkonnas suuremas osas kolima inimese taskus olevasse äppi ning paljud seadused kaotavad uutes oludes oma mõtte, leiab riigikogu majanduskomisjoni liige Kalle Palling.

title: Tehnoloogia võtab riigikogulaste töö üle

maintext:
Pallingu sõnul on tehnoloogia kiire areng pannud seadusandjaid ümber vaatama seaduste muutmise, väljatöötamise ja analüüsi tempot. «Seal, kus turutõrge on ilmne ja tarbijad saaksid paremat teenuse odavama hinnaga, peavad seadused ajaga kaasas käima,» ütles Kalle Palling Postimehele.
Pallingu hinnangul kaotab arenev tehnoloogia ka kohati vajaduse paljude seadusesätete järele, kuna tarbijad saavad uutes oludes juba ise teenuste täitmist ja kvaliteeti hinnata. Näitena tõi ta Taxify ja Uberi, kus tarbijail tuleb möödapääsmatult anda pärast igast sõitu tagasisidet. Lisaks muidugi Airbnb ja Booking.com kasutajate ülevaated.
«Kasutajate vahetu tagasiside on kordades efektiivsem kvaliteedi garantii, kui mõne inspektori kaks aastat tagasi väljastatud luba,» arvas Palling.
Mis puutub uue ja vana majanduse vahekorda, siis leidis Palling, et parim retsept nn vanadele tegijatele on hoida oma ärimudel kaasaegsena ja muuta vajadusel suhtumist klienti. Konkurents on see, mis aitab tagada, et keegi muutu oma klintide osas laisaks.
«Oleks ekslik arvata, et uus majandus hävitab või asendab vana. Vastupidi, nad täiendavad teineteist. Digitaliseerumisega seotud muutused ja konkurents aitavad isegi rohkem neid teenusepakkujaid, kes täna turul tegutsevad. Seda muidugi juhul kui nad muutustega kaasas käivad,» ütles Kalle Palling.
«Suurepärane värske näide siitsamast Eestist on pensioniühistu Tuleva, mille mõju tunneme juba enne selle pensionifondiks saamist, sest turul olevate fondide haldustasud langevad ja teisedki pakkujad lansseerivad indeksfondide,» tõi Palling näite.
Postimees kirjutas täna, et ka Euroopa Liidu ja ühtlasi Eesti kindlustusseadused on ajale tõsiselt jalgu jäänud, sest nõuavad vaatamata e-teenuste meeletule arengule ja inimeste eelistustele asjaajamist leti ääres, leiavad kindlustusandjad.
Kindlustustooteid müüakse juba mõnda aega järjest enam veebis, mitte nagu vanasti, kindlustusseltsi kontoris, kus maakler suhtleb kliendiga üle leti. Euroopa, sh Eesti kindlustusreeglid aga eeldavad endiselt maakleri ja kindlustuse ostja kohtumist silmast silma.
«Üha enam on tunda, et lõhe regulatsiooni ja tarbijate ootuste vahel kasvab,» ütles Eesti Kindlustusseltside Liidu juhatuse esimees Mart Jesse.
Jesse sõnul saabub Brüsselist iga natukese aja tagant uus pakk nõudeid, mida kindlustuse müüjad klientidega suheldes arvestama peavad. Samas liiguvad kliendid üha enam kiiretesse elektroonilistesse kanalitesse, kus kliendi nõustamine ja tema tegeliku kindlustusvajaduse tuvastamine on keerulisem.


description: HIV-viiruse nn null-patsiendiks peetud Gaetan Dugas viirust USAsse ei toonud, näitab eile avaldatud uuring .

title: Esimene HIV patsient pesti avalikult puhtaks

maintext:
Gaetan Dugas oli aastaid üks vihatumaid inimesi. Sjuuardi ametit pidanud kanadalane muutus legendiks, sest just temale pandi vastutus USAsse HIV-viiruse toomise eest: Dugas reisis üle maailma ja tal oli palju meessoost seksuaalpartnereid. 1984. aastal ilmunud uuring näitas, et just Dugasega seostusid paljud tollal diagnoositud HIV-viirused ning teadlased oletasid, et Dugas sai viiruse Aafrikast ja tõi selle Ameerikasse.
Eile ajakirjas Nature tutvustatud uuring näitab aga, et tegelikult kandis 1970ndatel HIV-viirust tuhandeid lääne inimesi. New York oli sealjuures põhiline viirusepesa. Sellisele järeldusele jõudis rahvusvaheline uurimisrühm 1970ndatest aastatest pärit hepatiidiuuringutest kogutud vereproove analüüsides. Kokku analüüsisid nad nii 2000 New Yorgist ja San Franciscost pärit vereproovi, millest tuli välja kaheksa erinevat HIV-viiruse geneetilist koodi. Nii suutsid teadlased kokku panna «HIV sugupuu», mis näitaski, kust viirus USAsse levis. «Vereproovides on nii palju erinevat geneetilist infot, et viirus ei saanud USAsse tulla alles 1970ndate lõpus nagu varem arvati,» ütles üks uuringu autoritest Dr. Michael Worobey. Tema sõnul sai viirus USAs alguse pigem 1970. või 1971. aastal. Veel enam, nad uurisid ka Dugase enda vereproovi ja see näitas kindlalt, et Dugase viirusest USA epideemia ei alanud.
Laiemalt sai HIV epideemia alguse Kongo Demokraatlikust Vabariigist, kus see levis edasi Kariibimere saartele ja USAsse. USAss toimus aga «plahvatus», sest rahvusvahelise loomuga New Yorgist levis viirus Lääne-Euroopasse, Austraaliasse, Jaapanisse, Lõuna-Ameerikasse ja muudesse paikadesse.


description: Rahvusvaheline uurimisgrupp uuris eestlaste vereproove mitmete parasiitide vastaste antikehade suhtes. Selgus, et eestlased puutuvad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) tabelis olulisel kohal olevate parasiitidega sagedasti kokku.

title: Uuring: eestlastel võib olla palju rohkem parasiithaiguseid kui arvame

maintext:
Kokkuvõttes väärivad parasiitide poolt põhjustatud nakkused Eestis suuremat tähelepanu, järeldasid uuringu autorid. Eesti poolt viisid uuringu läbi Eesti Maaülikooli teadlased. Kokku uuriti 999 Eesti inimese vereproovi ning vaadati neid loomadelt inimestele levivate nakkushaiguste kontekstis. Hiljuti ajakirjas PLOS ONE avaldatud tulemused näitasid, et esindatud olid kõik uuritud parasiidid: Ascaris lumbricoides, Echinococcus spp., Taenia solium, Toxocara canis, Toxoplasma gondii, and Trichinella spiralis. Uuringu autorid täheldavad, et nii võivad parasiithaigused olla Eestis aladiagnoositud või alaregistreeritud
Märkimisväärne osa uuritud vereproovidest osutusid näiteks Toxoplasma gondii vastaste antikehade suhtes positiivseteks. Uurimisgrupi hinnangul on nakkuse esinemus Eestis võrreldes paljude teiste Euroopa riikidega väga kõrge. Toxoplasma gondii põhjustab toksoplasmoosi. Neid parasiite leidub kõige enam kasside väljaheidetes ja mullas, nii võib neid üles korjata aiatöödel ja kassi liivakasti tühjendades. Parasiite leidub ka toores lihas, eriti sea-, lamba- ja uluklihas ning korralikult pesemata juurviljadel. Ehkki haigusnähud esinevad vaid vähestel inimestel võib rase naine nakatumise korral haiguse ka lootele edasi anda. Selle tulemuseks võib olla nurisünnitus või tõsise silma-või ajukahjustusega lapse sünd.
Artikkel ilmus äsja teadusajakirjas PLOS ONE. Loe täpsemalt SIIT.


description: Planeedi pooluse iseloomulik kuusnurkne jugavoolude süsteem näib olevat nelja aastaga värvi vahetanud. NASA teadlased oletavad, et selle taga on aastaaegade vaheldumine.

title: miks Saturni põhjapoolus värvi vahetab?

maintext:
Kui NASA Cassini kosmosealus 2012. nii-nimetatud «heksagoni» pildistas, nägi see piltidel välja sinine. Neli aastat hiljem järgmisel möödasõidul tehtud pildil on planeedi jugavooludest moodustunud polaarsüsteem aga pigem kuldset tooni.
Selline ootamatu erinevus on NASA planeediuurijad tööle pannud ja juba praegu oletatakse, et sellise värvide mängu põhjustajaks võivad olla muutused aastaringis, mis kestab kokku 29 Maa-aastat.
«Sinisest kuldseks muutumine võib olla seotud 2017. aasta maikuus tuleva suvise pööripäeva lähenemisega, mistõttu kasvab fotokeemiliste tolmuhägude esinemine atmosfääris,» teatas kosmoseagentuur oma kodulehel.
Saturni viimasel polaarööl, mis kestis Maa-aastatel 1995-2009, kadusid sellest atmosfääripiirkonnast pea kõik fotokeemiliste reaktsioonide saadusena tekkinud aerosoolid. Pärast 2009. aasta augustis aset leidnud kevadist pööripäeva on põhjapoolus hakanud taas päikesekiirgust saama ja nii on kuusnurgas jälle täitumas aerosoolidega, mis omakorda muudavad selle värvust. Teadlased arvavad, et unikaalne kuuekülgne jugavoolude süsteem toimib seejuures nagu looduslik barjäär, mis hoiab lahus enda sees ja endast väljas asuvaid gaase.


description: Sarnaselt enamiku riikidega valitseb ka papagoimaailmas parempoolne liiklus

title: Papagoidel on parempoolne liiklus

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Austraalia teadlaste uuringut, kus nad lasid viirpapagoidel paarikaupa läbi kitsa tunneli lennata, teine teisest otsast. Katseid tegid nad üle saja ja tervelt 84 protsendil juhtudest möödusid linnud teineteisest paremalt poolt. Kokku ei põrganud papagoid kunagi. Linnud valisid möödalennul sageli ka eri kõrgused, millega vältisid kokkupõrget ka neil harvadel juhtudel, kui neist üks miskipärast vasakule hoidis.
Loe täpsemalt Novaatoris ilmunud loost.


description: Tehnilise Järelevalve Ameti ei kavatse asuda kontrollima Taxify ja Uberi vahendatavatel reisijatevedudel klientidelt raha küsimise aluseks olevate mõõtevahendite täpsust, kuna ei pea neid vedusid taksosõitudeks.

title: Tehniline järelevalve Taxify ja Uberi sõitude mõõtmisse ei sekku

maintext:
Põhjuse selliseks seisukohaks annab mõõteseadus, mille kohaselt tohib taksoteenust osutada taadeldud taksomeetri abil teekonda ja aega mõõtes.
Taxify ja Uber kasutavad sõidupikkuse ja -kestuse mõõtmiseks aga mobiilirakendusi, mille mõõtelahenduseks on Google Maps - satelliidipõhine lahendus, mis ei ole Eestis kuidagi taadeldud ega kalibreeritud. Amet ei pea neid rakendusi taksomeetriteks.
«Mobiiltelefoni ja selle tarkvara kasutamisele ei kehti mõõteseaduse nõuded. Teie poolt kirjeldatud teenust [Taxify ja Uberi vahendatud sõidud - toim.] ei loeta taksoteenuseks, mistõttu ei saa nõuda selle teenuse osutamisel taksomeetri kasutamist ning seeläbi ka mõõteseaduse nõuete täitmist,» ütles Postimehele ameti pressiesindaja Anu Võlma.
Ta rõhutas, et mõõteseadus näeb ette taatluskohustuse taksomeetrile taksoteenuse osutamisel.
Seega kõik juhid, kes ei kasuta klientidelt raha küsimiseks taksomeetrit vaid Taxify või Uberi rakendust, ei ole ameti hinnangul mitte taksojuhid vaid sõidujagajad ning nad võivad kontrollimatult kasseerida klientidelt raha mis iganes mõõtevahendi abil.
Kokkuvõttes on tehnilise järelevalve amet mõnevõrra teisel seisukohal võrreldes politsei ja tarbijakaitseametiga, mis mõlemad leiavad, et sõidujagamisteenuse puhul on tegemist taksoteenuse osutamiseks vajalikke lubasid eeldava tegevusega.TJA seisukohalt on oluline vaid see, et kui teenuse osutamisel kasutatakse taksomeetrit, siis peab see olema korrektselt taadeldud.
Politsei menetluses on hetkel näiteks 50 juhtumit, kus sõidujagajad on osutanud teenust ilma vaevavate lubadeta.


description: Igapäevaselt ühe kanepisigareti suitsetanud inimestel väheneb luutihedus ja tõuseb luumurdude esinemise tõenäosus.

title: Uuring: sage kanepi suitsetamine tõstab luuhõrenemise riski

maintext:
Sellisele järeldusele jõudis Edinburghi ülikooli teadlaste rühm. Uuringus võrreldi 200 regulaarselt kanepit tarvitavat inimest 114 tavapärase sigareti suitsetajaga. See on esimene kord, kui uuritakse kanepitarvitajate luustiku seisundit.
Uuringut juhtinud professor Stuart Ralston rääkis, et kanepi koostisosade mõju luurakkude toimimisele oli juba mõnda aega teada, kuid seni polnud selge, kuidas see täpsemalt mõjutab inimesi, kes regulaarselt kanepit tarvitavad.
Loe lähemalt ERR Novaatorist.


description: Ehkki enamik lapsi magavad vaikses toas tasapinnalises voodis, näitab Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi teadlaste loodud häll, et see pole tarvilik.

title: Video: teadlaste nutihäll uinutab lapse automaatselt

maintext:
Üle tuhande dollari maksev lapsevoodi peaks üles ärganud beebi minutite jooksul magama saama.
«Ema kõhus olles kogevad beebid lakkamatult ühtlast müra ja liikumist ning see liikumine viib nad mõningasse transsi. Emakas toimuv müra teeb aga hullemat häält kui tolmuimeja! See on artereid mööda voolava vere hääl. Samal põhjusel jäävad ka täiskasvanud rongides, lennukites ja autodes magama,» selgitas USA väljaandele Tech Insider pediaater Harvey Karp.
Sõidukites tekkiv rütmiline liikumine mõjub meile rahustavana ning eriti mängib see rolli just beebide magamajäämisel. «Kui aga beebi üksinda vaiksesse tuppa ja lamedasse voodisse jätame, on see sama hea, kui sunniksime täiskasvanut ilma padjata põrandal magama. See on lihtsalt ebaloomulik,» ütles Karp.
Laps riietatakse spetsiaalsesse mähkmesse ning asetatakse siis hälli. Nutihäll tekitabki beebile vajalikku liikumist ning reageerib beebi liikumisele. Häll mängib ka kõrvadele meeldivat müra. Kui beebi keha annab märku, et beebi hakkab ärkama, läheb müra valjemaks, kui laps aga rahulikult magab, püsib see vaiksena.
Vaata täpsemalt Tech Insideri videost siit:


description: Inimene võtab oma tuleviku-mina kui inimest, kelle huve on võimalik arvesse võtta või eirata.

title: Uuring: inimene võtab tuleviku-mina kui kedagi teist

maintext:
Nii vahendas ajakirjas Science Advances avaldatud teadlaste teadustulemusi ERR-i teadusportaal Novaator.
Seni teame, et enesekontrolliga tegeleb ajus eesajukoor, nüüd näitab aga šveitsi ja saksa teadlaste uurimistöö, et enesekontrolli ja impulsiivsuse taset reguleerib ka üks teine ajukoore piirkond, mis asub natuke tagapool – oimu- ja kiirusagara piiril. Selle piirkonna kohta on teada, et see aitab asetada meid teiste inimestega suheldes nende olukorda.
Kui teadlased mõjutasid katseisikute oimu- ja kiirusagara piiriala magnetiliselt, nii et selle töö sai ajutiselt häiritud, siis olid katseisikud ühest küljest tulevikku mõjutavates valikutes impulsiivsemad. Teisest küljest aga isekamad teiste inimeste huve puudutavates valikutes.
Loe täpsemalt Novaatorist.


description: Ehkki süst suudab rasestumist ära hoida, maadlevad teadlased veel süsti kõrvalnähtudega nagu tuju kõikumised ja kerge depressioon.

title: Uus usaldusväärne rasestumisvastane vahend: süst meestele

maintext:
Rasestumisvastaste vahendite turg on siiani vaadanud naiste poole: valida on tablettide, plaastrite, spiraalide ja kiipide vahel. Meeste võimalused on seni piirdunud peamiselt kondoomidega.
Maailma Terviseorganisatsiooni teadlaste, ajakirjas Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism eile avaldatud uuring näitas aga, et ka meestele saaks kondoomidele lisaks uue rasestumisvastase vahendi luua. Ainet katsetati 320 18 – 45 aasta vanuses, monogaamset suhet harrastava mehe peal. Enne katset uuriti ka meeste spermat.
20 kuu jooksul süstiti meestele iga kaheksa nädala tagant kahte tüüpi hormooni ning teisi hormoonidel põhinevaid rasestumisvastaseid vahendeid katses osalenud paarid ei kasutanud ning lõpuks jäeti ära ka füüsilised vahendid. Kogu katse ajal tekkis vaid neli rasedust, nii on meetod usaldusväärne.
Samas täheldasid paljud mehed erinevaid kõrvalmõjusid, enamasti oli tegu tujude kõikumise või depressiooniga. Lisaks sellele nimetasid nad veel lihasvalu, vähenenud libiidot ning akne tekkimist. 20 meest otsustas nende tõttu ka katsest loobuda. Sellest hoolimata ütles katse lõppedes kolmveerand meestest, et nad oleks valmis uut rasestumisvastast meetodit kasutama.
1491-st esinenud kõrvalmõju juhtumist seostusid ravimiga 61 protsenti, mis on päris kõrge osakaal. Nii ütlevad uuringu autorid, et enne meetodi turule toomist on vaja teha veel palju uuringuid, et hormoonide tasakaal kõrvalmõjude kaotamiseks paika saada.


description: Täna maandus pärast 500 miljoni kilomeetrist teekonda Marsile Euroopa Kosmoseagentuuri Schiaparelli robot. Praegu ootab ESA signaali, et olla kindel edukast maandumisest.

title: Otse: Schiaparelli kulgur maandub täna Marsile

maintext:
Schiaparelli Marsi-maandur on ESA Marsi-uuringute esimene samm, millega hinnataksegi just nimelt Marsil maandumise võimalusi ja tehnoloogiaid tulevaste missioonide jaoks. Seda nähakse peaproovina enne puuriva kulguri maandumist nelja aasta pärast.
Marsile maandumine on aga keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» mõõdab maandumisele järgnevatel päevadel maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. See ei kesta aga kuigi kaua, kuna akudel töötaval maanduril on väga selgelt määratletud kahepäevane eluiga, pärast seda vaikib ta igaveseks.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt eilses Postimehes ilmunud loost.


description: Panasonic esitles Jaapani tehnoloogiamessil Ceatec tõenäoliselt maailma esimest väänduvat liitiumakut, mis loob üüratult uusi võimalusi nutikellade, fitnessivahendite ja nutirõivaste loojatele.

title: Panasonicu väänduv aku loob üüratult uusi võimalusi

maintext:
Esialgu on aku üsna väike ja pole seetõttu kasutatav selliste rohkelt energiat tarbivates seadmetes nagu mobiiltelefonides, vahendab BBC.
Aku on kõigest 0,55 millimeetri paksune ja kuni 25-kraadise paindevõimega. Ettevõtte teatel säilitab aku oma omadused ka pärast korduvaid väänamisi. Väänduvad akud ei lahenda aga kogu probleemi, kuna eeldavad, et sama omadust kannavad ka kõik teised kasutatava seadme osised.
Panasonicu väänduvad akud peaksid müügivalmis saama juba oktoobris. Samsung on näiteks üks mobiilitootjatest, kes on teatanud plaanist luua painduvaid telefone.


description: Ühtesid ja samu osalejaid üle 60 aasta jälginud uuringus selgub, kuidas lapsepõlves kogetu mõjutab inimeste valikuid ja lähisuhete kvaliteeti läbi terve elu.

title: Uuring: sõbralik lastetuba kajastub lähisuhete kvaliteedis ka 60 aastat hiljem

maintext:
Kes on kasvanud üles soojas ja sõbralikus perekonnas, tunnevad end ka oma 80ndates aastates lähisuhetes turvalisemalt, näitab ajakirjas Psychological Science avaldatud värske uuring. Koguni 78 aastat kestnud uuringu tulemused näitavad, et hoolivates peredes üles kasvanud mehed tulid täiskasvanuna stressiga paremini toime ja olid üldiselt stabiilsemates lähisuhetes.
Ainulaadses uuringus jälgisid teadlased ühtesid ja samu inimesi alates pubetreedist kuni nende kaheksakümnendate eluaastateni.
«Uuringust ilmneb, et lapsepõlves kogetud lähisuhete erinevused annavad tunda ka aastakümneid hiljem 80ndates aastates. Seejuures näib siin olevat selge seos sellega, kui õnnelike või kaitstutena nad ennast selles vanuses tunnevad,» ütles uuringut juhtinud Robert Waldinger Harvard Medical Schoolist.
Valimisse kuulus 81 meest, kes jagunesid omakorda sõltuvalt elupaigast kahte eraldi kohorti. Kõigiga neist viidi nende elu jooksul korrapäraselt läbi intervjuusid ja ankeetküsitlusi. Nende lapsepõlve kodust keskkonda hinnati intervjuude põhjal nii osalejate endi kui ka nende vanematega, lisaks võeti arvesse sotsiaaltöötajate ülesmärked.
Vanuses 45-50 tehti osalejatega taas pikemad ja põhjalikumad intervjuud, kus nad pidid lahkama erinevaid elulisi teemasid nagu suhted, vaimne tervis ja töö.
Sama kordus ka 70-80 aasta vanuses. Seekord tegid osalejad läbi osaliselt struktureeritud intervjuu, mille fookuseks oli hetkelise partnerit lähisuhe ja selle tugevus. Neilt küsiti abielude kohta ja selle kohta, kui mugavalt nad end lähisuhetes üksitest tundsid tundsid. Võrreldes läbi elu antud vastuseid hakkasidki välja joonistuma lastetoa mõjud täiskasvanud inimeste lähisuhetele.
Tuli välja, et toetavates ja armastavates perekondades üles kasvanud osalejatel olid elu lõpus palju suurema tõenäosusega terved ja tugevad romantilised suhted. Edasine analüüs näitas siin seost oskusega keskeas emotsioone hallata.
Tulemused näitavad, kuidas lapsepõlves omandatud kogemused mõjutavad inimeste käitumist läbi elu ja toovad välja laste heaolu eest hoolitsemise olulisuse.


description: Kuna Eestis ei ole siiani seadustatud sõidujagamisteenust, siis kompavad kokkuleppeteenust pakkuvad juhid ja ettevõtted endiselt seaduse piire - tunnistust sellest annab kas või asjaolu, et Taxify toob sellest nädalast tänavatele valge-rohelised autod, mis on sarnaselt taksodele tänavapildis selgesti eristatavad, ent pakuvad siiski nn kokkuleppevedusid.

title: Kokkuleppeteenuse pakkujad kompavad endiselt seaduse piire

maintext:
«Me näeme, et järjest rohkem juhte tahab Taxifyga liituda, aga on endiselt sajad juhid, kellel ei ole endal autot ehk nad ise liisingut ei saa,» põhjendas Taxify arendusjuht Martin Villig, miks ilmub seni selgelt end taksodest eristanud Taxifyl selle nädala jooksul linnapilti kümmekond logodega sõidukit, vahendab ERRi uudisteportaal uudistesaadet «Aktuaalne Kaamera».
«Ma ei julgeks küll öelda, et see seadusele näkku sülitamine on,» kommenteeris riigikogu majanduskomisjoni liige Kalle Palling (RE), lisades samas, et ta ei ole ka täpselt kursis, mida Taxify plaanib. «Nii et vaatame, mis see täpselt on, millega nad välja tulevad ja kuidas see tänasesse ruumi haakub.»
Parlamendi majanduskomisjon tahab jagamismajandust reguleerivad muudatused vastu võtta novembri jooksul. Siiani on nii Uberi kui ka Taxify teenust eristanud klassikalisest taksoteenusest see, et neid saab tellida vaid veebiplatvormi kaudu.
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist ja vaata juuresolevast videost.


description: Väga spetsiifiliselt erilisi ja samas võimsaid nutitelefone tuleb turule harva, aga kui neid tuleb, kuluvad nad kindlatele ostjatele marjaks kohe ära. Üks sellistest on ka termokaameraga ja põrutus- ning veekindel Cat S60, kirjutab testija Sander Klausen tehnoloogiaportaalis Digitark.

title: Digitark soovitab: 5 põhjust, miks vee- ja põrutuskindel Cat S60 on hea telefon aktiivsele inimesele

maintext:
Telefon on loodud põrutuskindlaks. Aktiivse elu puhul võib juhtuda, et telefon kukub maha, on siis käed libedad või tegevust täis, kirjutab Sander Klausen Digitargas. Kuigi väiksemad kukkumised peaks enamus nutitelefone üle elama, siis Cat S60 on ehitatud selle arvestusega, et telefon võibki tööde ja tegemiste käigus maha kukkuda ning töötab kenasti edasi.
Vaata ka Digitarga saatelõiku Cat S60 telefonist:
Telefon on veekindel. Kui lähed näiteks nädalavahetusel kanuuga sõitma või puhkuse ajal kalale, siis mobiiltelefoni veekindel kott on enamasti asi, mis peab kindlasti kaasas olema. Cat S60 telefoniga võid aga kindel olla, et kui telefon taskust vette kukub, elab telefon selle üle. Telefonil on ka funktsioon, mille võib enne aktiveerida, et veekindlust tugevdada, samuti on telefonile sisse ehitatud funktsioon, mis võimaliku veekahjustuse korral "puhastab" telefoni kõlarid veest.
Vastupidav aku. Aku on nutitelefoni kohta üllatavalt hea, 3800 mAm. Nutitelefoni aktiivse kasutaja käes kestab S60 isegi üle päeva, mida enamus tipptelefonidega on tänapäeval keeruline saavutada.
Tipptasemel jõudlus. Telefonil on enamus tootjate tippmudelite jõudlus. 8 tuuma ja 3 GB muutmälu annavad seadmele hea jõudluse, mille puhul ei jää telefon üldse aeglaseks. Ja mis peamine, aku vastupidavus selle all ei kannata.
Termokaamera ehk soojuskaamera. Telefonil on sisse ehitatud soojuskaamera, mis võib väga kasulikuks osutuda, kui teed kodus remonti ja on käsil soojustamine. Näed täpselt ära, millisest kohast tuleb kodus külm sisse. Rääkimata ka seda, et soojuskaamerat saad kasutada pimedas kohas ruumi üle vaatamiseks või näiteks toas kadunud kassi otsimiseks öösel.
Loe Digitargast lähemalt veekindlate telefonide kohta!
Liitu sünnipäeva tähistava Digitarga uudiskirjaga ja saad kord kuus postkasti digiuudiste põhjaliku kokkuvõtte!
VÕRDLE ERINEVAID MUDELEID
/ Cat
Vasakult: Cat S60 kõige uuem ja võimsam ning termokaameraga nuhvel, S40, S30 ja B30 dual sim telefonid.


description: Tehnoloogiaettevõte Apple teatas, et viis oma makseteenuse Apple Pay Venemaa turule, kirjutab Reuters.

title: Apple Pay jõudis Venemaale

maintext:
Apple´i poolt 2014. aastal loodud teenus hakkab Venemaal toimima partnerite Sberbank ja Mastercard abil. Venemaast saab ühtlasi kümnes riik maailmas, kus on võimalik Apple Pay kaudu maksta.
Apple Pay on makse- ja nn digitaalse rahakoti teenus, mis lubab veebikeskkondades ning nutiseadmete vahendusel kaupade ja teenuste eest tasuda. Apple Pay´d on võimalik kasutada nutitelefonidest iPhone 6, 6S, SE ja hilisemate mudelite vahendusel, tahvelarvutitest toetatakse iPad Air 2 ja iPad Prod. Samuti on võimalik maksta nutikella Apple Watch vahendusel.


description: Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) missioonijuhtimiskeskuse juht ütles reedel, et maandumismoodul Schiaparelli kukkus Marsi pinnale, millele järgnes tõenäoliselt plahvatus.

title: Euroopa kosmoseagentuur: Marsile kukkunud maandumismoodul võis plahvatada

maintext:
NASA foto kavandatud maandumiskohast kinnitas, et kaks päeva kadunud olnud Schiaparelli kukkus Marsi pinnale, ütles Thierry Blancquaert Saksamaal Darmstadtis asuvast keskusest telefoni teel AFP-le.
Foto maandumispaigast näitas, et 600 kilogrammi kaaluv moodul, millega ESA ei ole kaks päeva ühendust saanud, jõudis Marsi pinnale kavandatust palju kiiremini, sõnas ta.
Fotol on näha valget laiku, mis arvatakse olevat mooduli laiali laotunud langevari. Valgest laigust umbes kahe kilomeetri kaugusel on must laik läbimõõduga 15-40 meetrit.
«Must laik on laiem, kui siis, kui Schiaparelli oleks ühes tükis,» ütles lennujuht Michel Denis AFP-le. «See lömastus.»
ESA hinnangul lõpetasid mooduli pidurid enneaegselt tegevuse ning Schiaparelli kukkus Marsile hinnanguliselt kahe kuni nelja kilomeetri kõrguselt kiirusega rohkem kui 300 kilomeetrit tunnis. «On võimalik, et moodul plahvatas kokkupõrkel ajal, kui selle kütusepaagid olid endiselt täis.»
ESA uurijad üritavad Schiaparelli koju saadetud andmeid analüüsides välja selgitada, mis mooduliga täpselt juhtus.
Schiaparelli eraldus Euroopa-Vene mehitamata kosmoselaevalt Trace Gas Orbiter (TGO) pärast seitse aastat tagasi alustatud 496 miljoni kilomeetri pikkust lendu Maalt ning alustas maandumist Marsile. Enne kokkupuudet Marsiga aga signaal katkes.
Euroopa esimene kaitse Marsil maanduda tehti 2003. aastal. Tookord kadus Suurbritannias ehitatud robotlabor Beagle 2 pärast emalaevast Mars Express eraldumist jäljetult.


description: Kaloreid nähes teeb tervislikumaid otsuseid vaid kaheksa protsenti inimestest, näitas New Yorgi Ülikooli uuring.

title: Kiirtoidu kalorite näitamisel tegelikku mõju ei ole

maintext:
Iroonilisel kombel avaldati uuringu tulemused kaks kuud enne seda, kui USAs kaloriinfo esitamine restoranides üleriigiliselt kohustuslikuks muutub.
«Kaloriinfo esitamisest on kasu siis, kui seda tehakse koos teiste meedetega,» ütles uuringu autor, New Yorgi ülikoolis töötav Andrew Breck.
2006. aastal sai New Yorgist esimene linn, kus kaloriinfo esitamine kiirtoidurestoranides kohustuslikuks muudeti. Kiiresti võtsid reegli üle ka Seattle ja Philadelphia ning detsembrist tuleb seda teha kõikjal ühendriikides.
Samal ajal ei ole suurem osa uuringuid kaloriinfot väga mõjusana näidanud. Siiski on need välja toonud, et mõju tekib siis, kui on kindel, et inimesed on kaloriinfost teadlikud ja nad on juba varem huvitatud tervislikumalt söömisest. Ka peavad nad teadma kui suur on päevane soovituslik kalorinorm. Huvitaval kombel on vajalik seegi, et kaloriinfo erineks sellest, mida inimene ise usub õige olevat.
New Yorgi Ülikooli uuringus analüüsiti Philadelphia küsitlusandmeid, mis koguti veidi aega pärast seda, kui 2008. aastal sealsetes restoranides kaloriinfo esitamine kohustuslikuks muudeti. Uuring sisaldas 1400 inimese andmeid. Eesmärk oli aru saada, kuivõrd varasematest uuringutest välja toodud mustrid paika peavad ning kui suure osa inimeste puhul kõigi tingimuste täitmine üldsegi reaalne on.
Andmed näitasid et teoreetiliselt peakski kaloriinfo mõjuma kaheksale protsendile kiirtoidurestoranides küsitletud inimestest ning 16 protsendile telefoni teel küsitletud inimestest. Kolmandik uuritud inimestest kaloriinfot ei näinud ja kaks kolmandikku ei pannud seda ka tähele. Nii soovitavad uuringuautorid restoranidele kaloriinfo suuremaks ja silmapaistvamaks muutmist.
Lisaks sellele viitas uuring eksperimentide tulemustele, mis näitasid, et inimestele mõjub toidu kaloriinfo paremini siis kui see on esitatud ka päevase soovitava kalorinormiga või siis kõrvutatud numbritega kui palju sporti peaks tegema, et valitud toidukorra kalorid tasa teha.


description: Maailma suurima mobiilitootja Samsungi uusim lipulaev Galaxy Note 7 saab tõenäoliselt maailma esimeseks tipptelefoniks, mille tootmine lõpetatakse enne korralikult turule jõudmatagi.

title: Samsung Note 7 - lipulaev, mis läheb põhja juba enne merele jõudmist?

maintext:
Teatavasti on tegemist telefoniga, mille akud kippusid laadimisel inimeste käes plahvatama ja mis tõi seetõttu näiteks kaasa ainulaadsed kasutusmanitsused kõigilt maailma lennukimeeskondadelt.
Nende juhtumite tõttu kutsus Samsung maailmaturult tagasi 2,5 miljonit mobiili, vähendas ligi poole võrra akude mahutavust, kuid probleemid jätkusid ja uuendatud telefonidega.
Nüüd teatabki Lõuna-Korea portaal Yonhap, et Samsung on koostöös Hiina, USA ja Lõuna-Korea turvaregulaatoritega on otsustatud selle seadme tootmine vähemalt ajutiselt lõpetada.
Maailma parimaks Androidi telefoniks (iiriseskänner, veekindlus, suur ekraan, võimas protsessor, puutrepliiats ja suur hulk mälu) nimetatud telefon jõudis maailma turgudele augusti keskel. Eestis jõuti vastu võtta vaid eeltellimusi, enne kui ülekuumenenud akude telefon reaalselt klientideni jõudma hakkas.


description: Tähelepanek manitseb antropolooge muististe tõlgendamisel täiendavale ettevaatusele ja seab kahtluse alla inimeste esivanemate nupukuse.

title: Inimesed polegi nii targad? Pärdikud valmistavad kivitööriistu tahtmatult

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Nature ilmunud uurimust, mis näitas, et Brasiilias metsades elavad kaputsiinahvid valmistavad kive lõhkudes teadvustamatult kivikilde, mis meenutavad ligilähedaselt iidsete inimeste poolt miljonite aastate kasutatud tööriistu.
Kui võrreldavaid kivikilde tekib tahtmatult, poleks pidanud iidsed inimlased otseselt taipama, kuidas neid valmistada, vaid «pelgalt» mõistma, et neid saab kasutada millekski kasulikuks.
Laiem avalikkus ei peaks siiski arvama, et teadlased on kirjutanud aastaid loomade tegevuse läbi kogemata tekkinud kivikilde põhjendamatult inimeste arvele. «Esiteks on kivitööriistadel kasutusjäljed ja kui peensustesse minna, siis tabab vilunud silm isegi vanimate kivitööriistade puhul ära, et nende valmistusviis on olnud siiski veidi keerukam ja neid leitakse korraga väiksemas koguses,» rääkis uuringu autor Oxfordi Ülikooli antropoloog Tomos Proffitt Novaatorile.
Loe edasi Novaatorist.


description: Uuringufirma IDC andmetel hoidis Lõuna-Korea ettevõte Samsung kolmandas kvartalis maailma nutitelefonitootjate seas jätkuvalt esikohta.

title: Samsung säilitas Note 7 fiaskole hoolimata maailma suurima nutitelefonitootja tiitli

maintext:
Juulis, augustis ja septembris tarnis Samsung üle maailma 72,5 miljonit nutitelefoni, mis teeb ettevõtte turuosaks 20 protsenti. Aasta varem tarnis ettevõte aga 83,8 miljonit nutitelefoni, mis tähendab, et suures osas Note 7 mahakandmisest tulenev langus oli 13,5 protsenti.
Teisel kohal oli käesoleva aasta kolmandas kvartalis Apple 45,5 miljoni seadme ja 12,5 protsendi suuruse turuosaga. Apple´i tarne oli mulluse tulemusega võrreldes 5,3 protsendi suuruses languses. Kolmanda positsiooni hõivas Huawei, mis tarnis 33,6 miljonit telefoni ja omas 9,6 protsendi suurust turuosa. Aastaga kasvas Huawei tarne lausa 23 protsenti.
Ka neljandal ja viiendal kohal asusid Hiina ettevõtted: Oppo müüs 25,3 miljonit nutitelefoni, Vivo aga 21,2 miljonit seadet. Turuosadeks oli neil vastavalt 7 ja 5,8 protsenti ning aastaseks tarnekasvuks 121,6 protsenti ja 102,5 protsenti.
Kokku tarniti kolmandas kvartalis üle maailma 362,9 miljonit nutitelefoni ehk vaid üks protsent rohkem kui aasta tagasi.


description: NASA Hubble’i kosmoseteleskoop on tabanud Marsist kaks korda massiivsemaid gaasikuule välja tulistava sureva tähe. Kuidas selline asi võimalik on, ei oska veel keegi kindlalt öelda.

title: Marsi-suuruseid "kahurikuule" tulistav täht tekitab teadlastes hämmingut

maintext:
Veidralt käituva tähe nimi on V Hydrae ja temast välja paiskuvad gaasikerad lendavad nii kiiresti, et jõuaksid Maalt Kuule vaid poole tunniga. Astronoomide hinnangul on selline tulevärk toimunud 8,5-aastaste vaheaegadega viimased 400 aastat.
Kuigi teatud järeldused on uudse nähtuse kohta juba tehtud, on suurem osa avastuse olemusest jätkuvalt teadmata. Suurim müsteerium on, et astronoomiliste mudelite kohaselt ei tohiks surev täht lihtsalt niimoodi käituda. Ligi 1200 valgusaasta kaugusel asuv punase kääbuse kategooria täht on nimelt ära kasutanud enamuse oma kütusest ja seega suremas.
Kuigi see ei ole veel kinnitust leidnud, väidab kõige tugevam võimalik seletus, et gaasikerade moodustamises mängib suurt rolli V Hydrae tähekaaslane, kes ei ole Maalt aga nähtav. Mudelite järgi võiks tugevalt elliptilise 8,5-aastase orbiidiga tähe gravitatsioon krabada endaga kaasa paisuva punase kääbuse väliseid kihte ja neid paiskab need siis ligi 800 000 kilomeetrise tunnikiirusega kosmoseruumi.
Sellise süsteemi olemasolu kinnitavate tõendite kogunemisel võiks see osutuda paljude teiste Hubble’i tabatud ja seni seletamata tähesüsteemide ja ka nii-nimetatud planetaarsete udukogude ehk planetaarudude kirjeldamisel oluliseks mudeliks.
«Ka varasemad andmed on näidanud, et sel objektil on ülikiire aine väljavool, aga uued vaatlused on esimene kord seda protsessi töös näha,» ütles uuringut juhtinud NASA Jet Propulsion Laboratory astronoom Raghvendra Sahai. «Meie pakkumine on, et need tähe viimastes eluetappides tekkivad gaasikehad aitavad tekkida ka planetaarseteid udukogusid moodustavaid struktuure.»
Nimelt on mitmetest Hubble’i kosmosevaatlustest ilmnenud väga keerulised, mitmekesised ja seni seletamata planetaarudud. Võimaliku seletuse leidmiseks jälgiski Sahai meeskond V Hydrae tähte ja selle ümbrust 11-aastasel uurimisperioodil kaks korda, kõigepealt aastatel 2002-2004 ja teist korda 2011-2013.
Tuli välja, et tähe välja pillutavad gaasikehad on 9400-kraadise temperatuuriga, ehk ligi kaks korda kuumemad kui Päike. Need gaasikehad laienevad maalilmaruumis ja eemalduvad tähest, kuni ei ole ühest hetkest enam nähtava valguse spektris nähtavad. Õnneks suutis Havail asuv spetsiaalne väikese lainepikkusega valguse teleskoop 2004. aastal tabada ka hägused pildid ligi 400-aastastest gaasikogudest.
Erinevate vaatluste andmeid kombineerides suutsid Sahai ja kolleegid panna kokku osa müstiliste gaasikogude mosaiigist. Tõenäoselt on asi tõepoolest seotud kahe tähe süsteemiga, mille osaks on ka jälgitav punane kääbus.
«Arvan, et meie mudel on kõige selgem seletus. See suudab seletada bipolaarsete planetaarudude olemasolu, sõlmjate joalaadsete struktuuride olemasolu nendes objektides ja ka mitmepolaarseid planetaarudusid,» ütles Sahai.
Samas vajab sellinegi mudel kinnitavad tõendeid, mille jaoks on suurim lootus sama V Hydrae edasine jälgimine.
Loe lisa NASA infolehelt.


description: Lähimat Maa-sarnast ja potentsiaalselt elukõlblikus piirkonnas asuvat eksoplaneeti Proxima b katab osaliselt või täies ulatuses veeookean, viitab prantsuse teadlaste analüüs.

title: Lähimat Maa-sarnast eksoplaneeti võivad katta avarad veteväljad

maintext:
Proxima Centauri b asub oma ematähele umbes 20 korda lähemal kui Maa Päikesele. Tähe oluliselt madalama pinnatemperatuuri tõttu võiks aga selle pinnal leiduda sellegipoolest vedelas olekus vett. Maast asub planeet pelgalt 4,2 valgusaasta kaugusel. Samuti näitas augusti lõpus ilmunud analüüs, et planeet on Maast pelgalt kolmandiku võrra raskem, muutes selle üheks paljulubavamaks paigaks, kust otsida maavälist elu.
Loe lähemalt ERR Novaatorist.


description: Üliharuldased, kuid skisofreenia diagnoosiga inimeste pärilikkusaines sagedamini esinevad geenimutatsioonid seostuvad ka tervete inimeste seas paari kuu võrra lühema haridustee pikkusega.

title: Haruldased geenimutatsioonid lühendavad haridusteed kolm kuud

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Nature Neuroscience ilmunud uurimust, mis põhines 14 133 inimese pärilikkusaine analüüsil. Tegu on ka esimese uuringuga, milles kasutati 2300 Eesti elaniku genoomi täielikul järjestamisel kogutud andmeid.
Kuigi suured kiibitehnoloogial põhinevad genoomiülesed assotsiatsiooniuuringud hõlmavad juba sadu tuhandeid inimesi, suudetakse laialt levinud geenialleelidega seletada inimeste haridustee pikkuse varieeruvuse pärilikust komponendist ära vaid suhteliselt väikene osa. Ülejäänu kirjutatakse sageli just haruldasemate geenivariantide arvele. Värske uuring näitab, et selleks on ka hea alus.
Loe põhjalikult Novaatori loost.


description: Euroopa kosmoseagentuuri (ESA) missioonijuhtimiskeskuse juht ütles reedel, et maandumismoodul Schiaparelli kukkus Marsi pinnale.

title: Euroopa kosmoseagentuur: maandumismoodul kukkus Marsile

maintext:
USA kosmoseinsener Postimehele: Schiaparelli kadumine ei näita, et me peagi Marsil maanduda ei suuda
Et Schiaparelli maandumine oli pigem kõrvalmissioon, ei saa selle põhjal järeldada, et nelja aasta pärast Marsil maanduda ei suudeta.


description: Tehnoloogiatootjad on jõudnud oma arendustöödega nii kaugele, et uusimate monitoride omanikel pole enam privaatsuse saavutamise kaalutlustel vajadust oma veebikaamerat teibi, nätsu või mille iganes muuga kinni katta.

title: Ilves ja Zuck ei pea enam veebikaamerat kinni teipima

maintext:
FBI direktor James Comey andis hiljuti mõttekojas Center for Strategic and International Studies (CSIS) toimunud konverentsil mitmeid praktilisi soovitusi privaatsuse kaitsmiseks. Üheks soovituseks oli katta arvuti veebikaamera.
Tundub, et samale järeldusele jõudis juba aastaid tagasi ka Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Üheks kuulsaks näiteks on ka Facebooki looja Mark Zuckerberg – isegi tema sülearvuti kaamera on kleeplindiga kinni kaetud.
Katmata veebikaamerad võivad olla häkkeritele lihtsalt juurdepääsetavad ja luua seega ideaalsed tingimused väljapressimiseks või tööstusspionaažiks. FBI direktor esitas eelmainitud konverentsil järgmise küsimuse: «Kui lukustame oma kodu- ja autouksed, siis miks peaks arvuti olema kurjategijate jaoks avatud?»
Samas on vähemalt arvutimonitoride puhul võimalik kasutada palju rafineeritumaid lahendusi kui kleeplint. Näiteks on Philipsi loonud äriklassi monitori, millel veebikaamera avaneb vaid siis, kui kasutaja seda vajab ning kaob uuesti monitori raami sisse, kui kasutamine on lõpetatud.
Sel viisil ei ole veebikaamerate häkkeritel võimalust kasutaja privaatsust rünnata. Konkreetselt selle monitori kaamera võib vaid ühe sõrmega korpusesse vajutada või uuesti esile tõsta.
«Otsustasime teadlikult, et kaamera peab olema käsitsi juhitav riistvaraelement, sest nii pole seda võimalik häkkida,» selgitas Philipsi monitoride kaubamärgi litsentsipartneri MMD Euroopa asepresident Thomas Schade.
«Tänapäeval on videokonverentsid paljude ettevõtete jaoks väga oluliseks äriliseks suhtlusvahendiks, samas aga annavad veebikaamerad võimaluse tööstusspionaažiks. See lihtne lahendus pakub meie klientidele tõhusaid ja turvalisi töötingimusi,» lisas ta.


description: IT-hiiu Google emafirma Alphabet teatas neljapäeval 27-protsendi suurusest kvartalikasumi kasvust.

title: Google'i emafirma Alphabet kvartalikasum kasvas 27 protsenti

maintext:
Raskustes Twitter koondab sadu töökohti
Viimastel nädalatel veelgi viiendiku oma aktsiate väärtustest kaotanud Twitter tahab lähiajal koondada kaheksa protsenti oma töötajatest, mis tähendab, et sarnaselt eelmisele aastale jääb tööta umbes 300 inimest.


authors:
Toimetus Digitark.Ee
Digitarga Kaasautor

description: Elektriautod on muutumas järjest igapäevasemateks ning kuigi hinnad on võrreldes tava-autodega märgatavalt kallimad, näeme neid Tallinna tänavatel juba märksa rohkem, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.

title: Elektriautod on muutumas

maintext:
Elektriauto teeb kalliks peamiselt auto aluse külge kinnitatud kõrgtehnoloogilised akud, mis võivad moodustada pea poole auto maksumusest.
Elektriautode kasvavat populaarsust näitab ka asjaolu, et MTÜ Transport & Keskkond sõnul võime juba käesoleva aasta lõpuks Euroopa Liidu riikides näha rohkem kui 500 000 elektriautot. Sellele on kaasa aidanud edukas müük Norras ja Hollandis, mis võib Euroopa 2016. aasta lõpuks Hiina järel maailmas teisele kohale seada. Välja on siiski toodud ka kitsaskoht kui Euroopa riigid ei peaks suutma poliitiliste otsuste ja seaduste osas konsensust leida, jääks müüginumber lähiajal üsna sarnaseks. Millised on top 5 Eestis müüdud elektriautot, loe juba lähemalt tehnoloogiaportaalist Digitark.


description: Facebook Live on jõudnud otseselt kõrgemale tasemele, pakkudes otsepilti Maa kohal avakosmosest Rahvusvahelisest Kosmosejaamast.

title: Video: otseülekanne 400 km kõrguselt Rahvusvahelisest Kosmosejaamast

maintext:
Kui videoaken mobiilis ei mängi, siis vaata videot siit
Rahvusvaheline Kosmosejaam ISS on Maa suurim tehiskaaslane, kus töötavad koos nii USA ja Euroopa astronaudid kui ka Venemaa kosmonaudid ja Aasiamaade taikonaudid. Hetkel on kosmosejaama pardal venelased Sergei Rõžikov, Andrei Borisenko ja Anatoli Ivanišin, ameeriklased Kate Rubins ja Shane Kimsbrough ja jaapanlane Takuya Onishi.
Mikrogravitatsioonilise keskkonnaga uurimislaboris viivad teadusliku ettevalmistusega meeskonnaliikmed läbi muu hulgas bioloogia-, keemia-, meditsiini-, psühholoogia- ja füüsikaalaseid katseid ning teostavad astroloogilisi ja meteoroloogilisi vaatluseid.


description: Filmide ja sarjade striimimisplatvormide globaalne turuliider Netflix teatas esmaspäeval kolmanda kvartali majandustulemusi tutvustades, et loobub esialgu Hiinasse laienemisest, kirjutab Mashable.

title: Netflix loobus Hiinast

maintext:
«Välismaiseid digitaalsisuteenuseid puudutavate regulatsioonide keskkond on Hiinas muutunud keerulisemaks,» selgitas Netflix majandusaruandes langetatud otsust.
«Me plaanime hetkel litsentseerida oma sisu juba kohalikul turul olemasolevatele teenusepakkujatele, lähiajal me ise teenust pakkuma ei hakka. Me usume, et litsentsidest tulenev käive jääb mõõdukaks. Loodetavasti me siiski saame kunagi oma teenuse siiski Hiinas turule tuua, meie huvi on selleks olemas,» lisati teates.
Netflixil oli USAS kolmandas kvartalis 47,5 miljonit klienti, väljaspool USAd ulatus nende arv 39,2 miljonini.


description: Enamikke preemiaid ennustatakse USA teadlastele.

title: Kellele ennustatakse tänavu Nobeli preemiaid?

maintext:
Esmaspäeval algab teadusmaailmas pidu: järgneva kahe nädala jooksul jagatakse kõige mainekamaid teadusauhindu Nobeli preemiaid. Esimesena kuulutatakse välja meditsiiniauhind, mis antakse välja esmaspäeval Eesti aja järgi 12:30 paiku. Teisipäeval jõutakse füüsika Nobelini ja kolmapäeval keemiani. Majanduse huvilised peavad ootama aga järgmise nädalani, sest majanduspreemiani jõutakse alles esmaspäeval.
Võrreldes Nobeli preemiaid näiteks kuulsaimate filmiauhindade Oscaritega, paistab nende puhul silma tõsiasi, et erinevalt võitjatest avalikustatakse nominentide nimed alles viiskümmend aastat hiljem.
Seda huvitavam on pilk peale heita ka Nobeli-eelsetele ennustustele, mis ulatuvad peaaegu sama kaugesse aega kui esimesed Nobeli preemiad. 1989. aastast alates tegeleb Nobeli preemia võitjate ennustamisega ka Thomson Reutersi analüüsikeskus, kes hindab kõrgelt tsiteeritud artiklite põhjal seda, kes võiks teaduse kõrgeima auhinnani jõuda.
2002. aastast alates on nende ennustused täppi läinud 39 nobelisti puhul. Mõnikord on preemiat ennustatud ka inimesele, kes on selle võitnud hilisematel aastatel.
Sel aastal ennustatakse preemiaid järgmistele teadlastele:
MEDITSIIN
James P. Allison (USA), Jeffrey A.Bluestone (USA) ja Craig B. Thompson (USA) Nad selgitasid, kuidas valgud CD28 ja CTLA-4 reguleerivad T-rakkude aktiviseerumist ning immuunsüsteemis toimuvaid reaktsioone.
Gordon J. Freeman (USA), Tasuku Honjo (Jaapan), Arlene H. Sharpe (USA) Nad näitasid kuidas töötab programmeeritud rakusurm-1 (PD-1) ja selle ainevahetuslik rada – see andis suure panuse vähi immuunteraapiasse.
Michael N. Hall (Šveits), David M. Sabatini (USA), Stuart L. Schreiber (USA) Rapamütsiini kasvuregulaator retseptori (TOR) ja rapamütsiini reaktsioonimehhanismilise retseptori (mTOR) avastamise eest.
FÜÜSIKA
Marvin L. Cohen (USA) Teoreetiliste tööde eest tahkiste uurimisel, nende omaduste ennustamise ja eelkõige oma valdkonnas lihtsustava uurimismeetodi väljatöötamise eest.
Ronald W.P. Drever (USA) , Kip S. Thorne (USA), Rainer Weiss (USA) Laserinterferomeetri-Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis revolutsiooniliste gravitatsioonilainete avastamise võimalikuks.
Celso Grebogi (UK), Edward Ott (USA), James A. Yorke (USA). Oma kaootiliste süsteemide mõjutamise kirjelduse eest, mida nimetatakse OGY meetodiks.
KEEMIA
Dennis Lo Yuk Ming (Hiina) Selle eest, et ta tuvastas rakuvälise lootelise DNA emakaplasmas – mitteinvasiivsete sünnituseelsete proovide võtmises tekitas see avastus revolutsiooni.
George Church (USA) and Feng Zhang (USA) Mille eest: CRISPR-Cas9 geenitehnoloogia välja arendamise ja kasutamise eest hiirte ja inimeste rakkudes. CRISPR-Cas9 võimaldab küllaltki lihtsalt ja kiiresti genoomis muutuseid teha.
Hiroshi Maeda (Jaapan), Yasuhiro Matsumura (Jaapan) Makromolekulaarsete ravimite suurendatud läbivuse ja püsivuse efekti (EPR) avastamise eest. Vähiravimite leidmisel on see võtmeavastus.
MAJANDUSTEADUS