authors:
Lääne Elu
Anne Nurmik
Maanteeameti Klienditeenindusjuht

maintext:
Anne Nurmik: maanteeamet jätab maakonnakeskuste teenindusbürood alles
Anne Nurmik, maanteeameti klienditeenindusjuht
Maanteeameti teenindusbürood jätkavad tööd maakonnakeskustes, kuid kohalolek väheneb paratamatult, kirjutab maanteeameti klienditeenindusjuht Anne Nurmik (pildil).
Otsus, et maanteeameti teenindusbürood jätkavad oma tööd, sündis pärast läbirääkimisi omavalitsusjuhtide, ettevõtjate, automüüjate ning teiste huvirühmadega. Vähendatud mahus jätkavad tööd Haapsalu, Kärdla, Kuressaare, Rapla, Jõgeva, Paide, Valga ja Põlva esindus. Tänu sellele saab maanteeamet kõigis maakonnakeskustes oma esindusi ka edaspidi töös hoida, hoolimata sellest, et 2016. aasta lõpuks prognoosib maanteeamet teenindusbüroode külastatavuse vähenemist 20–23 protsenti.
Liiklusregistri toimingut saab teha ka e-teeninduses ning pooled kliendid eelistavadki just seda kanalit. Samuti on märgata trendi, kus kliendid ise valivad registritoimingu tegemiseks suurema keskuse. Tallinna, Jõhvi, Tartu ja Pärnu teenindusbüroodes on külastatavus suurenenud ja väiksemates büroodes langustrendis.
Selles olukorras ei olnud võimalik endist viisi jätkata: tööjõuressurss tuli ümber paigutada ja muuta teenindusbüroode tööaega paindlikumaks. Kui Tallinna büroos teenindab üks töötaja umbes 20–25 klienti päevas, siis väiksemates büroodes viiepäevase töönädala korral kaks korda vähem. Arvestades, et ühe registritoimingu peale kulub teenindusletis keskmiselt kaheksa minutit tööaega ning enamasti lisaks kuni neli minutit veel taustatööle, on selline alakoormus tähendanud mõnele töötajale sisuliselt kahetunniseid tööpäevi.
Mõned omavalitsusjuhid on süüdistanud maanteeametit hiiliva haldusreformi läbiviimises, leides, et riigi esindatus väljapool Tallinna peab suurenema. Maanteeameti teenindusbürood jäävad igasse maakonnakeskusesse, aga meil ei ole võimalik suurendada oma kohalolekut olukorras, kus nõutakse õhemat riiki ja karmi kontrolli kulude üle.
Osalise tööajaga saame teenindusbürood kõigis maakonnakeskustes aga avatuna hoida, kuna töötajad liiguvad eri linnade vahel. Näiteks täna teenindab inimene kliente Põlvas, aga homme läheb appi Võru büroo töötajatele. Teise võimalusena saavad teenindusbüroode inimesed täita muid ülesandeid ajal, mil büroo ei ole avatud – näiteks Kuresaare büroo töötajad vastavad maanteeameti kliendiinfotelefonile tulnud kõnedele. Selliste kõnede arv ongi viimase kahe aastaga suurenenud ligikaudu 30 protsenti, muutudes oluliseks klientide suhtluskanaliks maanteeametis.
Tulevikus on eesmärk vastata 75 protsendile telefonikõnedest 25 sekundi jooksul ning selle eesmärgi täitmisel saavad teenindusbüroo töötajad oma kogemusega abiks olla. Praegu on kliendiinfoliinil pikad ootejärjekorrad, need on muutnud meie kliendid sageli rahulolematuks. Nüüd saame aga suunata tööjõu sinna, kus selle järele on tegelik nõudlus, tagades sarnase töökoormuse kõigile sama ametikoha töötajatele.
Mõned ettevõtjad on teinud arvutused ning leidnud, et liiklusregistri teenustelt laekuvad riigilõivud võimaldavad jätkata kõigis maakonnakeskuses samade lahtiolekuaegadega. Maanteeamet ei ole aga äriettevõte ning riigilõivud ei ole mitte meie, vaid riigi tulu tervikuna. Makstud riigilõivud ei laeku maanteeametile, vaid riigikassase.
Maanteeametile eraldatakse raha vastavalt riigikogus vastu võetud eelarvele, mitte teenitud riigilõivude mahule. Liiklusregistri ja teenindusbüroode tööshoidmiseks koos vajalike tugiteenustega oleme planeerinud kaheksa miljonit eurot aastas ning selle summaga tuleb meil hakkama saada. Kuhu kontseptuaalselt riigilõivudest saadav tulu suunatakse, on juba riigi otsustada – võib-olla teedeehitusesse ja -hooldesse, aga võib-olla ka haridus- ja tervishoiusüsteemi või hoopis riigikaitsekuludeks.
Viie aasta jooksul käib inimene vähemalt statistika järgi keskmiselt ühe korra maanteeameti teenindusbüroos, kuid enamasti pole selleks isegi vajadust. Paljusid tavainimesele suunatud liiklusregistri teenuseid saab juba praegu kasutada e-teeninduses, sealhulgas vormistada sõiduki ostu-müüki või tellida uut juhiluba, mis inimesele postiga koju saadetakse.
Ilmselt just seepärast on juhiloa taotlemine esindustes vähenenud 40 protsenti. Näiteks lähiajal on võimalik tellida duplikaatnumbrimärki postiautomaati ja vajadus büroosse kohale tulla langeb ära. Järgmisesse aastasse on planeeritud rahvusvahelise juhiloa taotlemine e-teeninduses ja lisaks veel mõned uued e-teenused.
Kriitikud on leidnud, et büroo lahtiolekuaegadega väheneb liiklusregistri teenuste kättesaadavus ning vanemad inimesed ei saa interneti kaudu asju aetud. Maanteeameti analüüs näitab, et 47 protsenti 55–75-aastaseid vahetab juhiloa e-teeninduses. Juhiloa vahetamiste osakaal e-teeninduses tervikuna on 65 protsenti, nii et vanemad kliendid e-teenuste kasutamise osas märkimisväärselt ei eristu.
Tuleb arvestada, et liiklusregister ei paku elutähtsat teenust nagu perearst, päästeamet või kiirabi. Maanteeamet teavitab inimest soovi korral kuu aega ette tehnoülevaatuse või juhiloa kehtivuse lõppemisest, kui isikul on aadress maanteeameti e-teeninduses või rahvastikuregistris olemas. Nii saab aegsasti planeerida, mis päeval teenindusbüroosse minna. 90 protsenti külastajatest ei pea teenindusbüroos ootama rohkem kui 15 minutit, ning kui on soov järjekorda täielikult vältida, saab täpse külastusaja meie kodulehe vahendusel broneerida.
Kokkuvõtteks võib öelda, et alakoormatud teenindusbüroode lahtiolekuaegade vähendamine on ainuvõimalik selleks, et maanteeamet saaks oma esindustega kõigis maakonnakeskustes jätkata.
Anne Nurmik, maanteeameti klienditeenindusjuht


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Laupäevast võib sõidukitel kasutada naastrehve
BNS
Laupäevast, 15. oktoobrist võib Eestis sõidukitel kasutada naastrehve.
Naastrehvidega on Eestis lubatud sõita kuni 31. märtsini. Erandina võib talviste tee- ja ilmastikuolude korral kasutada naastrehve ka 1. oktoobrist kuni 30. aprillini.
Talverehvid on kohustuslikud 1. detsembrist kuni 1. märtsini. Rehvimustri jääksügavus peab olema vähemalt 3 millimeetrit.
Aasta läbi tohib sõita lamellrehvidega, mille tähistus on M+S, MS, M.S. või M&S.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Rohuküla ja Heltermaa sadamas jääb tööta neli inimest (1)
Kristjan Kosk
Laupäeva hommikul kell pool seitse väljus Heltermaalt esimene reis, mille korraldas riigile kuuluv TS Laevad. Autosid kontrollis, suunas ja pakkis laevale harjumatult arvukas seltskond. Foto: Urmas Lauri
Rohuküla ja Heltermaa sadamas jääb laevafirma vahetusega tööta vähemalt neli inimest.
Rohuküla sadamas töötanud, kuid anonüümseks jääda soovinud allikas rääkis Lääne Elule, et sai suvel TS Laevadelt kirja, et kõik senised Väinamere Liinide töötajad saavad 1. oktoobril uue vedaja juures jätkata. Nüüd on selgunud, et vähemalt kaks Rohuküla kassiiri ja kaks Heltermaa kassiiri pole TS Laevade koosseisu oodatud. „Kõige hullem on, et nad lausa moosisid meid avaldusi esitama,” jätkas allikas. „Selline tunne, nagu nuga oleks selga löödud.”
Allikas jätkas, et kurioosseks muudab selle asjaolu, et kõik kõrvale jäetud töötajad olid staažikad. „Leping pikendati näiteks inimesega, kes võeti tööle alles suvel ja kellel pole kassas mingit kogemustki,” imestas ta. „See tegi ikka haiget küll.”
Aastaid Heltermaa sadamas kassapidajana töötanud Ingrid Saarnak rääkis, et teda käisid 22. märtsil Heltermaa sadamas moosimas TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar ja müügivaldkonna juht Ele Reiljan. „10. juunil saatsid aga e-kirja, et mina ei osutunud valituks,” ütles Saarnak. Ei Padar ega Reiljan vastanud reede pärastlõunal telefonile.
Mittevalituks osutamist põhjendasid nad Saarnaki sõnul sellega, et meeskond peab olema võimalikult ühtne ja üksteist toetav. „Kuidas nad arvavad, et meie, kes me oleme sadama kassas aastaid töötanud, ei suuda ühtse meeskonnana töötada,” imestas ta.
Hiiumaa ettevõtja Alari Maidla rääkis, et tema elukaaslane (nimi toimetusele teada) töötas sadamas viimased 16 aastat, kuid TS Laevad teda oma koosseisu ei vajanud.
Teisipäeval ütles TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar Lääne Elule, et kõik need sadama töötajad, kes seni töötasid Saaremaa Laevakompaniis ja on avalduse esitanud, saavad oktoobrist tööd jätkata TS Laevade koosseisus. „Padar ajab pada,” ütles Maidla selle peale.
Riigifirma Tallinna Sadam tütarettevõte TS Laevad võtab 1. oktoobri südaööst Leedo firmadest üle mandri ja saarte vahelise parvlaevaliikluse.


title: Nõva metsades eksleb kuni 500 ratturit

maintext:
Nõva metsades eksleb kuni 500 ratturit
Kristjan Kosk
Rattaorienteerumine. Foto: Vaude Xdream
Täna kell 11 antakse Nõva koolimaja eest start Vaude Xdream nimelisele jalgratta seiklusorienteerimusele, kus osaleb kuni 500 orienteerumise huvilist. Võistlejaid tuleb Nõvale üle terve Eesti, lisaks veel Soomest, Lätist ja Leedust.
Rajale minnakse kolmeliikmelistes võistkondades. Eesmärgiks on rajakaardi abil leida üles võimalikult palju kontrollpunkte. Punktide otsimiseks on aega neli tundi. Maastikukaardi koos kõigi kontrollpunktidega saavad võistkonnad kätte 15 minutit enne starti.
Rajameister Tõnis Erm rääkis, et rajal on 30 hoolega valitud kontrollpunkti. „Olen terve nädala Nõva ümbruses jalgrattaga ringi sõitnud ja põnevaid kohti otsinud,” ütles ta.
„Linnulennult on distants 56 kilomeetrit, kuid jalgrattaga mööda teid uhades võib kilometraaž ulatuda sajani,” ennustas Erm. Võidab võistkond, kes läbib kõige rohkem punkte. Juhul kui mitu võistkonda läbivad kõik punktid, võidab kiireim.
Erm arvas, et rada peaks olema piisavalt raske, et kõik kontrollpunktid suudab läbida maksimaalselt üks võistkond. „Mõne kontrollpunkti juurde viib mudane tee, mõni on aga paksu heina sees peidus,” iseloomustas Erm rada.
Rajameister kinnitas, et rajal on ka hulganisti punkte, kuhu jõudmiseks ei pea suurt vaeva nägema.
Punktide otsimisega on samaoluline ja kontrollajast kinnipidamine. Juhul kui võistkond veedab rajal neljast tunnist rohkem aega, hakkab ta koguma miinuspunkte. Poole tunnise hilinemise korras tulemus tühistatakse.
Mullu peeti Nõval Vaude Xdreamile sarnast Rogaini orienteerumispäeva, kus kaheksa tunni jooksul tuli võistlejail jalgsi liikudes läbida võimalikult palju kontrollpunkte.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Haapsalu turvakodus on uued elanikud

maintext:
Haapsalu turvakodus on uued elanikud
Kaie Ilves
Samaaria Haapsalu turvakodu juhataja Samuel Väer (paremal). Arvo Tarmula foto
Samaaria Haapsalu turvakodus on üle paari kuu taas elanikud sees.
„On paar meest. Kui on tarvis, võtame juurde,” ütles Samaaria Haapsalu turvakodu juhataja Samueal Väer.
Augusti keskel lõpetas turvakodu lepingud kõikide elanikega, seitsmest mehest kahel lõpetati leping enne tähtaega ja varjupaik jäi tühjaks. Samaaria Eesti Misjoni juhatuse liige Viljar Roosimaa ütles toona, et varjupaik kavatseb muuta sihtrühma. Seni olid turvakodus peavarju leidnud elu hammasrataste vahele jäänud alkohoolikud.
Neljapäeval ütles Samaaria Eesti Misjoni juhatuse liige Mihkel Nõlvak Lääne Elule, et sihtrühma ei ole muudetud.
„Sama suund läheb edasi. Inimesed on sees ja töö jätkub,” ütles Nõlvak.
Nõlvaku sõnul lõpetati augustis lepingud sellepärast, et mehed ei allunud korrale.
Hinnakirja järgi on Haapsalu varjupaiga kohatasu 410 eurot kuus. Nõlvak kinnitas, et kui hädas inimesel ei ole võimalik sellist summat maksta, siis sellepärast ta varjupaiga ukse taha ei jää.
„Aga hinnakirja järgi on meie varjupaikades kuutasu tõepoolest 410 eurot,” ütles Nõlvak.
Peale Haapsalu on Samaarial varjupaigad Pärnus ja Hiiumaal.


authors:
Lääne Elu
Arvo Tarmula
Tarmo Õuemaa

title: Fotogalerii: merepõhi paistab

maintext:
Fotogalerii: merepõhi paistab
Arvo Tarmula, Tarmo Õuemaa
Tugev kirdetuul on viinud veeseisu Haapsalu lahes ebatavaliselt madalaks.
Kui kell 2 öösel oli Haapsalu jahisadamas veetase 10 cm alla normi, siis kell 16 juba 41 cm alla normi.
Eelmise tormi ajal 30. septembril oli merevee tase Haapsalus 57 cm üle normi.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Ilmateenistus: homme õhtul võib Lõuna-Eestis oodata esimest lund (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi ilmateenistus
Homme pilvisus tiheneb, kuid päeval olulist sadu ei tule. Õhtul või ööl vastu laupäeva võib aga ilmateenistuse teatel Lõuna-Eestis oodata vähest lund. Külma ja selge öö järel kattub taevas reedel edela poolt pilvedega, kuid olulist sadu oodata ei ole.
Ilmateenistuse sünoptiku sõnul võib vähest lund tulla Võrumaal Haanja kõrgustikul.
"Võib-olla paar helvest tuleb, tõenäosus on 25 protsenti," täpsustas sünoptik. "Järgmise nädala sees, teisipäeval võib lörtsi sadada igal pool, aga see on veel kaugel ja enne tuleb mitu täpsustust."
Nädalavahetusel on merevee tase madal 55 kuni 70 cm alla keskmise.
Reedel (21. oktoobril) saab Kesk-Euroopasse liikuv madalrõhkkond energiat lisaks ning suurendab survet Läänemere poole. Puhub tugev ida- ja kagutuul, puhanguid on rannikul 12-13 m/s, Saaremaal kuni 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, saarte rannikul kuni +5°C, päeval 2..7°C.
Laupäeval (22. oktoobril) ja pühapäeval (23. oktoobril) jätkub Kesk-Euroopa poolt madalrõhkkonna tugev surve Läänemere ümbrusele. Samal ajal püsib võimas suurtesse kõrgustesse ulatuv kõrgrõhuala Valge mere lähedal. Kahe rõhuala vastasseisu tõttu ida- ja kagutuul tugev, puhanguid mandril 12 m/s , saartel kuni 18-20 m/s. Vähest vihma võib sadada algul Liivi lahel ja Saaremaal, pühapäeval ka Lõuna-Eestis. Õhutemperatuur on öösel -2..+3°C, saarte rannikul on kuni +6°C, päeval 4..7°C.
Esmaspäeval (24. oktoobril) kahe rõhuala jõuline vastasseis tasapisi leeveneb ning kagu- ja idatuul nõrgeneb, saartel ulatuvad tuuleiilid siiski veel kuni 15 m/s. Eesti lõunaservas ja Saaremaal võib ka sadada, kuid sajuhulk peaks väike olema. Õhutemperatuur on öösel 0..+6, päeval +3..+7°C.
Teisipäeval (25. oktoobril) on Läänemerel nüüd juba nõrgenev madalrõhuala, võib sadada nii vihma kui lörtsi. . Idakaare tuul on veel puhanguline. Õhutemperatuur on öösel ja päeval 0..+6°C.
Kolmapäeval (26. oktoobril) ja neljapäeval (27. oktoobril) madalrõhuala hääbub, tõenäoliselt Venemaa kõrgrõhuala laieneb taas üle Baltimaade. Sel juhul on ilm kuiv ja öösel miinustemperatuur valitsemas. Tuul on nõrk.


title: Tule õppereisile Põhja-Läänemaale!

maintext:
Tule õppereisile Põhja-Läänemaale!
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium kutsub kõiki huvilisi Põhja-Läänemaa õppereisile teisipäeval, 11. oktoobril. Väljasõit kell 9 Haapsalu veekeskuse eest, tagasi jõutakse umbes kell 18.
Giidiga reis läbib Risti, Piirsalu, Nõva, Põõsaspea neeme. Külastatakse Põlluotsa talumuuseumi ja Saare mõisa.
Õppereis toimub projekti „Teisel ringil targaks Läänemaal” ja täiskasvanud õppija nädala raames.
Täpsem info ja registeerimine tel 473 5654 või kodulehel www.htg.edu.ee. Osavõtt on tasuta.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

title: Kaia Kanepi - esmalt direktoriamet ja siis tagasi tipptennisesse

maintext:
Kaia Kanepi – esmalt direktoriamet ja siis tagasi tipptennisesse
Toimetas Lemmi Kann
Kaia Kanepi. Foto: Arvo Tarmula
Kaia Kanepi pole tipptennisest loobunud, aga valmistub praegu hoopis turniiridirektori tööks, kirjutab Eesti Päevaleht.
Kaia Kanepi olekust ei reeda vähimgi märk, et tal jäi seljataha paras kannatuste aasta – valutavad kannad, ainult 15 võistlusmängu kogu aasta jooksul, maailma edetabelis kolinal langemine.
Kanepi ütleb intervjuus, et vähemalt seni, kuni ta pole öelnud, et ta enam tennist ei mängi, võib teda tennistiks nimetada.
"Üks on kindel: tahan kindlasti veel võistelda. Ja mitte lihtsalt niisama, vaid korralikul tasemel. Niisama mööda ilma on juba piisavalt reisitud, see mind ei ahvatle."
Kanepi sõnul on peale tennisemängu või leivale teenimiseks muidki võimalusi. Näiteks andis ta nõusoleku olla Tallinnas peetava Paf Openi [toimub 3.–8. novembrini Laagri uues hallis] turniiri direktor.
Loe pikemalt Eesti Päevalehest/Delfist.


maintext:
Aleksei Lotman: rannakarjamaade kadumisel kaotavad linnud oma elupaigad
Kured on läinud ja ilmad kisuvad tõesti tasapisi kurjemaks. Aga sügisene linnuränne pole veel läbi, halladki pole maas, lumest rääkimata. Rannakarjamaadel peatuvad linnud suuresti tänu sellele, et need on heas korras – see tähendab, suve lõpuks kariloomade poolt valdavalt madalmuruseks näritud. Nüüdseks on karjad rannast enamasti ära toodud. Kus suvel oli loomi vähem ja sügisel on kulu kõrgem, on ka rändavatel hanedel kehvem olemine. Eriti tähtsad on lindudele suured rannakarjamaad, nagu neid on Matsalu rahvuspargis, Silma looduskaitsealal ja mujalgi Läänemaa rannikul.
Lisaks rändavatele lagledele, hanedele ja kurgedele on need olulised ka pesitsevatele rannikulindudele.
Neid liike, kelle püsimiseks meil on randade karjatamine vajalik, on mitmeid, kuid kõige ilmekam näide on niidurüdi-nimeline pisike kurvitsaline. Talle sobivaks elupaigaks on sellised rannakarjamaad, kus madal muru on ülekaalus, eriti veepiiri ääres. Selline kooslus kujuneb vaid püsiva karjatamise tingimustes. Pole liialdus öelda, et kui Läänemere randadest peaksid kaduma viimased lehmad, kaoks siit ka see linnuke, kaoks ühe alamliigi terve Läänemere asurkond.
Niidulindude sõltuvus madalmurustest karjamaadest on üks ilmne põhjus, miks põllumajanduse käekäik looduskaitsjaid huvitab. Ent on teisigi loodusväärtusi, mille on kujundanud sajandid ekstensiivset põllumajandust ning mille säilimiseks on selline majandamine jätkuvalt vajalik. Meie puisniitude ilu ja liigirikkus on üldteada, luhtade hääbudes kaoksid rohunepi mängud ning loopealsed oma iseloomuliku taimestikuga säilivad vaid piisava karjatamiskoormuse tingimustes.
Pärandkooslused ehk poollooduslikud kooslused on väärtuslikud nii kultuuri- kui ka looduspärandina. Mida rohkem on maastikus pärandkooslusi, seda suurem on selle loodusväärtus. Pärandkooslused on omakorda osa põllumajandusmaastikust. Kuid põllumajandusmaastikus on lisaks neile ka põllud, kultuurrohumaad, hooned, teed, puud ja puudetukad, kraavid, põllupeenrad ning kiviaiad. Jällegi,
mida rohkem eri elemente on ja mida mosaiiksemalt paiknevad põllud, seda suurem on põllumajandusmaa loodusväärtus, kuigi ka suured monotoonsed põllumassiivid võivad olla näiteks hanedele või kurgedele tähtsaks rändepeatuskohaks.
Nende asjaolude äratundmine tekitas juba paarkümmend aastat tagasi arusaama, et põllumajandusmaastikus leiduvaid loodusväärtusi tuleb käsitleda kui terviklikku omaette nähtust – kõrge loodusväärtusega põllumajandusmaad. Ja põllumajandustootmist, mis sellist maad säästvalt kasutades seda säilitada aitab, hakati nimetama kõrge loodusväärtusega põllumajanduseks.
Kõige ilmsemaks praktikaks, mis sellist tootmist iseloomustab, on põllumajandusloomade väljas karjatamine. See on olnud igipõline ja õigupoolest iseenesestmõistetav tava aastatuhandete vältel,
kuid nüüd kipub see piimakarjakasvatuses paraku kaduma: järjest suurem osa meil toodetud piimast pärineb suurlautadest, kus loomad on sees aasta ringi.
Võib ju küsida, et mis vahet seal siis on, kas lehm käib karjamaal või elab vaid laudas. Jättes selleks korraks kõrvale loomakaitselise poole – kas ikka on ükskõik, näeb siis üks elajaloom suvel
päikest ja rohtu või ei näe –, räägime looduskaitselisest küljest. Kust tuleb nende laudas elavate lehmade sööt, mis peaks olema piisavalt optimaalne, tagamaks suurt toodangut ja oleks samas hinna poolest konkurentsivõimeline? Osa sellest on jõusööt. Jätame sel korral vahele ka selle sugugi mitte vähetähtsa küsimuse, kas inimtoiduks sobiva vilja massiline lehmadele söötmine on ikka mõistlik, ja läheme edasi suhteliselt kitsast looduskaitselist rada. Suur osa ka nende kõrgelt produktiivsete loomade söödast pole õnneks siiski inimtoit, vaid neile loomuomane rohi või sellest valmistatud
silo. Ainult et seda ei näri nad karjamaal ise, see niidetakse neile regulaarselt ette. Vahet pole?
Kujutage ette, et olete lõoke. Te näete rohelist välja, pesitsemiseks sobivat. Paraku ei jõua te ühtegi kurna välja haududa, sest kui olete haudumisega poole peal, niidetakse kogu rohumaa hoolega üle. Teie munadest saab plaaniväline söödalisand. Võite ju arvata, et ka karjamaal tallatakse pesi? Tõsi, juhtub. Aga vähegi mõistlike karjatamiskoormuste korral just nimelt juhtub – enamik kurnadest hautakse ikka välja. Veel enam: karjamaal käivate lehmadega kaasnevatest putukatest saab mõnus nokatäis lõokese järeltulevale põlvele. Lõoke ei ole oma nõudmistelt elupaigale küll ülearu valiv ja seetõttu pole karjamaal käivad lehmad talle elutähtsad, ent nagu oli juttu eespool, on ka selliseid liike, kelle säilimine sõltub otseselt karjamaal käivatest veistest.
Nii jääbki üle vaid tunda rõõmu, et meil on hakkajaid lihaveisekasvatajaid, kelle loomad käivad loomulikult karjamaal. Ilma nende tööta ei tunneks me oma rannikumaastikke enam äragi – ja ka hanedele, lagledele ning paljudele kurvitsaliste liikidele poleks siin enam sobivaid elupaiku. Jõudu ja karjaõnne neile tublidele veisekasvatajatele.
Aleksei Lotman
kolumnist


maintext:
Läänemaa parimad gümnaasiumid on Taebla, Kullamaa ja Läänemaa ühisgümnaasium (2)
Kaie Ilves
Kullamaa kooli panus matemaatikaõpetusse on ühisgümnaasiumi kõrval maakonna parim. Arhiiv
Haridus- ja teadusministeerium hakkab alates 2016. aastast peale riigieksamitulemuste arvestama ka koolide panust õpilaste arengusse. Seda tehakse kolme aasta tulemuste põhjal kolmes aines – matemaatikas, eesti keeles ja eesti keeles teise keelena. Ministeerium jagab tulemuste põhjal koolid skaalale -2, -1, 0, 1 ja 2. Null näitab, et gümnaasiumi panus õpilase edasijõudmisse on ootuspärane. Nullist väiksem tulemus näitab ootuspärasest madalamat panust, nullist kõrgem tulemus näitab, et panus on ootuspärasest suurem, st koolides, kus panus on üle nulli, tehakse õpilastega tugevat tööd. Läänemaal on selle mõõdiku järgi matemaatika parimad Kullamaa keskkool ja Läänemaa ühisgümnaasium, kus keskmine on 0,30 ehk üle ootuspärase. Eesti keeles on parim Taebla gümnaasium, kus keskmine on 0 ehk ootuspärane. Keskmise tulemuse on arvutanud Postimees.
Läänemaa koolide panus eesti keeles aastatel 2014-2016
keskmine 2014 2015 2016
Taebla gümnaasium 0 -1 0 1
Kullamaa keskkool -0,30 0 0 -1
Noarootsi gümnaasium -0,30 0 -1 0
Läänemaa ühisgümnaasium -0,30 0 -1 0
Lihula gümnaasium -0,70 -1 -1 0
Läänemaa koolide panus matemaatikas aastatel 2014-2016
keskmine 2014 2015 2016
Kullamaa keskkool 0,30 0 0 1
Läänemaa ühisgümnaasium 0,30 0 0 1
Noarootsi gümnaasium 0 0 0 0
Lihula gümnaasium 0 -1 1 0
Taebla gümnaasium -0,30 -1 -1 0
„Üksnes riigieksamitulemused ei anna täit pilti sellest, kui hästi kool õpetab, mistõttu oleme välja töötanud näitaja, mis iseloomustab õppetöö tulemuslikkust ehk gümnaasiumi panust, võttes arvesse põhikooli lõpueksamite tulemusi. Kooli panuse teadvustamisel õpilaste arengu olulise osana on võimalik uurida, mis mõjutab koolide hakkamasaamist,” ütles haridus- ja teadusministeeriumi välishindamise osakonna juhataja Kristin Hollo.
Gümnaasiumi panuse arvestamisel võetakse arvesse kooli kontrollitavaid tegureid nagu õppeprotsessi ülesehitus, metoodika, õppevahendid ja personal. Samuti arvestatakse mittekontrollitavaid tegureid nagu õpilaste eelteadmised põhikooli lõpus, võimekus, vanus ja sugu, kooli suurus, õppekeele valik ja kohaliku omavalitsuse võimekus ning muu asukohaga seotu.
Ainepõhiselt on koolid jaotatud kolme rühma: need, kus lisandväärtus on Eesti keskmisest madalam või väga madal, ootuspärase lisandväärtusega ning kõrge või väga kõrge lisandväärtusega, kus näitaja on Eesti keskmisest palju kõrgem.
Gümnaasiumi panuse hindamine on üks osa ministeeriumist koolidele antavast tagasisidest.


maintext:
Ratas teatab Keskerakonna juhiks kandideerimisest
BNS
Jaanus Karilaid (vasakult) on juba nädalaid rääkinmud sellest, et Keskerakonna uueks esimeheks peaks saama Jõri Ratas. Foto. Arvo Tarmula
Keskerakonna juhatuse liige ja riigikogu aseesimees Jüri Ratas teatab kolmapäeval erakonna esimeheks kandideerimisest, ütles anonüümsust palunud erakonna juhatuse liige.
Keskerakonna juhatuse liige kinnitas teisipäeval BNS-ile, et Ratas kandideerib novembris peetaval erakorralisel parteikongressil praeguse parteijuhi Edgar Savisaare kõrval erakonna esimeheks.
“Kohalikud valimised on tulemas ja on tarvis tugevat liidrit, kes suudaks kaasa tõmmata ka Tallinna,” ütles juhatuse liige ja kinnitas, et Ratas vastab nendele kriteeriumitele. Ta lisas, et meedias parteijuhi kandidaatideks pakutud Mailis Reps ega Kadri Simson ei sobi selleks.
Keskerakonna kongress peaks partei juhatuse ettepaneku kohaselt toimuma 5. novembril Paides. Selle kokkukutsumist arutab erakonna volikogu laupäeval.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Merepäästekoolitusel juhtunud õnnetus põhjustas koolitaja liigne riskeerimine
Toimetanud Kaire Reiljan
22. septembril Tallinna lahel merepääste I astme koolituse käigus juhtunud õnnetuse, kus sai vigastada ka kaks Nõva komando päästjat, põhjustas Revali Merekooli instruktori eksimus, teatas päästeameti pressiesindaja Mari Rebane.
Päästeameti tööõnnetuse uurimise kokkuvõtte järgi võttis instruktor suure reisilaeva ristlainetesse sõitmisel põhjendamatu riski, valides koolitatavate vähest meresõidukogemust arvestades vale sõidukiiruse või tehnika. Sama hinnangu juhtunule andis ohutusjuurdluse keskus.
„Päästjatega juhtunu on äärmiselt kahetsusväärne ja me soovime päästjatele kiiret paranemist ja tööpostile naasmist. Meie jaoks oli juhtunu kahtlemata õppetund, millest tulevikuks õppida. Revali merekool on juba teinud samme sarnaste juhtumite edaspidiseks vältimiseks, täiendades muuhulgas veelgi ohutusalast juhendamist,“ ütles Revali Merekooli tegevjuht Tanel Hinno.
Päästeameti päästetööde osakonna juhataja Heiki Soodla sõnul jätkatakse koostööd Revali merekooliga ja juhtunust peavad õppust võtma kõik osapooled.
„Koostöös Revali merekooliga on üle vaadatud õppekava, käidud kohapeal koolituse ja ohutuse taset hindamas. Täna ei ole meil põhjust arvata, et sarnased intsidendid Revali merekoolis jätkuvad, mistõttu päästeamet jätkab koolituste tellimist. Päästeameti õppurite antud tagasiside Revali Merekooli kursusele on üle keskmise kõrge,“ ütles Soodla.
20.-23. septembrini toimus Revali merekoolis merepääste I astme koolituse kolmas kursus, kus osales 14 päästjat. Koolituse praktilise osa käigus suunduti 22. septembri hommikul Tallinna lahele, et demonstreerida ja selgitada paadi käitumist kõrges lainetuses. Selleks kasutati Tallinn-Helsingi liinil sõitvate laevade ahtrilaineid.
Kella 10.50 ajal kukkus laineharjalt maandumisel saadud löögist ühes paadis kolm päästjat ning said viga. Õnnetuse hetkel oli paadis viis päästjat ja kaks instruktorit ning laine kõrgus oli kuni kolm meetrit. Vigastatutest kaks töötasid Nõva, üks Kunda komandos.
Kahe päästja vigastused kvalifitseeriti raskeks tööõnnetuseks, ühel kergeks tööõnnetuseks. Ühel Nõva päästjal oli selgroos mõra ja teine sai põrutada. Kunda päästja murdis õnnetuses varbaluu. Praegu on kõik kolm teenistujat kodusel ravil.
Päästeamet teavitas tööinspektsiooni kahest raskest tööõnnetusest 23. septembril.
Päästeamet korraldas tänavu riigihanke merepääste I astme koolituse sisseostmiseks, mille võitis AS MSCA ehk Revali merekool. Merepääste koolituse korraldamine on seotud Päästeameti merepäästevõimekuse suurendamisega ja see on esimene kord, kui päästeamet Revali merekoolilt koolitust ostab.
Kokku on planeeritud viia läbi merepääste I astme kursus kaheksale koolitusgrupile. Õnnetusjuhtum leidis aset kolmanda kursuse koolitusel.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

title: Inglise „inimluik” jõudis Läänemaale

maintext:
Inglise „inimluik” jõudis Läänemaale
Kaire Reiljan
Inglanna Sacha Dench on võtnud nõuks lennata väikeluikede jälgedes läbi 11 riigi. Foto: Arvo Tarmula
Sacha Dench jõudis nädalavahetusel oma ainulaadse väikeluikede rännuteed jälgiva ekspeditsiooni käigus Läänemaale Haeskasse.
Ainulaadseks teeb ekspeditsiooni see, et inglanna jälgib väikeluikede teekonda nende pesitsuspaigast Venemaa põhjaosas kuni talvitumispaikadeni Hollandis ja Inglismaal motovarju ehk motoparaplaaniga lennates.
Dench alustas kaks aastat ette valmistatud ekspeditsiooni 19. septembril Petšora jõe deltast ja loodab detsembri alguses jõuda Inglismaale Slimbridge’i, kus on väikeluikede kõige kaugem talvitumispunkt. Eestis peatutakse Tartus, Haeskas ja Häädemeeste lähedal Luitemaal. Tartust Haeskasse tuli naine siiski autoga, sest viimaste päevade tugev tuul polnud lendamiseks sobilik.
Esmaspäeva hommikul Tuulingu puhkemaja õuel seistes lootis Dench, et ehk saab siit juba motovarjuga edasi liikuda. Haeskas Denchi meeskonnal luiki endid näha ei õnnestunud, sest madala veetaseme tõttu olid luigeparved kolinud mujale. Ekspeditsiooni saatev võttegrupp sai aga luiged filmile Puises ja vaatamas käidi neid ka Haapsalus.
Väikeluikede arv väheneb
Ainulaadse ekspeditsiooni eesmärk on lähemalt uurida väikeluikede populatsiooni kahanemise põhjusi.
Ornitoloog Tarvo Valkeri sõnul oli näiteks aastal 1995 väikeluiki 29 000, aastal 2010 aga vaid 18 100. „Kui suur on nende populatsioon praegu, pole selge,” selgitas ta.
Väikeluikede populatsiooni kahanemise põhjusena nimetasid nii Valker kui ka Dench kolme peamist põhjust: linnujaht, kliimamuutused ja arendusprojektid nagu tuulikud, elektriliinid jms.
Inglanna teekond on planeeritud viimaste aastate satelliidiandmete põhjal. Valkeri sõnul on viimastel aastatel mitmetele väikeluikedele külge pandud raadiosaatjad, mille abil nende rändeteed on jälgitud.
Denchi sõnul annab tema lend võimaluse satelliidiandmeid reaalsete oludega siduda. „Saan näiteks ise näha, millised on olud, tuul või toitumisvõimalused,” selgitas ta.
Teise olulise osana nimetas inglanna kohtumisi kohalike inimestega ja vestlusi teemal, miks asjad on just nii, nagu nad on. Ta tunnistas, et kõige komplitseeritumad on vestlused luigejahi teemadel, sest Põhja-Venemaal on inimesi, kes luigejahist elatuvad. „73 protsenti taigaelanikest on kinnitanud, et nad kütivad luiki,” ütles Dench. Ekspeditsiooni üks eesmärke ongi panna väikeluikede populatsiooni teemadel kaasa mõtlema ja tegutsema. Ta tõstis esile Eestit, kes on ainsa riigina vastu võtnud väikeluikede kaitse tegevuskava.
„Loodan, et teised riigid võtavad sellest eeskuju,” lisas ta.
Lisaks on Eestis, nagu veel mõnes Euroopa riigis, keelatud pliihaavlite kasutamine linnujahil. Denchi sõnul on mürgised pliihaavlid luikedele hukutavad. Valker lisas selgituseks, et jahi käigus veekogusse sattuvaid haavleid võivad luiged toitu otsides sisse süüa ja juba väike kogus pliid võib linnu tappa.
Takistused on ületamiseks
Veidi enam kui kuu kestnud ekspeditsiooni jooksul on meeskonnal tulnud silmitsi seista mitmete katsumuste ja takistustega. Nii näiteks tuli Venemaal 200 km võrra marsruuti muuta, sest sõjaväepiirkondadest üle lendamine olnuks riskantne. Inglanna sõnul peljati kõige rohkem sadade kilomeetrite pikkust teekonda läbi taiga, kus oli keeruline maandumispaiku leida. Kuid sellega saadi hakkama. Ta rääkis, et kui tavaliselt lendab ta üsna kõrgel, et saaks pikemalt laskuda, siis nüüd olid taiga kohal pilved nii madalad, et lennates puutusid jalad peaaegu puulatvu.
„Kartsime küll taigat, aga tundub, et nüüd võib saada takistuseks tuul ja külm ilm,” rääkis Sacha Dench. Ta lisas, et kui sajab maha ka lubatud lumi, muudab see õhkutõusu ja maandumise keeruliseks.
Ekspeditsiooni meeskonda kuulub tosin inimest, alates tehnikutest ja ilmaennustajatest kuni võttegrupini, sest ekspeditsiooni tulemusena valmib muuhulgas dokumentaalfilm.
Haeskast pidi meeskond suunduma Häädemeeste lähedal asuvale Luitemaale, kuid eile pärastlõunal oli kaalumisel ka võimalus pöörduda tagasi Tartusse, kus lend pooleli jäi, ja sealt lennata juba otse Lätti. Edasi peaks teekond jätkuma läbi Leedu piki Läänemere lõunarannikut Inglismaa suunas.
„Tuuled on praegu tugevad ja peame linnud kinni püüdma,” ütles Sacha Dench.
Ekspeditsiooni tegemisi saab jälgida internetiküljel https://www.flightoftheswans.org/.


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

maintext:
Anvar Samost: Kergelt saadud raha needus
Anvar Samost
Anvas Samost. Foto: erakogu
Iga nädal toob uusi põhjusi, miks EASile ja toetuste jagamisele kapitaalremont teha.
Kohe, kui kuskilt saab raha, ilma et oleks vaja tagasi maksta või tööd vastu pakkuda, algab suur jama. Eriti halva pöörde võtab asi siis, kui raha jagamise üle otsustamine peab olema läbipaistev ning demokraatlikult kontrollitud.
Et otsest vargust vältida ja tagada mitmesuguste avalike toetuste eesmärgipärane kasutamine, on tavaliselt taotlus- ja otsustusprotsess detailselt reguleeritud ning nõuab iga sammu bürokraatlikku dokumenteerimist. Mis omakorda tagab, et tavalisel inimesel pole lootust neid protsesse mõista ning tekivad teenusepakkujad, kes tasu eest (vaba turumajandus, ärge unustage, toetused või mitte) läbi murda aitavad.
Reeglite korrektne ja oskuslik järgimine võib tagada koguni selle, et raha saavad ettevõtmised, mille toetamise soovi raha jagajal tegelikult üldse ei ole. Nii läks näiteks „alternatiivmeedia väljaandega” Telegram, kel õnnestus EASilt 5000 eurot saada. EASi pressiesindaja oli sunnitud selgitama, et nende eesmärk ei olnud mitte „hinnata, milline on vahendatavate uudiste päritolu või usaldusväärsus”.
Sel nädalal saime teada, et EAS pöördus politseisse kriminaalasja algatamiseks idufirma suhtes, mis pidi 2,4 miljoni euro suuruse toetuse abil valmis tegema universaalse ettemakstud kõnekaardi, kuid … loomulikult ei teinud seda. Eraldi sai kolme noore mehe firma veel ligi 200 000 eurot olematu kaardi turustamiseks. Raha liikus 2011. ja 2013. aastal ning mõningase elukogemuse pealt võib kindlalt öelda, et nüüd on see ühel või teisel viisil läinud.
Kui kriminaaluurimine algas äsja, siis juba 2015. aasta veebruaris ilmus ingliskeelses Eesti idufirmadele pühendunud blogis .ee Bubble lihtsal avalike dokumentide lugemisel ning väidetavat imekaarti väljatöötava ettevõtte kontoris kohalkäimisel (seal polnud kedagi) põhinev ülevaade, millest selgus, et enam kui 2,5 miljoni euro kasutamist polnud toetuse andja sisult mitte kuidagi kontrollinud. Veel kord, see oli poolteist aastat tagasi.
Selge, et teadlikult vasakule panemiseks keegi kolmele sümpaatsele noormehele raha ei andnud. Aga paberid olid õigesti täidetud ning ju tundus ka jutt usutav ning kooskõlas käibiva moega. Jumal teab, kui palju on nii toetusi välja makstud ja veel makstakse.
Palju hullem on aga, kui avalikkusel tekib veendumus, et kogu läbipaistvusest ja reguleeritusest hoolimata võib poliitilise tahte olemasolu korral toetusesaajaid samade reeglite oskusliku kasutamisel väga mitmeti kohelda. Usun, et kui mitte varem, siis lõppenud nädalal on see veendumus Eestis tekkinud.
Kelle peas sündis mõte, et parim lahkumiskingitus niigi räsitud mainega presidendile on neli aastat varjus hoitud otsus 200 000 euro suuruse sihipäraselt kasutamata toetuse „osaliseks tagasinõudmiseks”? Miks ei oleks EASi nõukogu presidendi ametiaja lõppedes võinud lihtsalt teha otsust, et kogu seda toetust ei nõuta tagasi ja punkt? Milleks võlts jutt, et toetuse saaja on „projekti eesmärgi osaliselt täitnud ja /…/ tutvustanud Eestit kui turismi sihtkohta ning olnud avatud presidendi külalistele, kellele on pakutud projekti äriplaanis lubatud teenuseid”?
Vägisi tekib tunne, et nii kurikavala lõksu sai Eesti riigipeale korraldada ainult pahatahtlik inimene või inimeste grupp, kelle huvides oli presidendi institutsiooni pisendada ja kahjustada, selle mõjuvõimu kärpida.
Kas saame praeguste teadmiste valguses vaadata tagasi 2012. aastasse ja täiesti kindlalt öelda, et see, kuidas president Toomas Hendrik Ilves käitus Reformierakonna rahastamisskandaali ajal, oli ainult tema enda valik? Äkki häirisid siis ja hiljemgi otsustavat väärtuspõhist tegutsemist isiklikud kaalutlused või hirmud? Ma loodan tõesti, et nii ei olnud, aga kindel enam olla ei saa.
Kui vähegi võimalik, siis peaks EASi ja teiste sellesarnaste asutuste kaudu igasuguste ettevõtlustoetuste jagamist tunduvalt piirama. Eesti oleks küll siis suur erand teiste riikide seas, kuid eetilises plaanis ja riigi antava signaalina oleks sellest palju kasu. Ühtlasi tuleks tõsiselt kaaluda EASi praegusel kujul laialisaatmist ja seejärel eesmärk eesmärgi haaval läbikaalutult uute Eesti majanduse edendamise asutuste või asutuse loomist nullist.


title: Lähiajal püsib külm ja sajuta ilm

maintext:
Lähiajal püsib külm ja sajuta ilm
Toimetanud Urmas Lauri
Lihula. Foto: Urmas Lauri
Lähiajal ilm oluliselt ei muutu – päevad on sajuta ja tuulevaiksed, kuid püsivad sügiseselt külmad.
Lähipäevadel sadu ei ole ja tuul on nõrk, kuid päikest on näha harva ja kohati on õhutemperatuur üsna madal. Öösiti tuleb mõnel pool juba kuni kolm kraadi külma.
Täna (14. oktoobril) katab Põhja-Euroopat võimas kõrgrõhuala ja selle kese püsib Botnia lahe kohal ning selle läheduses on Eesti ilm sajuta ja vaikne. Õhutemperatuur on öösel -2..+3, rannikul kuni +6°C, päeval tõuseb 5..8°C-ni.
Laupäeval (15. oktoobril) tuleb kõrgrõhkkonna kese meile lähemale ning on pühapäeval (16.10.) Eesti kohal. Ilm püsib rahulik ja suurema sajuta. Suuremal osal Eestist võib taevas püsida madal pilvekiht ja sellest kohati ka veidi vihma tibada (saju tõenäosus rannikul 25%, põhjarannikul kuni 50%). Õhutemperatuur on öösiti 0..+4, kui taevas selgineb, siis langeb kraad-kaks madalamale, rannikul on kuni +7, päeval 5..9°C.
Esmaspäeval (17. oktoobril) libiseb kõrgrõhkkond üle Eesti Venemaa poole ja tuul pöördub lõunakaarde ning pärastlõunal muutub saartel tugevamaks. Pilvekihti tekib selgemaid laike ja ilm on sajuta. Õhutemperatuur öösel -4..+1, rannikul kuni +7°C, päeval 6..8°C.
Teisipäeval (18. oktoobril) ulatub üle Eesti kõrgrõhkkonna loodeserv. Ilm on valdavalt sajuta, vaid saartel suureneb saju võimalus 25%-ni. Läänemerele laieneva madalrõhkkonna serva tõttu jätkub lõuna- ja kagutuule tugevnemine. Õhutemperatuur öösel -2..+3, rannikul kuni +8°C, päeval 5..8°C.
Kolmapäevaks (19. oktoobril) on prognoospilt ikka vastuoluline. Antitsüklonaalse protsessi jätkumisel püsib meil sajuta, aga võrdlemisi tugeva kagutuulega ilm. Öö on 0°C lähedase, päev 3..8°C-ga. Kui läänest lähenev madalrõhkkond on aktiivsem ja suudab üle Läänemere laieneda, siis jõuavad päeval meile vihmapilved, tänastel andmetel on saju võimalus mandril ~25%, saartel ~50%. Puhub tugev kagutuul ning õhutemperatuur on öösel -2..+2, päeval 3..8°C.
Neljapäeval (20. oktoobril) püsib Eesti kõrg- ja madalrõhkkonna piirimail. Kesk-Euroopa poole liikuva madalrõhkkonna Eestini laienemisel on mandril vihma tõenäosus 25% ja saartel kuni 50% ringis. Venemaal püsiva kõrgrõhkkonna ülekaalu korral on ilm sajuta. Tuule prognoos on ühtsem ja suure tõenäosusega puhub tugev kagutuul. Õhutemperatuur öösel -1..+4, rannikul kuni +8°C, päeval 4..9°C.
Allikas. Riigi Ilmateenistus


maintext:
Video: Türgi laevatehase väitel on parvlaev Leiger valmis
Toimetas Lemmi Kann
Parvlaev Leiger Türgi tehases. Foto: TS Laevad
Türgi laevatehas Sefine avaldas YouTube'i keskkonnas video Tallinna Sadama tellitud parvlaevast Leiger, millel on juures kiri, et laev on valmis, vahendas ERR-i uudisteportaal.
Video võib olla türklaste viis survestada eestlasi laeva vastu võtma.
TS Laevadelt ei õnnestunud ERR-il kommentaare videole ega võimalikule uuele üleandmistähtajale saada.


maintext:
Sukles: Haapsalu ei suuda rohkem pagulasi vastu võtta
BNS
Haapsalu linnapea Urmas Sukles teatas sotsiaalministeeriumile, et ei ole suuteline uutele ümberpaigutatavale piisavat teenust osutama.
Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu ei ole valmis ega suuteline lisaks praeguseks vastu võetud kolmele pagulasperele uutele ümberpaigutatavatele osutama vajalikku ja piisavat teenust.
Haapsalu linnapea Urmas Sukles kirjutas neljapäeval sotsiaalministeeriumile, et ümberpaigutamise programmi raames on Haapsalu linn käesoleval aastal vastu võtnud kolm väikeste lastega rahvusvahelise kaitse saajate peret.
"Töö rahvusvaheliste kaitse saajate toetamisel on kohalikule omavalitsusele uudne. Head praktikad, mida kasutada, on Eestis olematud, ja seega on lõimumisprotsess väga ressursikulukas nii tugiisikutele, lasteaia kasvatajatele kui ka asjassepuutuvatele ametnikele," kirjutas Sukles.
"Lähiajal keskendume lasteaia õpetajatele lisateadmiste ja õppe andmisele, laste kooliks ettevalmistamisele ja meie põhihariduskoolide ettevalmistamisele võõrkeelsete laste vastuvõtmisel. Jätkub nii töö perede igapäeva toimetuleku tagamisel kui ka vastavalt vajadusele täiendava psühholoogilise toe vahendamisel," märkis linnapea ja lisas, et praegu ei ole Haapsalu linn valmis ja suuteline uutele ümberpaigutatavatele osutama vajalikku ja piisavat teenust.
Reedel eraldas sotsiaalministeerium Haapsalule 15 000 eurot toetust septembris saabunud pagulaste vastuvõtmiseks. Toetus ühe ümberpaigutatava vastuvõtmiseks on 3000 eurot.


maintext:
Üleskutse: ärimehed võiks presidendile residentsi kinkida
Kersti Kaljulaid.
Kuna riik ei suuda kuidagi Rocca al Mares presidendile oma residentsi renoveerida, siis pakub 1Partner Kinnisvara asutaja Tanel Tarum välja, et selle võiks jõukamad ärinaised- ja mehed oma kuludega korda teha ja kinkida vabariigi sajandaks aastapäevaks.
Tarumi sõnul panid sõjaeelse Eesti Vabariigi töösturid 1930ndatel raha kokku, ostsid 100 000 krooni eest Oru lossi Toilas ning kinkisid presidendi residentsina riigile.
“Ajal kui keskmine palk oli 80 krooni, oli see meeletu raha. Ka tollal Jelissejevi lossina tuntud kompleks oli hoopis teises mastaabis, kui üpris koduse olemisega Liberty mõis Rocca al Mares, mida plaanitakse praegu presidendile residentsiks renoveerida,” ütles Tarum.
“Eesti ärimehed ja ka riik on praegu palju jõukamad kui tollal. Võibolla on ajad nii palju muutunud, et keegi ei taha enam riigi eest vabatahtlikult raha välja panna. Värsked presidendivalimised ja Ärma juhtum paistavad pisisulitsemisena, mis kõrgeid tunded ei tekita. Samas võiks inimesed, kel elus natuke paremini läinud, mõelda, mida nad saaks oma riigi sajandaks juubeliks ise ära teha,” rääkis Tarum ja lisas, et on nõus hea eesmärgi nimel ka enda rahakotti kergendama.
1899. aastal valminud Oru loss asus Toila vallas ning kuulus Peterburi suurkaupmehele Jelissejevile. 57 toa ja 100-hektarilise pargiga lossi ostsid 1934. aastal kohalikud töösturid ning kinkisid Eesti riigipeale suveresidentsiks. Oru loss hävis Teises maailmasõjas.
Praegu plaanitakse 5,4 miljoni euro eest presidendi residentsiks renoveerida Rocca al Mares Alexander Gustav Kochile kuulunud Liberty suvemõis ja selle abihooned, kuid tööd on veninud aastaid.


maintext:
Tallinna Sadama juht Valdo Kalm: tagame parvlaevaliikluse ka jaanuarist 2017
Toimetanud Urmas Lauri
Hiiumaa liinil kurseerivad parvlaevad St. Ola ja Regula Rohukülas. Foto: Urmas Lauri
Vastavalt Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevad OÜ ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi vahel sõlmitud lepingule alustas TS Laevad OÜ 1. oktoobrist parvlaevaliikluse teenindamist Virtsu-Kuivastu ja Rohuküla-Heltermaa liinil. Kuni uute parvlaevade saabumiseni on laevaliiklus tagatud asenduslaevadega, teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.
Tallinna Sadama juhatuse esimehe Valdo Kalmu sõnul oli laevaliiklus tagatud 1.oktoobril ning see saab olema tagatud ka edaspidi. „Varuplaan asenduslaevadega on meil kokku lepitud vähemalt aasta lõpuni ja selleks ajaks soovime ära tuua kaks uutest parvlaevadest. Parvlaevaliiklus mandri ja suursaarte vahel saab olema tagatud ka alates jaanuarist – loodetavasti juba uute parvlaevade abil. Kui tõesti peaks juhtuma, et üks või mõlemad uutes laevadest ei jõua ka jaanuari alguseks Eestisse, siis rendime tehastelt saadavate trahvide eest asenduslaevad. Juba täna katavad tehaste makstavad trahvid valdavalt asenduslaevade kulud. Seega olgu ümber lükatud jutt, et saarte vahele jääb sõitma vaid kaks laeva,“ sõnas Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm.
„Mõistame, et kõik elavad meie tegemistele kaasa ja hindame seda. Oleme ise avatud ning püüame pidevalt huvilistele vastata, sest teame, et teema on põnev ja küsimusi olnud palju. Uuel meeskonnal on tulnud ümber lükata näiteks pressiteateid, et uutel laevadel on vanad mootorid. On tulnud kinnitada, et ikka 1.oktoobrit laevad sõidavad ja inimesed saavad veetud ja piletid müüdud. On tulnud kinnitada, et senise vedajaga on meil hea partnerlus ja ka see toimib ladusalt, hindame ka seda. Uued laevad on tehastes valmimas, nende vastuvõtmine sõltub tehaste pingutustest ja meie soovidest tagada laevade kvaliteet. Võimaldame kindlasti Eesti ajakirjanikel lähiajal minna laevadega tutvuma. Tallinna Sadam tajub oma ülesannet ning koostöös oma partneritega, ministeeriumi, laevaomanikega ja meeskonnaga tagame inimeste teenindamise iga võimaliku stsenaariumi puhul,“ kinnitas Valdo Kalm.
Kuni käesoleva aasta lõpuni teenindavad Virtsu-Kuivastu liini parvlaevad Hiiumaa ja Ionas ning Rohuküla-Heltermaa liini parvlaevad Regula ja St.Ola. Oktoobrikuus on laevaliikluse teenindamisel kasutusel ka parvlaev Harilaid, mis aitab tagada sujuvama veo Saaremaal toimuvate sündmuste teenindamise.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Galerii: Palivere koolis tehti leivanädala puhul koorikleiba
Urmas Lauri
Eile tehti Palivere põhikoolis leivanädala tähistamiseks koorikleiba. Kui leivad valmis said, maitti koolieine kõrvale koos enda küpsetatud leivakesega ka mõnusaid võided.
„Iga klass tegi taigna ise valmis, mis kerkis kaks tundi ja siis voolisid kõik endale leivapätsid. Ja kokad aitasid need ahjus valmis küpsetada. Peale said panna igasuguseid seemneid,“ ütles matemaatika- ja füüsikaõpetaja Signe Saviir.
Saviiri sõnul tegi leivateo ettevalmistused õpetaja Aili Kaur. „Kõik sujus hästi,“ kinnitas õpetaja Saviir.
Õpilastele-õpetajatele lisaks lõid leivateole kaasa ka lapsevanemad. „7. klassi lapsevanem Lilia Lips tegi väga maitsvad määrded,“ nentis Signe Saviir.
Fotod: erakogu /Palivere põhikooli FB


title: Videolugu: vähenenud töövõime või mitte - ettevõtlus tasub proovimist

maintext:
Videolugu: vähenenud töövõime või mitte – ettevõtlus tasub proovimist
Toimetanud Urmas Lauri
Ettevõtlus eeldab pealehakkamist ja häid ideid ning vähenenud töövõime ja erivajadus ei peaks olema takistuseks. Ka töövõimereformiga asendatakse senine püsiva töövõimetuse protsentide määramine töövõime hindamisega.
Videolugu tutvustab nelja ettevõtjat: suurt loodusesõpra Jaan Riisi, kes on juba 15 aastat vedanud Looduse Omnibussi; Raul Sasi ja Reet Remmelgat, kes peavad Haapsalus populaarset Talumehe kõrtsi ning noort ettevõtjat Valev Mägit. Neid ühendab eelkõige suur pealehakkamine ja ettevõtlusega tegelemine, sest vähenenud töövõime pole neid takistanud nii endale kui teistele aktiivselt tööelus osalemiseks võimalusi loomast.


title: Läänemaa aasta õpetaja on Monika Undo

maintext:
Läänemaa aasta õpetaja on Monika Undo
Kaire Reiljan
Läänemaa aasta õpetajaks kuulutati täna pärastlõunal Pürksi mõisas Läänemaa ühisgümnaasiumi õpetaja Monika Undo.
Varem Noarootsi gümnaasiumis ja nüüd Läänemaa ühisgümnaasiumis eesti keelt ja kirjandust õpetav Undo nimetati ühtlasi ka Läänemaa selle aasta parimaks gümnaasiumi aineõpetajaks.
Undo tunnistas, et kindel soov õpetajaks saada oli tal juba põhikooli lõpetades ja see töö vaimustab teda tänini. „Selle töö juures hoiab juba see, et iga päev on täeisti erinev, saab teha põmnevaid asju ja ka ise selle käigus õppida,” nimetas Undo põhjusi, mis teda õpetajameti juures hoiab. „Ma ei vahetaks seda mitte ühegi teise ameti vastu,” kinnitas ta.
Noarootsi gümnaasiumi direktor Laine Belovas juhtis tähelepanu, et oli tänavu esimene kord, kui ühes kategoorias konkureeris parima tiitlile abielupaar. Monika Undo kõrval oli aasta gümnaasiumiõpetaja nominent ka tema abikaasa, Noarootsi gümnaasiumis inglise keelt õpetav Devin Patric Black.
Õpetajate päeva puhul anti välja ka Läänemaa aastate õpetaja tiitel. Sel aastal pälvis selle tiitli kaks õpetajat: varem Haapsalu gümnaasiumi ja nüüd Haapsalu põhikooli saksa keele õpetaja Elle Oruste ja Kullamaa kooli edine direktor, kehalise kasvatuse ja terviseõpetuse õpetaja Mai Jõevee.
Mõlemad staažikad õpetajad on lisaks oma koolis õpetamisele löönud aktiivselt kaasa ainesektsiooni töös nii maakonnas kui ka üle Eesti — loetelu nende saavutustest oli pikk.
Elle Oruste vastas küsimusele, kuidas ta kõike seda jõuab, et talle on see kõik meeldinud. „Kui jõudu ja energiat on, siis miks mitte,” sõnas ta. Mai Jõevee lisas, et kuigi ta nüüd enam tunde ei anna, siis õpetajate toas käib ikka. „Kuni mind sealt välja visatakse,” muigas Jõevee.
Aasta õpetaja ja aastate õpetaja tiitlitele lisaks kiideti Pürksis eri valdkondade parimaid õpetajaid, tänati sel sügisel Läänemaal tööd alustanud noori õpetajaid ning Läänemaal ning tuleval nädalal algava Täiskasvanud õppija nädala puhul õnnitleti ka tublimaid täiskasvanud õppijaid ja koolitajaid.
Maavanem Neeme Suur ütles, et vanemate kõrval on õpetajal suur osa inimese kujundamisel. „Meil on õpetajatega ühsied lapsed,” sõnas ta lapsevanemana.
Valdkondade parimad
Aasta lasteaiaõpetaja – Merylin Soots (Haapsalu lasteaed tõruke)
Aasta klassiõpetaja – Tiina Markus (Virtsu kool)
Aasta põhikooli aineõpetaja – Aive Nõupuu (Oru kool)
Aasta klassijuhataja – Ene Jundas (Ridala põhikool)
Aasta gümnaasiumiõpetaja – Monika Undo (Läänemaa ühisgümnaasium)
Aasta õppeasutuse juht – Milve Viigand (Ridala põhikool)
Aasta suunaja – Dea Oidekivi (Virtsu kool)
Haridusasutuse aasta tegu – Läänemaa ühisgümnaasiumi muusikal "Valeühendus" (Läänemaa ühisgümnaasium)
Aasta hariduse sõber – MTÜ Hanila Valla Toetusgrupp
Aasta Huvikooli õpetaja – Mati Põdra (Lihula muusika- ja kunstikooli vaskpuhkpillide ja löökpillide õpetaja)
Fotod Arvo Tarmula


title: Rahvaküsitlus Haapsalu linnas

maintext:
Rahvaküsitlus Haapsalu linnas
Ajavahemikul 14.–20. novembrini 2016 tehakse Haapsalu linnas rahvaküsitlus, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Ridala valla ja Haapsalu linna kavandatava ühinemise kohta. Küsitlusel saavad osaleda kõik 16aastased ja vanemad valimisõiguslikud Haapsalu linna elanikud.
Küsitlus tehakse küsitluspunktis 18.–20. novembril 2016 alljärgnevail kellaaegadel:
18. novembril kell 12–20,
19. novembril kell 10–18,
20. novembril kell 10–18.
Küsitluspunkt asub Haapsalu kultuurikeskuses (Posti 34, Haapsalu).
Elektrooniline küsitlus toimub veebikeskkonnas VOLIS aadressil www.volis.ee algusega 14. novembrist kell 8 kuni 17. novembrini kell 20.
Kui isiku tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluskohas tehtaval küsitlusel, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Selleks tuleb esitada taotlus komisjonile hiljemalt 20. novembriks kell 15.
Komisjoni kontaktandmed:
Marina Kallas, tel 5564 6060, e-post marina.kallas@haapsalulv.ee.
Haapsalu linnavalitsus


maintext:
Eesti probleem: inimesed teevad tasuta ületunnitööd (1)
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
CV Keskus.ee värske küsitlus näitab, et iga neljas Eesti töövõtja teeb ületunde nende eest tasu saamata.
„CV Keskus.ee poolt hiljuti korraldatud küsitlus näitab, et pea pooled (45,1%) Eesti töötajatest teevad ületunde ja neist omakorda umbes pooled (42,5%) ei saa tehtud ületundide eest lisatasu,“ ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
Võrreldes kahe aasta taguse küsitluse tulemustega on siiski ületunde tegevate töötajate arv veidi vähenenud – 2014. aasta septembris korraldatud küsitluse andmetel tegi toona ületunde 63,4% vastanuist, neist 56,6% tasuta.
„Arvestades kasvava tööjõupuudusega võib lähiaastatel tööandjate poolne surve lisatööle tugevneda. Töökäte puudumisel tehakse ettevõtetes ümberkorraldusi eesmärgiga muuta töökorraldust efektiivsemaks, kuid tööjõupuudus tõstab ka olemasolevate töötajate töökoormust,“ märkis Auväärt.
Ületunnitööle on kõige avatumad noored, alla 29-aastased töövõtjad, kes küsivad tehtava lisatöö eest ka tunduvalt julgemalt tasu – tervelt 67,1% kuni 29-aastastest töötajatest väitsid, et nende tehtud ületunnid on tasustatud.
„Huvitava tendentsina on ületundide tasustamises märgata ka soolist lõhet, kus mehed on ületunnitööle veidi avatumad kui naised, kuid küsivad samas selle eest ka tunduvalt julgemalt lisatasu – ületunnid tasustatakse 63,5%-l meestest ja 52,2%-l naistest,“ lisas Auväärt.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Kullamaa valla vaidlust Taavi Rõivase valitsusega saab täna jälgida veebist
Andrus Karnau
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi teisipäeval kell 11 algavat avalikku istungit haldusreformi seaduse põhiseaduslikkuse küsimuses on võimalik jälgida riigikohtu kodulehelt ja ERR-i uudisteportaalist.
Riigikohtu veebilink asub siin!
Istungil kuulatakse ära kõik menetlusosalised: kohalike omavalitsuste esindajad, riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees, justiitsminister ja riigihalduse minister, õiguskantsler, Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit. Asja arutab viieliikmeline koosseis, istungit juhatab riigikohtu esimees Priit Pikamäe, teatas riigikohtu pressiesindaja.
Riigikohtult on põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses haldusreformi seaduse sätete kehtetuks tunnistamist taotlenud 26 kohalikku omavalitsust: Kõpu, Juuru, Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, Kambja, Kullamaa, Kõo, Käina, Leisi, Luunja, Lüganuse, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, Ülenurme, Haaslava ja Karksi vallavolikogud ja Loksa linnavolikogu.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused vaidlustavad haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Otsuse teatamise aja annab kohus teada täiendavalt.


authors:
Lääne Elu
Katariina Vaabel
Lääne Päästekeskuse Ennetaja

maintext:
Katariina Vaabel: halvad harjumused viivad õnnetuseni
Katariina Vaabel, Lääne päästekeskuse ennetaja
Üsna hiljuti juhtus õnneliku lõpuga tuleõnnetus, mille tagajärjed võinuksid halvemal juhul olla väga traagilised.
Päästjad said väljakutse tulekahjule puidust kortermajja. Majast evakueeriti kuus inimest, nende hulgas ka üks väike laps.
Eriti kurb on asjaolu, et õnnetuse põhjustasid inimeste endi harjumused. Tulekahju tekkis kasutuskõlbmatu ahju kütmisest, samuti oli küttekeha uks tuletegemise ajal lahti. Tagatipuks oli toas puuriit, mis võttis lahtisest ahjuuksest kergesti tuld. Mida mõtleb inimene, kes ladustab küttepuid küttekoldega eluruumis? Seda enam, et ahjuuks on katki.
Ilmselt on kõik kodukülastuste tegijad kuulnud ütlemist: „Olen aastaid nii elanud ja midagi pole juhtunud, ei juhtu ka nüüd.” Vaevalt, et seda öeldakse päästjaile, kes on õnnetuspaigas tulekahju kustutanud.
Viimane tilk ses karikas oli mittetöötav suitsuandur. Ei piisa sellest, kui andur on lakke kinnitatud. Suitsuandurist on kasu ainult siis, kui selles on ka töökorras patarei ja andur on regulaarselt hooldatud. Suitsuanduri korrasolekut tuleb kontrollida vähemalt kord kuus. Paha ei tee aga, kui teha seda kord nädalas.
Kortermajas elavad oma pere kõrval ka naabrid. Kas teate, kuidas teie naabrid elavad ja millised harjumused neil on? Kas tehakse toas suitsu või ladustatakse tuppa puid? Kas suitsuandur töötab? Mõelge enda ja oma laste peale ning uurige see välja, sest teie olete need, kes nende halbade harjumuste tõttu kannatavad. Kui naabri juures puhkenud tulekahju ka teie korterisse ei jõua, võivad kuuma- ja veekahjustused olla ikkagi väga kulukad ja tekitada emotsionaalset kahju.
Alanud on küttehooaeg, korstnapühkijate kõige kiirem tööaeg. Loodame, et olete oma elamisse korstnapühkija juba kutsunud, et vältida pikki järjekordi ja hooldamata küttekolletes tekkida võivaid tahmapõlenguid. Märgake ka oma naabreid, kutsuge päästjad kodukülastusele.
Hoolige oma elust ja varast!
Katariina Vaabel, Lääne päästekeskuse ennetaja


maintext:
Kallis Mari soovitakse sõitma panna Väiksel viigil
Urmas Lauri
Kallis Mari. Foto: arhiiv
Haapsalu linnavalitsus uurib keskkonnaametilt, millistel tingimustel oleks aurupaat Kallis Mari võimalik sõitma panna Väiksel viigil.
„Alates 2014. aasta augustist sõidab Haapsalu Tagalahel aurik Kallis Mari. Viimasel aastal polnud auriku sõit kahjuks väga populaarne,“ kirjutas linnakeskkonna osakonna juhataja Sirli Vaksmann keskkonnametile ja lisas, et samuti oli probleeme aurupaadi sildumisega.
„Promenaadi hotelli juures on küll võimalus silduda, kuid probleeme tekitab see, et seal on väga madal,“ ütles linnavalitsuse pressiesindaja Tõnu Parbus. „Samuti ei tea, mis saab antud sildumiskohast siis kui Promenaadi hotelli renoveerimisplaan töösse läheb.“
Haapsalu linnavalitsus on Vaksmanni sõnul mõelnud alternatiivsete sõitmiskohtade peale ning ühe variandina kaalunud Väikest viiki. „Küsime keskkonnaameti seisukohta ning tingimusi auriku sõitmise võimaluste osas Väikesel viigil,“ kirjutas Vaksmann.
Aurupaadiga majandav Läänemaa Muuseumid kaalub Väikest viiki just selle pärast, et sealne veetase on kontrollitav. Parbuse sõnul oleks aurupaadil Väiksel viigil sildumiseks ainult üks koht, ning ülevedu toimuma ei hakkaks. „Toimuksid lihtsalt lõbusõidud,“ selgitas Parbus.
„Praegu on tegemist veel väga esialgse mõttega,“ nentis Parbus.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Kiltsi lennuväljal hakkas kehtima 50 km tunnis kiiruspiirang
Tarmo Õuemaa
Kiiruspiirangu märk lennuväljal. Foto Kaitseliit
Alates teisipäevast, 4. oktoobrist on Kiltsi lennuväljal liikumise piirkiirus 50 kilomeetrit tunnis, teatas Kaitseliidu Lääne malev.
Lennuvälja kõigile sisenevatele teedele paigaldati sissesõidu keelu märgid ja maleva valvuri telefoninumber ning piirkiiruse liiklusmärk 50. Politsei kontrollib uutest reeglitest kinnipidamist ja esimesed tahvid on vormistatud, teatas Kaitseliit.
Kiltsi lennuväli on olnud populaarne kiirendajate ja kiirendusvõistluste paik.
Maikuus juhtus lennuväljal ühel mitteametlikul üritusel inimohvriga õnnetus, kui kiirendanud Audi sõitis otsa raja kõrval seisnud noormehele.


maintext:
Ilmateenistus: Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile, tuul on tugev
Toimetanud Urmas Lauri
Tuul ei vaibu niipea. Foto: Urmas Lauri
Skandinaavia kohal on võimas kõrgrõhkkond ja haarab enda alla nii Soome kui Läänemere ümbruse. Samal ajal muutub lõunapoolne madalrõhkkond aktiivsemaks ja laieneb üle Leedu ja Läti. Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile, kus mõlema jõulise surve tõttu on tuul tugev.
Neljapäeval (6. oktoobril) püsib kõrg- ja madalrõhkkonna vastasseis. Idakaarest saabuvas õhumassis on niiskust vähe ja saju võimalus jääb alla 25%. Kirdetuul on öö hakul veel väga tugev, siis annab pisut järele, kuid ilm on ikka tuuline, puhanguid on 15 m/s, merel ja Liivi lahe ääres 17, öö hakul kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on öösel 2..7°C, meretuulega rannikul kuni 9°C, päeval 7..11°C.
Reedel (7. oktoobril) saab lõunapoolne madalrõhkkond energiat juurde ega anna kõrgrõhkkonnale võimalust üle Eesti laieneda. Öö on selgem ja sajuta ning lühiajaliselt veidi nõrgema tuulega. Õhutemperatuur on +1..+5, tuulevaiksemates kohtades langeb 0°C ümbrusse langeda, meretuulega rannikul jääb 8°C ümbrusse. Päeval tihe sajutsoon Eestini ei ulatu, kuid lõunapiiri lähistele võib vihmapilvi jõuda. Lisaks soosib suhteliselt sooja merevee ja külma õhumassi kontrast merealade kohal rünksajupilvede teket ning seetõttu on vihma võimalus Soome lahe ääres ja ka saarte rannikul (tõenäosus ~50% ringis). Kirdetuul tõuseb päeva jooksul uuesti väga tugevaks, rannikul õhtu poole puhanguid taas 20 m/s. Õhutemperatuur on 8..11°C.
Laupäevaks (8. oktoobriks) tuleb madalrõhkkond meile lähemale. Saju tõenäosus suureneb eelkõige Eesti lõunaosas (tõenäosus 50-70%), aga ulatub ka rannikulähedatel aladel 25%-ni. Kirdetuul on tugev põhiliselt rannikualadel, puhanguid 15 m/s, Soome lahe ääres 18 m/s. Õhutemperatuur on öösel +1..+6°C, meretuulega rannikul kuni 10°C, päeval 6..10°C.
Pühapäevaks (9. oktoobriks) tugevneb kõrgrõhuala. Ilm on enamasti sajuta (saju tõenäosus alla 25%). Kirdetuule puhanguid on öösel rannikualadel veel 15 m/s, päeva jooksul tuul järk-järgult nõrgeneb. Õhutemperatuur on öösel +2..+7°C, meretuulega rannikul kuni 9°C, päeval 6..11°C.
Esmaspäeval (10. oktoobril) kandub kõrgrõhuala serva mööda kirdevoolus veidi soojemat õhku ja taevas võib jääda õhukese pilvekihiga kaetuks, aga ilm on olulise sajuta. Puhub mõõdukas kirde- ja idatuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+5, rannikul kuni +9, päeval 7..10°C.
Teisipäeval (11. oktoobril) ulatub üle Eesti kõrgrõhuvöönd ja ilm on enamasti sajuta, aga võrdlemisi pilvine. Tuul on nõrk ja valdavalt idakaarest. Õhutemperatuur on öösel +1..+6, rannikul kuni +9, päeval 6..10°C.
Kolmapäeval (12. oktoobril) püsib kõrgrõhuvöönd Eesti kohal. Ilm on sajuta ja nõrga tuulega. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, rannikul kuni +8, päeval 6..10°C.
Allikas: Riigi ilmateenistus


maintext:
Leedo pakkus Hiiumaa liinile Kõrgelaidu appi
Urmas Lauri
Leedo pakkus Hiiumaa liinile abiks parvlaeva Kõrgelaid, TS Laevad kõhklevad.
Saaremaa laevaärimees Vjatšeslav Leedo pakkus kolmapäeval, kui suured parvlaevad madala veetaseme tõttu enam Hiiumaa liinil sõita ei saanud, appi Rohukülas kai ääres seisvat parvlaeva Kõrgelaid.
Saaremaa Laevakompanii juhatuse esimees Tõnis Rihvk ütles, et nad tegid kolmapäeval TS Laevadele ettepaneku, et kai ääres seisev Kõrgelaid võiks oma sõsarlaevale Harilaiule hiidlaste vedamisel appi minna. „Meeskond oleks valmis Kõrgelaiuga paari tunni jooksul liinile sõitma,“ kinnitas Rihvk.
„Nad ei pidanud vajalikuks,“ nentis Rihvk eile keskpäeval. „Ametlikku vastust pole siiani.“
TS Laevade juht Kaido Padar ütles Lääne Elule, et laevafirma planeerib oma tegevust muutuvates ilmaoludes tunni kaupa. „Elame praegu tund korraga,“ ütles Padar. „Võib-olla pöördume selle juurde [Saaremaa Laevakompaniilt parvlaeva Kõrgelaid prahtimise] tagasi.“
Rihvki sõnul kaup liialt suure rahasumma taha kinni ei jäänud. „Me ei jõudnudki rahani,“ ütles Rihvk ja kinnitas ka Padar.
TS Laevade juht ütles, et riigifirmal on Saaremaa Laevakompaniiga hea koostöö. „Neil on kindlasti suur kogemus, kuidas madala veetaseme ja tormiga toimetada,“ lausus Padar.
Parvlaev Kõrgelaid oleks Rihvki sõnul lahendus, mis madala veetaseme korral aitaks Hiiumaa liini käigus hoida.
Eilne ilmateade ei lubanud nädala lõpuks midagi head. Oodata on kirdetuult tugevusega kuni 23 m/s. See puhuks veetaseme veelgi madalamaks, siis tuleb taas peatada Regula ja St Ola liiklus ning Hiiumaa ja mandri vahel saab sõita vaid madala süvisega Harilaid.
Eile kella kolmeks päeval oli merevee tase langenud 48 sentimeetrini alla keskmise ning TTÜ meresüsteemide instituudi prognoosi kohaselt langeb meri järgneva 12 tunni jooksul veel vähemalt 10 cm võrra. Kell 15.30 jäigi St Ola kai äärde ning teda tuli asendamaHarilaid. Tõenäoliselt on ka Regula täna kai ääres veetaseme tõusu ootamas.
„Palume reisijatel arvestada, et ootejärjekorrad sadamates võivad kujuneda väga pikaks,“ hoiatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.
Madal meri on laevaliiklust ka varem takistanud
Madal veetase seiskas laevaliikluse mandri ja Hiiumaa vahel 29. jaanuaril 2014. Veetase oli toona Rohukülas 78 ja Virtsus 84 sentimeetrit alla keskmise.
Kriitiliselt madalale langes merevee tase Väinameres 18. märtsil 2013. Päeva lõpuks oli tase Rohukülas -73cm alla keskmise. Parvlaev Regula lõpetas reisid veetasemel -55cm, parvlaeva Muhumaa selline tase veel liinilt ei tõrjunud.
Sarnane olukord valitses Rohuküla-Heltermaa veeteel ka 2010. aasta jaanuaris, kus laevaliiklus oli madala veetaseme tõttu kohati täielikult katkenud ja häiritud paari nädala jooksul.
Fotod: Urmas Lauri


maintext:
Hoppet lõpetas teatriprojekti ja läheb Tenerifele talvituma
Kaire Reiljan
Riguldis ehitatud 90aastane kaljas Hoppet on viimased aastad veetnud Vahemerel. Foto arhiiv
Eesti vanim Kaljas Hoppet on lõpetanud rahvusvahelise teatriprojekti Vahemerel ja suundub talvituma Lõuna-Tenerifele.
Puulaeva seltsi Vikan eestvedaja Alar Schönbergi sõnul on tänavu 90aastaseks saanud kaljas Kapten Ain Raie käe all praegu poolel teel Gibraltarilt Tenerifele, kuhu peaks jõudma nädala lõpuks.
Milline Hoppeti talv Tenerifel välja hakkab nägema, Schönberg veel öelda ei osanud. Tema sõnul on küll mõned sõidud juba kokku lepitud, kuid kalendri koostamine on pooleli. Schönberg nimetas, et lõbusõitude kõrval saab alust kasutada ka hostelina ja pakkuda majutusvõimalusi. „Oleme kõiki sinna külla kutsunud,” lisas ta.
Jaanuaris on plaanis aga talgunädal, mil tehakse Hoppeti hooldustöid. „Vahemeri on vaest Hoppetit päris korralikult kulutanud,” ütles Schönberg..
Kaks suve veetis Hoppet Vahemerel, kus vedas sadamast sadamase rahvusvahelise teatriprojekti „Kohtumine Odüsseusega“ („Meeting Odyssey“) osalisi. Tänavu augustis lõppenud teatriprojekti pidas Schönberg õnnestunuks. „Kuigi see oli tundmatus kohas vette hüppamine, läks kõik kenasti ja koostöö teatriseltskonnaga sujus hästi,” kinnitas ta.
Kui 2015. aastal Vahemerre suundudes oli võimalus, et 2017. aastal naaseb Hoppet Eestisse, siis nüüd on plaan suunduda veel üheks suveks Vahemerele. „Kui juba seal kandis olla, siis võiks seal ka pisut ringi vaadata ja rahva sõidutamisega teenida,” rääkis Schönberg.


maintext:
Jare alustas uues kohas oma neljandat elu
Urmas Lauri
Lillkirjas kannud pidavat praegu popid olema, teadis müüja Merike Kalamees (paremal) rääkida. Poe juhataja Aili Küünarpuu sõnul on jares müügil vajalik kaup. Foto: Urmas Lauri
Jare pood on kaks nädalat oma uues asukohas Haapsalus nn Sulevi majas harjutanud, kuidas varasemaga võrreldes kolm korda väiksema pinna peal toime tulla.
Müüjad Merike Kalamees ja Kaja Tammepõld pakkisid eelmisel esmaspäeval kaupa lahti. Kirevad kastrulid-kannud ja paksupõhjalised pannid Ukrainast. Lillkirjas kannud pidavat praegu eriliselt popp kaup olema, teadis Kalamees rääkida. Ja pliinide jaoks on lausa omaette pann olemas.
Jare pood lõpetas Haapsalu teenindusmajas tegutsemise 31. mail, teavad müüjad hoobilt öelda, millal nende suure poe ajajärk lõppes. Teenindusmaja uus omanik avas seal alkoholipoe.
„Kuu aega otsisime uusi ruume, kolm kuud remontisime,” meenutas poeomanik Gaido Virosiim. „Kallis lõbu,” nentis Virosiim ja lisas, et pood on selles kohas kindlasti 2020. aastani, nii pikk on ruumide rendileping.
„Harjume kitsa pinnaga. Katsu sa suure pinna pealt pisemale minna,” ütles poe juhataja Aili Küünarpuu. „Laopinda pole paregu üldse, müügipinda on kolm korda vähem.”
Poepidajate tuju tõstab aga see, et kunded on poe ka uues kohas üles leidnud. „Väike linn, kõik teavad kõiki,” ütles juhataja.
Kus ja kuidas legendaarne Jare majapidamistarvete pood pärast teenindusmajast välja kolimist nüüd toimetab, loe 22. oktoobri Lääne Elu paberlehest!


maintext:
Perearstid nõuavad sotsiaalminister Jevgeni Ossinovskilt patsiendi ooteaja pikendamist (1)
Toimetas Lemmi Kann
Sotsiaalminister Jevgeni Ossinovski. Foto: Arvo Tarmula
Perearstid on teinud ettepaneku pikendada patsiendi vastuvõtuaega seniselt viielt tööpäevalt kümnele, kuna krooniliste haigete arv kasvab, ressursid aga vähenevad, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Möödunud nädalal saatis perearstide selts tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovskile kirja, kus teevad ettepaneku pikendada seda aega kümne tööpäevani, vahendasid ERR-i raadiouudised.
Perearstide Seltsi juht Diana Ingerainen kinnitab, et ägeda tervisehädaga inimene peab ka tulevikus pääsema perearsti jutule samal päeval. Nende ettepanek puudutab nn teisi juhte.
Põhja-Eesti regionaalhaigla erakorralise meditsiini osakonna (EMO) ülemarst Kristiina Põld ütleb, et kui perearstide ettepanekud nii tööle hakkavad, nagu plaanitud, võiks nende järjekorrad pigem lüheneda. Põllu sõnul on praegu probleem selles, et ägedalt haigestunud patsiendid ei pääse perearsti jutule teisel-kolmandal haiguspäeval ning suunduvad lõpuks ikkagi erakorralise meditsiini osakonda.
Loe pikemalt ERR-i portaalist.


maintext:
Riigikohus andis tuugenite vastu protestijale õiguse
Toimetanud Urmas Lauri
Tuulegeneraatorid Aulepas. Foto: Urmas Lauri
Riigikohus rahuldas täna Varbla vallaelaniku kaebuse ning tühistas Tamba tuulegeneraatorite ehitus- ja kasutusload, kuna planeeringu elluviimise käigus püstitati oluliselt kõrgemad tuulikud kui detailplaneeringus ette nähtud. Samas on kõrguse piirangul naabrite õigusi kaitsev toime, mille järgimine on ehitusloa andmisel üks esmastest põhinõuetest.
Riigikohtu halduskolleegium märgib, et tuulikutüübi muutmine iseenesest ei ole õigusvastane, kui sellega ei kahjustata avalikku huvi või kolmandate isikute õigusi. Praegusel juhul muudeti aga lisaks tuulikutüübile ka mitmeid ehitise parameetreid, sh tuulikute kõrgust. Nii on detailplaneeringus lubatud 85 m asemel lubatud ehituslubades ehitada 149,5 m kõrgused tuulikud.
Seaduse kohaselt tuleb ehitus- ja kasutuslubade andmisse kaasata igaüks, kelle puhul on võimalik ette näha, et haldusakt võib piirata tema õigusi. Kõnealusel juhul seda aga ei tehtud. Lubatud kõrgusepiirangut aga ületati oluliselt ja ilmselgelt. Lisaks ei kaalunud vald võimalust jätta kasutusload ehituslubade puuduste ja tuulikute mõjude tõttu andmata.
Kõnealused rikkumised on kolleegiumi hinnangul piisavad, et tunnistada tuulikutele antud ehitus- ja kasutusload formaalselt ja materiaalselt õigusvastasteks.
On selge, et kasutuslubade tühistamine selles kohtuasjas toob kaasa ettevõtlusvabaduse (PS § 31) olulise riive, sest kehtivaid ehituslubasid usaldades on tehtud märkimisväärne investeering, tuulikud on püstitatud ja need töötavad.
Eelnevat arvestades peab kolleegium oluliseks rõhutada, et vallal on õigus ja kohustus uuesti kaaluda kasutuslubade andmist, järgides kõiki kehtivaid õigusnorme. Seejuures on võimalik n-ö lõplike kasutuslubade andmise otsustamiseni anda ka ajutised kasutusload. See võib olla vajalik mh selleks, et mõõta tegelikku tuulikutest lähtuvat müra. Samuti võib vastandlike õiguste ja huvide vahel kohase tasakaalu saavutamiseks n-ö lõplikes kasutuslubades kehtestada ka kõrvaltingimusi.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Justiitsministeerium keelab vanglates suitsetamise
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Justiitsminister Urmas Reinsalu (pildil) allkirjastas määruse, millega keelatakse alates 1. oktoobrist 2017 vanglates suitsetamine.
„Vanglates suitsetamise keelamine on suunatud nii kinnipeetavate, vahistatute kui ka vanglateenistujate tervise kaitsele, samuti julgeoleku ja korra tagamisele,“ ütles justiitsminister Urmas Reinsalu.
Minister rõhutas, et suitsetamist ei saa pidada ka põhiõiguseks, küll aga on riigil kohustus tagada, et vanglateenistujad ja kinnipeetavad ei oleks olukorras, kus neil ei ole võimalik vältida tubakasuitsu sissehingamist ja praegusel juhul ei ole seda võimalik teha. „Igal isikul on õigus viibida tubakavabas elu- ja töökeskkonnas,“ märkis Reinsalu.
Erinevad vanglad kasutavad suitsetamisest loobumise toetamisel erinevaid motivaatoreid nagu võimalus kasutada raamatukogus olevaid suitsetamisest loobumise raamatuid või kõiki raamatukogus olevaid raamatuid soodustingimustel, mittesuitsetajatest kinnipeetavatele on mõeldud lisasportimise aegu, tervislikku lisatoitu, võimalust osta kauplusest suuremates kogustes osasid toiduaineid, võimalust vaadata rohkem televiisorit. Neid toetusabinõusid muudetakse ning täiendatakse projekti käigus lähtuvalt võimalustest ja mõjususest.
Eesti vanglad on tervislikemate eluviiside suunas ka etapiliselt liikunud. 2010. aastal jõustusid muudatused, millega muudeti vangla siseruumid tubakasuitsuvabaks ja tubakatooteid hakati hoidma spetsiaalsetes kambrivälistes suletud kappides. Seega on vangla siseruumid tänaseks suitsuvabad.
Vanglates suitsetamise keelamise teed on läinud ka mitu teist maailma riiki. Näiteks on see keelatud Ameerika Ühendriikides 20 osariigis ja kõigis föderaalvanglates ning Kanada föderaalvanglates, Austraalias ning Uus-Meremaal. Ühe aasta jooksul on planeeritud etapiliselt muuta suitsuvabaks kõik Ühendkuningriigi vanglad.
Määrusega muudetakse vanglas suitsetamise korda. Kõik suitsetatavad tubakatooted ning nendega seonduvad tooted lisatakse keelatud asjade nimekirja. Avavanglas või kinnise vangla avavangla osakonnas keelatakse tuletikkude omamine. Määrus jõustub 1. oktoobril 2017.


maintext:
EKRE pärib Ossinovskilt aru ravijärjekordade lühendamise kohta
BNS
EKRE pärib Ossinovskilt aru. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsioon esitas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovskile arupärimise, milles soovib teada, kuidas kavatseb minister ravijärjekordi lühendada.
Fraktsiooni andmeil on sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa tänavu seitsme kuu jooksul laekunud 13,4 miljoni euro võrra rohkem kui prognoositud. Käesoleva aasta enamlaekumist prognoositakse ligi 22 miljonit.
"Teisalt on ravijärjekordade keskmine pikkus kaks-kolm kuud, mõningatel juhtudel isegi üle aasta. Eesti Haigekassa andmetel ootab ravijärjekordades praegu ligi 180 000 inimest. On selge, et pikad ravijärjekorrad on otsene risk patsientide elule," kirjutas fraktsioon.
Seetõttu soovivad EKRE liikmed teada, kuidas plaanib riik parandada meditsiini rahastamise jätkusuutlikkust ja kas on kaalutud normi kehtestamist, millest pikemaks ei tohiks ravijärjekorrad ulatuda. Lisaks ravijärjekordade lühendamisele huvitab EKRE fraktsiooni, kuidas hindab minister ideed anda perearstidele rohkem õigusi nii uuringute tegemisel kui ka ravis.


title: HKHK täiskasvanud õppija nädal

maintext:
HKHK täiskasvanud õppija nädal
Täiskasvanud õppija nädala (TÕN) ürituste raames on võimalik tutvuda
Haapsalu kutsehariduskeskuse võimalustega ja osaleda kolmel lühikoolitusel.
11. oktoobril kell 17
Nutikaid äppe lapsevanemale.
Oodatud on koolieelsete laste vanemad. Kaasa palume võtta tahvelarvuti või nutitelefon.
Koolitaja on Airi Aavik (haridustehnoloog)
12. oktoobril kell 15
ID-kaardi kasutamine: nutikad nõksud ja nipid.
Kaasa ID-kaart ja paroolid.
Koolitaja Marek Seil (IT-juht, koolitaja)
13. oktoobril kell 17
Avasta nutitelefonide rakendused ja nende kasutamine.
Kaasa palume võtta nutitelefon.
Koolitaja Airi Aavik (haridustehnoloog)
Info ja registreerimine tel 666 1745 või koolitused@hkhk.edu.ee. TÕNi raames toimuvad lühikoolitused (2 akad tundi) on TASUTA!
Ingrit Kera


title: Pärnakad viivad Lihula 21. sajandisse

maintext:
Pärnakad viivad Lihula 21. sajandisse
Urmas Lauri
Lihula ja Hanila saavad ülikiire internetiühenduse. Foto: Urmas Lauri
Lihula ja Hanila majapidamised saavad Pärnumaaga liitudes ülikiire interneti püsiühenduse, teised Läänemaa vallad peavad seda luksust vesise suuga pealt vaatama.
Noarootsi vallas jookseb kiire interneti baasvõrgu kaabel Villa Hansoni aia tagant läbi. Kui majaperemees Erik Hanson soovis teada, kui palju ta peaks oma majapidamise võrguga ühendamise eest maksma, sai ta Telialt vastuse, et esialgsel hinnangul läheks selleks vähemalt 5000 eurot, samuti tuleks tal maksta projekti koostamise eest.
Pärnumaal on aga käivitatud DigiTee projekt, mille eesmärk on pakkuda kõigile soovijaile ülikiiret internetti. Projektis osalevad kõik Pärnumaa vallad, samuti kaks Lõuna-Läänemaa valda – Lihula ja Hanila vald ühinevad Koonga ja Varbla vallaga uueks, Lääneranna vallaks. Kiire interneti edendamine on ühinemislepingusse kirja pandud.
„See on ühinemislepingu üks peamisi punkte,” märkis Hanila vallavanem Arno Peksar.
Võrgu rajamise hind sõltub sellest, kui palju on liitujaid.
Loe täispikka lugu 15. oktoobri paberlehest.


maintext:
Tulevikus saab pangakontot avada ilma kontorisse minemata
Rahandusminister Sven Sester allkirjastas määruse, mis lubab pankadel avada nii Eesti elanikele kui ka e-residentidele arvelduskonto kontorisse minemata.
„Teeme kõigile – sealhulgas e-residentidele – pangakonto avamise lihtsamaks ja kiiremaks,“ ütles rahandusminister Sven Sester. „Tahame teha elu mugavamaks, aga ühtlasi säilitada finantssektoris vajaliku turvalisuse. Juba mõnda aega on olemas infotehnoloogilised lahendused, mille abil saab inimese tuvastada distantsilt. On igati mõistlik võimaldada seda kasutada ka pangakontode avamisel.“
Turuosalistel avaneb võimalus pakkuda e-residentidele uusi ja senisest mugavamaid teenuseid. „Kahtlemata aitavad e-residendid edaspidi Eestisse tuua rohkem investeeringuid ja töökohti,“ lisas Sester. “Soovin tänada asjaliku koostöö eest turuosalisi, kes aitasid välja töötada võimalikult tänapäevased ja turvalised põhimõtted.“
Määrus kehtestab normid, mis täpsustavad tänavu juunis riigikogus vastu võetud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muudatusi. Muudatuste järgi on sätestatud tingimuste täitmisel isikusamasuse tuvastamise infotehnoloogiliste vahenditega samaväärne kui tuvastamine isiku või tema esindajaga samas kohas viibides.
Infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise nõuded, mille määrus ette näeb, aitavad kaasa ühtse standardi rakendamisele kõikidele teenusepakkujatele. Standardite kehtima hakkamisel on finantsasutusel või pangal võimalik tuvastada isikusamasus, ilma et peaks viibima isiku või tema esindajaga samas kohas. Selleks tuleb kasutada IT-vahendeid, mis võimaldavad protseduuri salvestada ja seda taasesitada. Muudatused tekitavad turul olukorra, milles uus tuvastamise ja kontrollimise režiim on ennetav meede ja hoiab eemal võimalikke kuritarvitajaid.
Isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks võib edaspidi kasutada reaalajas videosilda, mis võimaldab inimese näokujutise võrdlemist isikut tõendava dokumendi ning politsei- ja piirivalveameti andmetega. Samuti tehakse videosilla vahendusel inimesega intervjuu, mis aitab kindlaks teha kliendi riskiprofiili: hinnata tema tausta, rahaliste vahendite päritolu ning ärisuhte loomise eesmärki. Kogu protsess salvestatakse ja salvestis säilitatakse.
Varasema regulatsiooni järgi tuli tehingus osalevad või teenust kasutavad inimesed tuvastada, viibides inimese või tema esindajaga samas kohas. Uus juriidiline ja infotehnoloogiline lahendus on näiteks ärisuhte jälgimise puhul isegi tugevam meede kui inimese või tema esindajaga samas kohas viibimine.
Mõistagi jääb pangale endiselt õigus tuvastada isik inimesega samas kohas viibides. Teenusepakkuja langetada jääb otsus, kas ta soovib infotehnoloogilisi vahendeid kasutades klientidele kontosid avada või tehinguid teha. Teenus on mõeldud kõigile, kellel on Eesti ID-kaart, digi-ID või e-residendi kaart.
Rahandusministri määrus “Infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise tehnilised nõuded ja kord” jõustub 31. oktoobril ja selle tekst ilmub Riigi Teatajas 28. oktoobril.


maintext:
Mures majaelanikud kutsusid vaikseks jäänud naabrile päästjad
Tarmo Õuemaa
Foto erakogu
Täna pärast 21.30 sõitsid päästekomando, kiirabi ja politsei Uuemõisa Haudejaama teele kortermaja juurde, kus majalanikud kahtlustasid, et ühe naabriga võib olla juhtunud õnnetus. Päästjad tegid majja kontrollkäigu ja lahkusid.
Naabrid olid mures, et inimesega on võib-olla midagi juhtunud, sest mitu päeva ei ole ta endast andnud elumärki, aga tuli välja, et kõik on korras, ütles päästetööde juht Lääne Elule.


maintext:
Maanteeamet muutis meelt: luuakse ühtne eksamikeskus ja sõidueksameid võetakse vastu maakonnakeskustes
Toimetanud Urmas Lauri
Pärast suviseid kohtumisi kohalike omavalitsuste esindajate ja ettevõtjatega otsustas Maanteeamet oma reformikavva viia sisse muudatused. Uuendatud reformikava tulemusena luuakse Eestile ühtne eksamikeskus, mis hakkab järgmisel aastal vastu võtma eksameid maakonnakeskustes, eksamineerijad teevad selleks väljasõite.
Maanteeameti teenindusbürood jätkavad kõigis maakonnakeskustes klientide teenindamist, kokku 17 esinduses. Ühtegi esindust sulgeda ei ole plaanis, küll vähendatakse kaheksas büroos lahtiolekuaegu. Maanteeametil on teenindusbürood Haapsalus, Jõgeval, Jõhvis. Kuressaares, Kärdlas, Narvas, Paides, Põlvas, Pärnus, Rakveres, Raplas, Sauel, Tallinnas, Tartus, Valgas, Viljandis ja Võrus. Kolmel päeval nädalas hakkavad avatud olema Põlva, Valga, Jõgeva, Haapsalu, Kuressaare, Kärdla, Rapla ja Paide bürood.
„Eksamineerimisel korruptsiooniriskide ennetamiseks ja sõidueksamite järjekorra lühendamiseks vajalik eksamikeskus on tänaseks ka komplekteeritud ja alustab üle-Eestiliselt tsentraalse juhtimise all eksamite vastuvõtmist uuest aastast,“ selgitab maanteeameti peadirektor Priit Sauk, „Liiklusohutuse parandamise eesmärgil planeeritud eksamineerimise koondumine üksnes suurematesse linnadesse tegi paljudele muret. Usun, et saame liiklusohutuse eesmärgid täita ka nii, kui vaatame üle sõiduoskuse nõuded. Noor juht peab oskama korralikult sõita nii linnas kui maanteel. See oli ka üks idee, mida aruteludes meile pakuti. Kõik mõistavad vajadust konkreetseid samme ette võtta selleks, et liikluses toimuks vähem õnnetusi ja raskeid õnnetusi üldse ei juhtuks. Kahjuks on neid veel liiga palju“.
Riiklike sõidueksamite läbiviimisel maakonnakeskustes soovib amet eelistada eelkõige kohalikku autokooli lõpetajat, et vältida eksamiturismi ja anda esimese eksami sooritamise võimalus oma kodukohas.
„Ühe muudatusena võiks sisse viia, et sõidueksami saab ka tulevikus teha kodulinnas, korduseksamid võivad juba 2017. aasta jooksul kolida suuremasse eksamikeskusesse. Selline eksamipraktika idee leidis aruteludel positiivset vastukaja ka omavalitsuste ja autokoolide esindajate poolt. Täna kukub halva ettevalmistuse tõttu eksamineeritavatest üle 50% sõidueksamil läbi. See tähendab, et õppija motivatsioon autokooli tulles peab muutuma, aga ka autokoolide kvaliteet õpetamisel peab olema märkimisväärselt teine. Kvaliteetne õpe säästab elusid, sest liikluses oleme kõik koos,“ selgitab Sauk.
Maanteeameti sellel kevadel arutlusele toodud reformikava oli suunatud kolme suurema eesmärgi saavutamisele – e-teenuste kasutamise suurenemine, korruptsioonijuhtumite lõpetamine ning juhiloa saamisel noorte juhtide oskuste taseme tõus maanteel ja linnaliikluses.
„Eesti inimesed eelistavad kasutada toiminguteks e-kanalit, üle 50% teenustest teostatakse Maanteeameti e-teeninduses. Büroode kasutatavus on langevas trendis, eelmisel aastal oli 15 – 20% vähem füüsilisi külastusi. E-teenindus on ööpäevaringselt kättesaadav ja Eesti inimestele mugavaim viis oma asju ajada, seda tuleb edasi arendada. Korruptsiooniriski vähendamisel asutab Maanteeamet ühtse eksamikeskuse, et oleks tagatud eksami tegemise anonüümsuse põhimõte. Nii ei tea eksamineerija, kelle eksamit ta vastu võtab ja saab vältida kokkuleppega eksamite läbimist, mis on hilisemalt liiklusohuks kõikidele liiklejatele. Ühtne eksamikeskus hakkab korraldama eksamite vastuvõtmist ka maakonnakeskustes, nii teooria kui sõidueksamite osas. Et liiklusohutuse eesmärke saavutada, on mõistlik tulevikus ka eksamite sisunõuded üle vaadata, meie kõigiga koos liikluses osaleja peab hakkama saama nii maanteel kui linnaliikluses, selle põhimõtte vastu ei saa keegi olla,“ sõnas Priit Sauk.


authors:
Lääne Elu
Andres Ammas

title: Andres Ammas: imiteerimise eelarve

maintext:
Andres Ammas: imiteerimise eelarve
Andres Ammas
Andres Ammas. Foto arhiiv
Olemegi nüüd riigina aasta otsa tegutsenud ja võime ühelt poolt rõõmustada, et hing on sisse jäänud. Teiselt poolt on valitsus aasta kallist aega ära raisanud, julgemata otsustavamaid samme astuda. Ära on narritud see aasta, nagu rätsepmeister Kiir narris ära linakaupmees Aaberkuke kalli antsuhtiriide!
Mis vaatab meile vastu tuleva aasta eelarve eelnõust? Alustan positiivsest. Presidendikandidaat Kersti Kaljulaid kordas Vabaerakonna fraktsiooniga kohtudes üht oma kreedot: nõrgemad eelkõige. Õige, nii peabki. Mis siis, et eelarvet lugedes tekib küsimus, kas peaminister on ikka veel Taavi Rõivas või juba Jevgeni Ossinovski. Tore, et see eelarve ei unusta nõrgemaid. Kõigis heades kavatsustes jäädakse aga poolele teele, ei tehta isegi poolt rehkendust, tehakse veerand või veelgi vähem.
Tulumaksuvaba miinimum tõuseb ainult 10 eurot kuus, sotsiaalmaks väheneb ainult pool protsenti. Õpetajate, kultuuritöötajate, siseturvalisuse töötajate, sotsiaalhoolekande töötajate palgakasv jääb ikkagi alla palgakasvule erasektoris.
Aktsiisid tõusevad ometi julmalt: diislikütuse aktsiis 10, bensiiniaktsiis 10, tubakaaktsiis 8, alkoholiaktsiis 10, maagaasi aktsiis 20 protsenti. Majutusteenuste käibemaks tõuseb 9-lt 14 protsendile.
Eesti maksumaksjate liit on juhtinud tähelepanu, et valitsuse plaan jätkata järskude aktsiisitõusudega ei ole jätkusuutlik. Kiired aktsiisitõusud on juba toonud kaasa piirikaubanduse ja salakaubanduse kasvu. Minnes Lätti alkoholi ostma, ostetakse kaasa ka sigarette ja tangitakse kütust ning ega lõpuks leibki ostmata jää. Valitsus on seni opositsiooni märkused sel teemal pareerinud argumendiga: aga maksuraha ju laekub aktsiisidest hästi, isegi rohkem, kui planeeritud. Majandusele antav negatiivne impulss aga võib pikemas perspektiivis minna kallimaks kui lühiajaline tulu.
Valitsus on ise võtnud endale kohustuse analüüsida aktsiisitõusude mõjusid ning vajadusel kaaluda, milliseid samme astuda. Kui suureks peab paisuma salaturg, kui paljud Läti piiri ääres asuvad Eesti kauplused peavad uksed sulgema, et valitsus hindaks olusid analüüsi vääriliseks? Kuulake ometi ettevõtjaid ja maksumaksjate liitu ning tõmmake aktsiisikiirendusele pidurit!
Eelarve maht kasvab märkimisväärselt. Et see võiks juhtuda taastunud majanduskasvu arvel, ei julge valitsus seekord väga kuulutada. Meie majanduskasv on ammu kinni jäänud ja varsti oleme päris liliputid. Nüüd loodetakse võtta riigiettevõtetest tublisti dividende. Ometi sööb saamatus parvlaevaühenduse korraldamisel iga päev Tallinna Sadama varusid. Eesti Energia pole jõudnud veel varasemate ekslike otsuste mürgiseid vilju ära seedida. Eesti Raudtee pole ammu enam mitte tuluallikas, vaid neelab riigi raha juba tänavusest lisaeelarvest.
Vabaerakonna arvates võiks valitsus läheneva ettevõtjate päeva eel võtta ettevõtjaid palju rohkem kuulda. Laps arvab, et raha tuleb kapist või seina seest. Meil on ka parlamendis jõude, kes ütlevad, et küll saab valimislubaduste täitmiseks vajaliku raha riigieelarvest. Aga kust raha eelarvesse saab, kipume unustama. Ettevõtlus on see, mis raha eelarvesse toob.
Tervikuna näeb 2017. a eelarve eelnõu välja nagu puuslik, kes vaatab korraga kõigisse ilmakaartesse. Valitsuserakondade ja ministrite valimislubaduste täitmist on õnnestunud eelarvesse kirjutada nii rohkesti, et valitsuskabinetis õieti väitlust ei tekkinudki. Valitsusjuht räägib küll prioriteetidest, ent eelarvest on näha vaid soov võimalikult paljudele meeldida.
Peaminister rääkis eelmisel kolmapäeval riigikogu ees, mida kõike selles eelarves on. Oluline on aga ka tähele panna, mida selles ei ole. Ei ole lahendust tervishoiu puuduliku rahastamise probleemile – järelikult kavatsetakse lihtsalt haigekassa reserv pintslisse pista. Teadusarendustegevuse rahastamise kasvu peab luubiga vaatama. Kust peaks majanduskasv tulema, kui haridus ja teadus pole eelarve prioriteedid? Selle valdkonna rahastamine peab olema praegusel juhul majanduskasvu tagamiseks absoluutne prioriteet, kui tahetakse Eestit ikka tegelikult arendada. Tasub lugeda näiteks Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni sõnavõtte, milles ta osutab, et odaval tööjõul põhinev tööstus surutakse Eestist välja nagunii. Sisejulgeolek on kaitsekulutuste kõrval endiselt vaese sugulase rollis. Ometi on selge, et ammu on aeg rääkida prioriteedina julgeolekust tervikuna, mitte ainult olla rahul, et kaitse-eelarve on piisavalt mahukas.
Kokkuvõttes: see on näivuse, imiteerimise eelarve. Imiteeritakse arengut, ühiskonna edasiviimist. Imiteeritakse ettevõtluskeskkonna parandamist – tegelikult ei tunneta ettevõtjad sotsiaalmaksu pisikesest langetamisest tulenevat võitu, aga eelarvesse tekib pirakas auk. Imiteeritakse sotsiaalse heaolu suurendamist, külvates lennukiga raha ja eristamata vähem kaitstud elanike rühmi, kes eeskätt toetust vajaksid.
Eelarve on nüüd trummipõrina ja fanfaarihelide saatel riigikogule üle antud ja algab tõsine töö, et sellest eelnõust asja saaks. Vabaerakonna fraktsioon tööd ei karda. Peaasi, et koalitsioon enne arutelu endi ja opositsiooni vahele jälle müüri ei ehita.
Vabaerakondlase Andres Ammase 28. septembril riigikogus eelarve üleandmisel peetud kõne põhjal


maintext:
Kõmsi traaditootja tõusis Läänemaa ettevõtete edetabelis esimeseks
Urmas Lauri
Mardo Leiumaa. Foto: Urmas Lauri
Läänemaa ettevõtete edetabeli esikümnes toimus aastaga põhjalik uuenduskuur. Ükski Äripäeva koostatud Läänemaa ettevõtjate edetabeli esikolmikusse jõudnud ettevõttest polnud mulluses esikümnes.
Pingereas on esikohal Kõmsil tegutsev metallitööstus K.Met AS. Teisel kohal on finantsvahendusega tegelev Koduliising OÜ ja kolmandal Lihula vaibatootja Narma OÜ.
Eelmise aasta esikümnest on Läänemaa edetabelis alles vaid kaks ettevõtet – kuuendal kohal Mullo Transport ja üheksandal Festium Grupp OÜ. Mullune liider Kutseliste kalurite ühistu taandus 95. kohale, sest aastaga kahanes käive tervelt 56 protsenti.
Mardo Leiumaa juhitav Kõmsi traaditööstus K.Met on aastaga tõusnud 39. kohalt esimeseks. Kui küsida Mardo Leiumaalt kehva spordireporteri kombel: „Mis tunne on?”, vastab Läänemaa edukaima ettevõtte juht, et tunne on alati hea, kui oled mingi võistluse võitnud.
Pingereastamise kohta arvab Leiumaa, et ettevõtted on ju erinevad ja kas neid saabki omavahel võrrelda.
Esikohal pole K.Met edetabelis veel olnud. „Oleme korra olnud kuuendad, üldiselt keskmised,” nentis Leiumaa. Leiumaa ütles tundvat heameelt hoopis selle üle, et Läänemaa edukate ettevõtete edetabelist leiab Lõuna-Läänemaa ettevõtjaid.
Loe Läänemaa edukaimast ettevõttest ja Mardo Leiumaast pikemalt laupäeva, 29. oktoobri Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Kalle Muuli
Riigikogu Liige

title: Kalle Muuli: lõpp hea, kõik hea?

maintext:
Kalle Muuli: lõpp hea, kõik hea?
Kalle Muuli, riigikogu liige, IRL
Ehkki presidendivalimised lõppesid esmaspäeval hästi, oli kaotajaid rohkem kui kunagi varem.
Kaotas Reformierakond, kellel oli kaks kõige populaarsemat kandidaati, kuid kumbki neist ei saanud presidendiks. Esimest korda erakonna ajaloos pöörasid rivaalitsevad leerid omavahel avalikult tülli ja mõned saadikud panid erakonna esimehe Taavi Rõivase piinlikku seisu, kui andsid Eiki Nestorile ja Siim Kallasele toetusallkirja, kuid murdsid siis sõna ja jätsid nende poolt hääletamata.
Kaotas ka EKRE, kelle esimees Mart Helme sai valimiskogus kõigest 16 häält, neistki üks tema enda ja teine tema poja hääl. See on läbi aegade kõige kehvem tulemus presidendivalimistel. Veelgi suurem kaotus EKRE-le oli, et esimest korda nägid valijad, milliste tuulelippudena käituvad erakonna juhid siis, kui neil tuleb valitsuse kirumise ja kritiseerimise asemel hakata ise otsuseid langetama. Valimiskampaania hakul avaldasid nad poolehoidu Allar Jõksile, aga riigikogus hääletasid hoopis keskerakondlase Mailis Repsi poolt, kelle allkiri on koostöölepingul, mille on Keskerakond sõlminud Putini parteiga Ühtne Venemaa.
Pärast valimiskogu lubas EKRE esimees hääli Jüri Luigele, aga riigikogu vanematekogus pani ta Luige kandidatuurile hoopis veto. Lõpuks olid EKRE saadikud valmis toetama Kersti Kaljulaidi, kuid muutsid siis uuesti meelt ja lasksid valimiskasti taas tühjad sedelid.
Palju paremini ei läinud ka sotsidel, kes toetasid riigikogus üht ja valimiskogus hoopis teist Reformierakonna kandidaati, aga pidid lõpuks ikkagi valima presidendiks Isamaaliitu kuulunud inimese.
Välisminister Marina Kaljuranna töökaotus ja läbipõrumine valimiskogus on kõige selle kõrval juba lausa pisiasi.
Mingis mõttes kaotasid ju kõik valimiskogus üles seatud kandidaadid, sest keegi neist ei pääsenud Kadriorgu. Kindel võitja seevastu oli Eesti riik, kes sai endale värske pilguga ja selge sõnaga presidendi.
Kersti Kaljulaiule võib igasuguseid puudusi välja mõelda (rahvale tundmatu, ei osalenud valimiskampaanias jms), aga tema eeldused riigi moraalseks majakaks saada on silmatorkavalt head.
Võitis ka demokraatia, sest Reformierakonna võim ei laienenud Kadriorgu. Tavapärane poliittehnoloogia ei toonud enam edu. Trikid, millega püüti teisi erakondi panna valima üht kahest Reformierakonna kandidaadist, ei läinud läbi. Suur teene selles oli vandeadvokaat Allar Jõksil, kes IRLi ja Vabaerakonna ühiskandidaadina pakkus poliitikuile tõsist konkurentsi ja sai valimiskogu esimeses voorus ajakirjanike üllatuseks kõige rohkem hääli.
Eksiteel on kindlasti need, kes hädaldavad, et Kaljulaid valiti presidendiks ebademokraatlikult, sest ta oli ainus kandidaat. Demokraatia ei tähenda mitte kandidaatide arvu, vaid võrdseid võimalusi. Praegusel juhul siis kõigi võrdset võimalust kandideerida presidendiks. Kas ja kui palju seda võimalust kasutatakse, on hoopis iseasi. Täiesti kohatu on siin võrdlus okupatsiooniajaga, kus ühe ja ainsa kandidaadi nimetas üks ja ainus partei ning kellelgi teisel polnud võimalik kandideerida.
Aga ka siis, kui valimiste demokraatlikkust hinnata nii formaalse ja absurdse mõõdupuuga nagu kandidaatide arv, olid need ikkagi kõige demokraatlikumad presidendivalimised, mis Eestis iial olnud. Eiki Nestor, Siim Kallas, Allar Jõks, Mailis Reps, Mart Helme, Marina Kaljurand, Kersti Kaljulaid – mitte üks, vaid kokku seitse ametlikku kandidaati.
Kaljulaidi võidu kaalu ei vähenda see, et kõik teised loobusid lõpuks ja kuuendas voorus julges ainult tema üksi kandideerida. Nii suurt toetust – 81 häält vähemalt viie erakonna saadikuilt – pole varem olnud ühelgi presidendil riigikogus.
Niisiis – lõpp hea, kõik hea?
Päris nõnda siiski öelda ei saa. Hädakisa, justkui oleks Eestis mingi kriis– liiatigi veel põhiseaduslik kriis –, on leebelt öeldes tugevasti liialdatud, kuid presidendi valimise seadus on ilmselgelt kehv ja tuleb korda teha. Samuti tuleb muuta presidendi ametihüve seadust ja kaotada presidendi abikaasale ette nähtud põhjendamatud hüved, aga mõistagi alates järgmisest, 2021. aastal valitavast presidendist, mitte tagantjärele.


maintext:
Hiiumaa liinil võib laevaliikus peagi täielikult seiskuda (3)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Ka Harilaid ei saa enam Hiiumaa ja mandri vahel sõita. Arhiiv
On oht, et Hiiumaa liinil seiskub laevaliiklus peagi täielikult – merevesi on taas langenud alla kriitilise taseme ning tuul on niivõrd tugevnenud, et ka parvlaev Harilaid ei saa sõita, teatas Tallinna Sadama pressiesindaja Sirle Arro.
“Palume reisijatel võimalusel sadamasse ootama mitte tulla,” lisas ta.
Piletid saab tagastada lehel www.praamid.ee Abiks reisijale -> Pileti muutmine ja tagastamine. Ilmaolude tõttu ära jäänud reiside puhul tagastustasu ei võeta.
“Laevade kaptenid teevad jooksvalt otsuseid selle kohta, kas ilm lubab liinile minna või mitte. Niipea, kui laevaliiklus on võimalik, kohe ka laevaliiklus taastub. Palume jälgida operatiivset infot praamid.ee kodulehel ja Facebookis,” ütles pressiesindaja.


maintext:
Pärnumaa ja Lõuna-Läänemaa plaanitakse fiiberoptilise võrguga ühendada
Valguskaabli paigaldamine Noarootsi vallas. Foto: Urmas Lauri
Samal ajal, kui pea kogu Eesti vaidleb tuliselt maa kiire internetiga katmise osas, on hakkajad pärnumaalased otsustanud asja päriselt teoks teha. Nimelt on nad käima lükanud projekti Digitee, millel on julge eesmärk: kõigi Pärnumaa elanikeni valguskaabliga internetiühenduse toomine, kirjutatakse Geeniuses.
“Mujal Eestis nii mastaapset asja ei tehta,” möönab projekti juht Valdor Telve. Üle-Eestilist baasvõrku ehitav Eesti Lairiba Arenduse sihtasutus (ELASA) ja ka suured telekomioperaatorid nagu Telia on öelnud, et kodudesse kiire internetiühenduse toomiseks peaks kogukonnad ise initsiatiivi võtma ja organiseeruma. Täpselt seda Pärnumaal tehaksegi, aga mitte küla või valla kaupa, vaid terve maakonnaga. “Meie idee oli võtta vastu väljakutse, teha asja suuremalt ja saada mastaabiefekt,” seletab Telve.
Pärnumaalastele ülikiire internetiühenduse toomise taga on kolme asutuse, Pärnu maavalitsuse, Pärnumaa omavalitsuste liidu ja Pärnumaa ettevõtlus- ja arenduskeskuse ühisprojekt Digitee. Telve sõnul on praegu pooleli ettevalmistav etapp ja aasta lõpuks tahetakse veebiküsitlusega kokku koguda kõigi elanike huvi, kes ülikiirest internetiühendusest huvitatud on.
Digitee projektis osalevad ka Lihula ja Hanila vald Läänemaalt.


maintext:
Kaitsjad nõudsid Nurme vabriku kohtuistungi kinniseks kuulutamist (1)
Kristjan Kosk
Kohtunik Piia Jaaksoo. Foto: Arvo Tarmula
Eelistungil Haapsalu kohtumajas neljapäeval nõudsid Nurme vabriku omaniku Stanislav Podžuki advokaat Aadu Luberg ja samuti kohtu alla antud Olga Tihhina advokaat Kersti Kägi kohtupidamise kinniseks kuulutamist.
Peale nende on kohtu alla antud ka Nurme Vabrik OÜ ja praeguseks likvideeritud ettevõtte PVMP-Ex juhatuse liige Alari Engman ning veel kolm tekstiiliärimeest Valeri Raja, Igor Štšerban ja Aleksander Piel. Tihhina on ettevõtte Polar Tekstiil juhatuse liige, mis tegutseb Nurme vabriku ruumides, sama ettevõtte juhatuse liige on ka Podžuk.
Prokuratuur süüdistab kõiki neid maksukelmuses, rahapesus ja kuritegeliku ühenduse loomises ning sellesse kuulumises. Lääne ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Annely Erm ütles, et maksu- ja tolliameti uurimisosakonna Lääne talitus alustas kriminaalmenetlust 2013. aasta veebruaris selle kohta, et OÜ PVMP-Ex maksu- ja käibedeklaratsioonides on esitatud tahtlikult valeandmeid, et saada rohkem raha riigilt tagasi. Süüdistuse kohaselt tehti ka mitmesuguseid fiktiivseid tehinguid.
Kriminaalasjas on riik esitanud kõigi süüdistatavate vastu tsiviilhagi 3,5 miljonit eurot.
Süüdistatud neljapäeval kohtusse ei ilmunud. Kaitsjad põhjendasid istungi kinniseks kuulutamise taotlust sellega, et kohtupidamisel tuleb menetleda Podžuki ja Tihhina delikaatseid terviseandmeid. Luberg ütles kohtule, et ta ei soovi, et tema kliendi terviseandmed saaksid avalikuks.
Luberg selgitas kohtule teistki asjaolu, miks tuleks kohtupidamine kinniseks kuulutada. Ta rääkis, et info jagamist meediale tuleb piirata, sest juba enne kohtupidamise algust ilmunud artiklis olevat Podžukist kirjutatud kui süüdi olevast isikust. Mis artiklit ta konkreetselt silmas pidas, advokaat ei täpsustanud.
Prokurör Indrek Kalda ei nõustunud istungi kinniseks kuulutamise taotlusega. Kalda ei nõustunud ka väitega, nagu oleks kellelegi meedia liiga teinud. „Meediakajastus ei võrdu süüdimõistmisega,” ütles Kalda kohtule. Kohus kuulutas kinniseks osa, kus tulevad arutlusele süüdistatute terviseandmed. Muus asjas jäi istung avalikuks.
Kohtupidamine algab tuleva aasta 27. märtsil, sest Lubergil ei ole varem aega.


maintext:
Kaks pagulast on esitanud avalduse oma pereliikmete Eestisse toomiseks
BNS
Foto: Scanpix
Euroopa Liidu rändekava alusel Eestisse paigutatud inimest on kaks esitanud avaldused taasühinemiseks oma perekonnaga.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja ütles BNS-ile, et kui kaks avalduse esitanut on Eestisse saabunud EL-i rändekava alusel, siis sarnase avalduse on esitanud veel üheksa muul viisil Eestisse jõudnud rahvusvahelise kaitse saanud isikut.
Perekondade taasühendamise avaldus tähendab, et Eestis rahvusvahelise kaitse saanud inimene soovib Eestisse tuua ka oma perekonnaliikmed.
Politseile tänavu esitatud 11 avaldust puudutavad kokku 36 inimest.
Pressiesindaja sõnul on kaks taasühinemisavaldust saanud eitava vastuse ning üks avaldus on menetluses.
Seaduse kohaselt loetakse kaitse saanud perekonnaliikmeks abikaasa, nende vallalised ja alaealised lapsed, eestkostetavat vallalist ja alaealist last ning kaitse saanud või tema abikaasa ülalpidamisel olev vanem või vanavanem.
Tänavu on Eestis kaitse saanud kokku 144 inimest, neist 75 siseriiklikult ja 68 ümberpaigutamise ja ümberasustamise raames. Eesti on praeguseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 68 sõjapõgenikku. Neist neli on üksikud mehed.