description: Millegi kodanike jaoks tasuvabaks muutmine on üks kõige käegakatsutavamaid asju, mida poliitikud saavad teha. Seejuures tuleb aga tähele panna, et keegi peab tasuta bussireisid siiski kinni maksma. Käesoleval juhul oleks […]

title: JUHTKIRI:Bussid sõitma

maintext:
Millegi kodanike jaoks tasuvabaks muutmine on üks kõige käegakatsutavamaid asju, mida poliitikud saavad teha.
Seejuures tuleb aga tähele panna, et keegi peab tasuta bussireisid siiski kinni maksma. Käesoleval juhul oleks see maksja riik ehk teatud mõttes ikkagi riigieelarve täitjad, kes juba praegu maakonnasisesed bussisõidud valdavas osas kinni maksavad.
Paljud leiavad, et eelkõige tuleks siiski mõelda bussiliikluse tihendamise peale ja peavad tasuta pileti küsimust teisejärguliseks. Kui tihe see liiklus täpselt olema peaks, on aga keeruline öelda.
Ühest küljest pole mõtet tühje busse ringi loksutada. Teisalt jälle, kui bussid piisavalt tihedalt ei sõida, on reisijate huvi leige. Optimaalse lahenduse leidmine on seega küllaltki keeruline, kui mitte võimatu – ikka on keegi, kelle jaoks bussid sobival ajal ei sõida.
Seetõttu tuleks ehk selgelt defineerida, milleks maakonnasisest bussiliiklust vaja on ja eelkõige, kellele see mõeldud on. Üheaegselt kõigi sihtgruppide vajaduste rahuldamiseks tundub praegu bussiliine väheks jäävat.


description: Novembri lõpus oli Eestis töötuna registreeritud 27 809 inimest. Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 5350. Saare maakonnas oli läinud kuu lõpuks töötuna registreerituid ühtekokku 550. Vaid kuu varem oli […]

title: Töötute saarlaste arv kasvab mühinal

maintext:
Novembri lõpus oli Eestis töötuna registreeritud 27 809 inimest. Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 5350. Saare maakonnas oli läinud kuu lõpuks töötuna registreerituid ühtekokku 550. Vaid kuu varem oli neid 519, seega lisandus napi kuuga 31 töötut.
Kuressaares oli töötuna registreeritud 198 inimest, kuu varem oli linnas töötuid 189. Töötute arv kasvas ka Kihelkonnal, Leisis, Muhus, Mustjalas, Pihtlas, Salmel ja Torgus. Mainitud valdades oli end novembri lõpuks töötuna arvele võtnud 11, 35, 22, 10, 27, 24 ja 10 inimest.
Töötute arv jäi kuu varasemaga võrreldes samaks Orissaares, Pöidel, Ruhnus ja Valjalas. Orissaares oli töötuid 26, Pöidel 15, Ruhnus neli ja Valjalas 20.
Töötute arv kahanes Laimjalas ja Lääne-Saare vallas. Kui Laimjalas oli oktoobri lõpus 18 töötut, siis kuu aega hiljem oli töötuid 14. Lääne-Saare vallas oli töötuid eelmise kuu lõpus 134, kuu aega varem aga 137.
Kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest moodustasid novembri lõpus lihttöölised (22%), teenindus- ja müügitöötajad (17%) ning oskustöötajad ja käsitöölised (17%). Kõige suurema osakaalu töötukassa vahendatavatest töökohtadest moodustasid samal ajal teenindus- ja müügitöötajatele (24%), seadme- ja masinaoperaatoritele ja koostajatele (22%) ning oskustöötajatele ja käsitöölistele (19%) pakutavad töökohad.
Novembris sai töötukassa abiga tööle või alustas ettevõtlusega 2850 inimest. Töötukassa maksis novembris töötuskindlustushüvitist 10 262 inimesele. Keskmine täiskalendrikuu eest makstud hüvitis oli 433 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 3,8 miljoni euro. Ligikaudu 137 euro suurust töötutoetust sai novembris 7066 inimest.

fasttext_language: et


description: See on väide, mis kuidagi ei päde – vaata kust otsast tahes. Loomulikult on olemas ja see pole üldse mitte lapseliku uskumise ja naiivsuse küsimus. Väide päkapikkude mitteeksisteerimisest on tegelikult […]

title: JUHTKIRI: Päkapikke ei ole olemas!

maintext:
See on väide, mis kuidagi ei päde – vaata kust otsast tahes. Loomulikult on olemas ja see pole üldse mitte lapseliku uskumise ja naiivsuse küsimus. Väide päkapikkude mitteeksisteerimisest on tegelikult sama totter, kui kahtlemine jõuluvana olemasolus.
Nii päkapikkude kui ka jõuluvana tõelisust pole vaja isegi tõestada. Igal aastal ahju või kapi külge riputatavad sokid või aknalaual resideerivad sussid, kuhu hommikuks ilmuvad maiustused, ning jõuluõhtul kuuse alla nagu võluväel tekkiv kingikott kõnelevad ise enda eest. See on sama iseenesestmõistetav nagu päikesetõus või vee ringkäik looduses.
Kui miljardid inimesed kogu maailmas usuvad pilve peal elavasse halli habemega taati või suisa millessegi või kellessegi, kel puudub igasugune nägu ja kuju, siis ei ole võimalik väita, et päkapikke pole olemas. Ehk teisisõnu öeldes ja kodumaiseid poliitikavaatlejaid parafraseerides – kui päkapikke ei ole olemas, siis tuleb need välja mõelda. Vastasel juhul oleks elu normaalne tasakaal paigast ära ja aastaaegade harjumuspärane vaheldumine ammu lõppenud.


description: Pöide valla elanik Gerri Grünberg kirjutab, et on haldusreformi käiku Saaremaal jälginud passiivselt, aga aina kasvava ärevusega, sest kogu see värk tundub aina enam sarnanevat kuplialusele elule. Eelmisel aastal sattusin […]

title: Suur-Saaremaa ei aita. Tallinn riisub koore

maintext:
Pöide valla elanik Gerri Grünberg kirjutab, et on haldusreformi käiku Saaremaal jälginud passiivselt, aga aina kasvava ärevusega, sest kogu see värk tundub aina enam sarnanevat kuplialusele elule.
Eelmisel aastal sattusin lugema kaht minu jaoks silmapaistvat teksti: Lothar Treblow´ lühikuuldemängu “Kala” ja Archie Browni kapitaalset teost “Kommunismi tõus ja langus”.
Kuuldemäng kirjeldab inimkonda aastal 2972, mil see on Maa rikutud atmosfääri tõttu sunnitud aastasadu elama klaaskuplite all, kus kogu elu juhtimine on delegeeritud end ise programmeerivatele arvutitele, mida nimetatakse Võimuks. Kui Võimu teenindava ametniku juurde läheb teadlane, kes hingevärinal räägib, et ta nägi meres kala, ootab teda lõpuks “ennetähtaegne utiliseerimine”.
Archie Brown kirjeldab kommunistliku süsteemi tõusu ja langust, aga mina lugesin välja veel midagi, mis ei olegi omane ainult kommunismile, vaid võimule üldse: võimule saamiseks tallatakse jalge alla konkurendid ja võimupüramiidi tippu klammerdutakse küünte ja hammastega, tagudes samal ajal jalaga pähe konkurentidele ja peites reaalsust kajastavat informatsiooni.
Põhjalik ja aus analüüs
Kolmas, mille olemasolu tahan tunnustada, on Lembit Suvi 1997. aastal koostatud analüüs Eesti omavalitsuste võimekuse kohta. Silme ette kerkib selle kaanekujundus, kus selgelt näha, et omavalitsuste toimetulek ja võimekus sõltub eelkõige kaugusest Tallinnast. Kontrastid on aastatega läinud veelgi reljeefsemaks.
Olen haldusreformi käiku Saaremaal jälginud passiivselt, aga aina kasvava ärevusega, sest kogu see värk tundub aina enam sarnanevat kuplialusele elule. Ma ei ütle, et haldusreform kui niisugune on vale üldse, aga mulle peab tõestama, et just niimoodi, nagu praegu plaanitakse, on õige ja kasulik.
Mistahes reformi tehes peaks kõige enne olema tehtud olukorra põhjalik ja aus analüüs. Koos arvutustega. Praegu tuginetakse eelkõige OÜ Geomedia aastaid tagasi koostatud omavalitsuste võimekuse pingereale, milles vähemalt ühe pingeritta sättimise põhimõtte ma vaidlustaksin.
Kui olukorra analüüs tehtud, tuleb püstitada eesmärgid, võrrelda mitut varianti ja mõelda, kas need on reaalsed. Siinjuures oleks kasulik vaadata, mis on juhtunud nende valdadega, mis meil ühinenud, vaadata, mis juhtunud Lätis, kus kümmekond aastat tagasi samamoodi rahvast üle rulliti.
Alles siis, kui olukord analüüsitud ja eesmärgid valitud, saab reformiga alustada. Muidu ei ole reformist midagi head oodata. Ühte selge plaanita reformi olen ma juba näinud: eelmisel aastal täitus 25 aastat maareformi algusest. Halvasti läbimõeldud haldusreformi viljad on palju kibedamad: kaob piirkonna elanike otsustusõigus oma kodukoha asjadele kaasarääkimisel, kaovad kohanimed, süveneb võõrandumine (ehk on juba niru osavõtt arvamusküsitlustest selle tunnistuseks).
Et mitte jääda omaette irisejaks, püüdsin oma kahtlustele leida kinnitust inimestelt, kes on omavalitsuste ja nende ühinemiste teemaga süvitsi tegelenud. Kõigepealt OÜ Geomedia koostatud omavalitsuste pingerea seletuskiri “KOV võimekuse indeks 2014 lõppversioon”. Leheküljel 27 paikneb joonis 17, mis kujutab aastal 2005 ühinenud omavalitsuste arengu tulemusi: Eelnev näide annab alust väita, et kohalike omavalitsuste üksuste ühinemisprotsessi tulemustele on üheselt mõistetavat hinnangut keeruline anda. Osade indikaatorite muutus kohaliku omavalitsuse tasandil langeb kokku riigis toimuvate üldiste arengutega. Näiteks pole ükski 2005. aastal ühinenud omavalitsusüksus suutnud peatada rahvaarvu vähenemist. Kohaliku omavalitsuse finantsvaldkonna komponendis on järgupunktide liikumine olnud omavalitsuseti nii kasvavas kui kahanevas suunas.
See on üsna diplomaatiliselt öeldud. Kes diagrammi vaatab, näeb, et enamikus ühendvaldades on enamikud näitajad alla käinud.
Kaie Arm oma 2014. aastal koostatud magistritöös “Kohalike omavalitsuste ühinemise mõju ühinenud haldusüksuste arenguvõimele Lääne-Viru maakonna näitel” järeldab: Sellele analüüsile tuginedes võib väita, et 2005. aastal ühinenud kohalikud omavalitsused – Väike-Maarja, Tapa ja Tamsalu vallad, ei oma suuremat arenguvõimet võrreldes teiste Lääne-Virumaa omavalitsustega, kes ühinemist ette võtnud ei ole.
Suurusmaania juured
Nüüd teeme meie Suur-Saaremaad. Ehk on suurusmaania juured juba nõukaaegses Kaarma kolhoosis, mis oli tol ajal üks Eesti NSV suuremaid, kui mitte kõige suurem (vist 18 000 ha). Tol ajal oli majandi keskmine suurus 7000–8000 ha. Teise kursuse tudengina püüdsin arvuti abil analüüsida, kas ja kuidas sõltub majandi töötulemus tema suurusest. Sõltus küll, suurim polnud parim, aga silmapaistvalt hea oli Võru rajooni täiesti tundmatu Sõpruse kolhoos Suure-Munamäe külje alt. Pindalaga 2500 ha. Aruandes jäi see “anomaalia” kajastamata.
Väikemajandi efektiivsuse kuulutamine oleks käinud vastu tolleaegsele poliitikale: liitmine, liitmine. Aga enamik meie lahendusi ootavatest võrranditest pole liitmised, vaid väga paljude muutujatega, ning maksimumtulemus ei ole tavaliselt parim lahend.
Mida ma tahan öelda kokkuvõtteks? Suur-Saaremaa vald ei aita meid, sest Tallinn riisub koore inimeste ja raha näol. Ja riigi esindajad, kes peaksid looma eeldused Eesti tasakaalustatud arenguks, pole Lembit Suvi 1997. a aruande kaanepilti näinud ega lugenud tema hilisemat uuringut aastast 2001, milles ta ütleb: Kõigi omavalitsusüksuste toimetulekuvõimest enam kui kolmandik kuulub Harju, Lääne-Viru, Järva ja Rapla maakonna omavalitsusüksustele, kusjuures toimetulekuvõime langeb kaugenemisega pealinnast umbes kahe protsendi võrra 10 kilomeetri kohta.
Aga äkki nad ikkagi on lugenud ja teavad?


description: Salme põhikoolis valitseb pärast direktori ootamatut lahkumist peataolek, esimese ja teise korruse töötajad omavahel ei suhtle, õpilased muretsevad matemaatikatundide pärast, mitmed lapsevanemad plaanivad lapse linnakooli viia. “Alumine korrus absoluutselt ülemisega […]

title: Direktori ametist kangutamine tekitas kooli korrustevahelise lõhe

maintext:
Salme põhikoolis valitseb pärast direktori ootamatut lahkumist peataolek, esimese ja teise korruse töötajad omavahel ei suhtle, õpilased muretsevad matemaatikatundide pärast, mitmed lapsevanemad plaanivad lapse linnakooli viia.
“Alumine korrus absoluutselt ülemisega ei suhtle. Direktor pani viisakalt teate, et pakub viimast kohvi, istusime rõõmsalt koos, tänasime teda, aga [selle lahkumise] algatajad näole ei andnud,” rääkis eile Saarte Häälega vestelnud Salme põhikooli õpetaja, kes ei soovinud oma nime lehes avaldada.
Ka eile Kuressaares jõulude puhul peetud koosistumisele koolimaja alumise korruse rahvas ei tulnud.
Eile andis osa õpetajate nõudmisel ametist kõrvaldatud direktor Marika Pütsep juhtimise vallavanem Kalmer Poopuule üle, õppealajuhataja Marina Maasik direktori kohusetäitja koha vastuvõtmisest esialgu keeldus.
“Mõni kolleeg on mulle öelnud, et oleksime nõus, kui sina võtaksid kt koha, kuid praegu kahtlen, kas tahan seda suppi süüa,” oli Maasiku kommentaar eile Saarte Häälele.
Probleem matemaatikaga
Vallavanem Kalmer Poopuu sõnul toimub teisipäeval koolimajas tema osalusel õpetajate koosolek. Seal otsustakse, kuidas kooli juhtimisega edasi minna. Üks suuremaid probleeme on kohe uuel veerandil matemaatikatundidega, samuti on pooleli mitu projekti, mida on vedanud direktor Pütsep.
Mitmed lapsevanemad, kes lugesid Salmel toimunud mässust koolijuhi vastu eilsest Saarte Häälest, pöördusid õpetajate poole, uurides, mis saab matemaatikatundidest. Väidetavalt kaaluvad mõned vanemad lapse linnakooli panemist, sest kardavad, et keset kooliaastat Saaremaalt head matemaatikaõpetajat leida on väga keeruline.
“Koolitöö peab jätkuma, lapsed ei pea kannatama,” ütles Saarte Häälega suhelnud õpetaja. “Meie oleme valmis kooli nimel koostööd tegema, sõltub nüüd nendest, kuidas nad suudavad meile näkku vaadata ja koostööd teha,” viitas ta “alumisele korrusele”.
Saarte Hääle käsutuses on 8. detsembril vallavanem Kalmer Poopuule saadetud pöördumise tekst, millele andis allkirja seitse põhikooli töötajat (loe lisalugu).
Esmaspäeval kutsus Kalmer Poopuu direktor Marika Pütsepa oma jutule, luges pöördumise ette ja nõudis selgitusi. See valas omakorda õli tulle juurde, sest teisipäeval, enne plaanitud sisekoolitust tulid koolimajja Kalmer Poopuu ja volikogu esimees Andrus Raun eesmärgiga teha koolitöötajate anonüümne küsitlus. Poopuu ütles Saarte Häälele, et küsitluse kokkuvõte kallutas vastuseisu direktorile selgelt “punasesse”.
“Kuusteist õpetajat, kes küsitlusele vastasid, tunnistasid probleemi olemust,” sõnas Poopuu. Ta kinnitas taas, et Marika Pütsep on tugev administraator, kuid suhtlemisprobleeme on talle ette heidetud tihti varemgi. “Kui keegi heidab mulle ette, et ajastus oli vale, siis tegelikult mul midagi muud üle ei jäänud. Iga konflikt tuleb lahendada siis, kui ta tekib. Ei saa lõputult edasi lükata, et vaatame veel, vaatame veel.”
Nõue ametist vabastada
Teisipäevasest koolitusest Salme koolis midagi välja ei tulnud. Direktor nõudis oponentidelt selgitusi toonil, mis neile ilmselgelt ei meeldinud.
“Terve koosoleku vältel ründas direktor üksikuid töötajaid verbaalselt, alandavalt, valjuhäälselt, ebaviisakalt ja moonutades fakte, muutes töökeskkonna äärmiselt ebaturvaliseks. Ohustades otseselt töötajate emotsionaalset heaolu,” seisab kirjas.
Seepärast saadeti kolmapäeval vallavanemale uus kiri: “Nõuame koolipidajalt viivitamatut töökeskkonna tasakaalukaks ja ohutuks muutmist. Allakirjutanud ei ole edaspidi nõus Marika Pütsepaga koos töötama, tundes muret enda ja teiste kooli töötajate heaolu suhtes,” seisab seekordses, nelja allkirjaga pöördumises.
Vallajuhtidele sellest piisas, pärastlõunal kutsuti Marika Pütsep uuesti vallamajja ja seati valiku ette, kas kirjutab alla ise ametist lahkumisele poolte kokkuleppel või ta vabastatakse ametist. Marika Pütsep kirjutas lõpuks alla kokkuleppele, et tööleping lõpetatakse poolte kokkuleppel 17. detsembrist 2016.
Pöördumine
Pöördume Salme vallavalitsuse poole leidmaks lahendust koolis koolikollektiivi ja direktor Marika Pütsepa vahel tekkinud probleemidele.
Aastaid kestnud ja viimasel ajal süvenenud probleemid on:
direktori tihti alandav suhtlemisviis õpetajate ja õpilastega, lahendades olukordi sobimatult – positiivset töökeskkonda lõhkudes;
paljusid töid sunnitakse tegema kiirustades: käsil on mitu erinevat projekti korraga, millega kaasneb ühelt teemalt teisele hüppamine jõudmata asjasse süveneda, mis omakorda tekitab segadust ja järjepidevusetuse tunnet – panustamine käib rohkem välisele kuvandile kui sisule – õpetajate aega ja tööd ei väärtustata;
töötajail ei ole võimalik vastutada oma töövaldkonna eest – oma töötajaid peaks usaldama, pidev negatiivne sekkumine ja läbimõtlematud töökorraldused pärsivad motivatsiooni tööd teha;
arenguvestlused mõnede töötajatega on olnud alandavad ja süüdistavad;
vestlused direktoriga on muutunud mõttetuks – oma probleemidega direktori poole üksinda pöörduda ei saa, sest ei või iial teada, kuidas vestlus hiljem teistele ette kantakse;
ühiskoosolekud on muutunud õpetajatele stressirohketeks – õpetajate arvamusi ei võeta kuulda ning sageli kõneleb direktor ainuisikuliselt juhtkonna eest;
lastevanemate kommenteerimine, sh kogu kollektiivi ees, eelarvamuslik suhtumine otsuste tegemisel ja hinnangute andmisel;
koolidemokraatia lõhkumine, sh õpilasesinduse rolli alavääristamine;
direktori autoritaarne juhtimisstiil ei soosi diskussiooni ja koostööd.
Arvestades probleemi delikaatsust, ootame lahendit, mis ei kahjustaks kooli mainet.
8. detsembril 2016 Salmel
Kiri on avalik teave
Salme valla dokumendiregistris õpetajate pöördumisi ei registreeritud, sest autorid palusid, arvestades probleemi delikaatsust, koolipidajalt lahendit, mis ei kahjustaks kooli mainet. Nii põhjendas neljapäeval Saarte Häälele Kalmer Poopuu.
Samuti palus ta kolmapäeval kohtumisel Marika Pütsepaga lahkumise põhjustest avalikkusele mitte rääkida. Sellest tänaseks endine koolijuht neljapäeval Saarte Häälega suheldes ka keeldus.
Saarte Hääl sai kirjad oma käsutusse teabenõude abil. Andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõuniku Maire Iro sõnul peaks kooliõpetajate pöördumine olema dokumendiregistrisse kantud.
“Seda, kas dokument sisaldab ka juurdepääsupiiranguga teavet või peaks olema avalikult kättesaadav, ei saa täpsemaid detaile teadmata hinnata,” selgitas ta Saarte Häälele.


description: Saarte Hääl avaldab kaks pöördumist, mille saatsid Salme kooli õpetajad vallavanem Kalmer Poopuule 8. ja 13. detsembril. Salme valla dokumendiregistris õpetajate pöördumisi ei registreeritud, sest autorid palusid, arvestades probleemi delikaatsust, […]

title: PÖÖRDUMISED, mis viisid koolijuhilt ameti

maintext:
Saarte Hääl avaldab kaks pöördumist, mille saatsid Salme kooli õpetajad vallavanem Kalmer Poopuule 8. ja 13. detsembril.
Salme valla dokumendiregistris õpetajate pöördumisi ei registreeritud, sest autorid palusid, arvestades probleemi delikaatsust, koolipidajalt lahendit, mis ei kahjustaks kooli mainet. Nii põhjendas neljapäeval Saarte Häälele Kalmer Poopuu.
Samuti palus ta kolmapäeval kohtumisel Marika Pütsepaga lahkumise põhjustest avalikkusele mitte rääkida. Sellest tänaseks endine koolijuht neljapäeval Saarte Häälega suheldes ka keeldus.
Saarte Hääl sai kirjad oma käsutusse teabenõude abil. Andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõuniku Maire Iro sõnul peaks kooliõpetajate pöördumine olema dokumendiregistrisse kantud.
“Seda, kas dokument sisaldab ka juurdepääsupiiranguga teavet või peaks olema avalikult kättesaadav, ei saa täpsemaid detaile teadmata hinnata,” selgitas ta Saarte Häälele.
Pöördumine
Pöördume Salme Vallavalitsuse poole leidmaks lahendust koolis koolikollektiivi ja direktor Marika Pütsepa vahel tekkinud probleemidele.
Aastaid kestnud ja viimasel ajal süvenenud probleemid on:
• direktori tihti alandav suhtlemisviis õpetajate ja õpilastega, lahendades olukordi sobimatult – positiivset töökeskkonda lõhkudes;
• paljusid töid sunnitakse tegema kiirustades: käsil on mitu erinevat projekti korraga, millega kaasneb ühelt teemalt teisele hüppamine jõudmata asjasse süveneda, mis omakorda tekitab segadust ja järjepidevusetuse tunnet – panustamine käib rohkem välisele kuvandile kui sisule – õpetajate aegaja tööd ei väärtustata;
• töötajail ei ole võimalik vastutada oma töövaldkonna eest – oma töötajaid peaks usaldama, pidev negatiivne sekkumine ja läbimõtlematud töökorraldused pärsivad motivatsiooni tööd teha;
• arenguvestlused mõnede töötajatega on olnud alandavad ja süüdistavad;
• vestlused direktoriga on muutunud mõttetuks – oma probleemidega direktori poole üksinda pöörduda ei saa, sest ei või iial teada, kuidas vestlus hiljem teistele ette kantakse;
• ühiskoosolekud on muutunud õpetajatele stressirohketeks – õpetajate arvamusi ei võeta kuulda ning sageli kõneleb direktor ainuisikuliselt juhtkonna eest;
• lastevanemate kommenteerimine sh kogu kollektiivi ees, eelarvamuslik suhtumine otsuste tegemisel ja hinnangute andmisel;
• koolidemokraatia lõhkumine sh Õpilasesinduse rolli alavääristamine;
• direktori autoritaarne juhtimisstiil ei soosi diskussiooni ja koostööd.
Arvestades probleemi delikaatsust ootame lahendit, mis ei kahjustaks kooli mainet.
8. detsembril 2016
Salmel
[7 allkirja]
Pöördumine Salme vallavalitsusele
Eile, 13.12.2016 kell 14:30 oli planeeritud kooli töötajatele sisekoolitus, milles pidi väidetavalt koolidirektor tegema ettekande kodustest ülesannetest.
Enne koolitust tulid vallavanem ja volikogu esimees, sooviga teha anonüümne küsitlus koolitöötajatele. Nad selgitasid, mis on küsitluse eesmärk ja tegid kohapeal ka kokkuvõtte ning lühikese ülevaate.
Koolituse alguses nõudis direktor selgitusi eelnevale pöördumisele. Avaldamata, kust pärinevad andmed allakirjutanute kohta. Luges ette hulga väidetavaid kaebusi, mida pöördumises ei esinenud, väites, et kuulis neid vallavanemalt. Ootamata vastuseid, hakkas ta süüdistama oletatavaid autoreid.
Terve koosoleku vältel ründas direktor üksikuid töötajaid verbaalset, alandavalt, valjuhäälselt, ebaviisakalt ja moonutades fakte, muutes töökeskkonna äärmiselt ebaturvaliseks. Ohustades otseselt töötajate emotsionaalset heaolu.
Korduvatele üleskutsele alustada tema planeeritud sisekoolitusega, direktor ei reageerinud. Nõuame koolipidajalt viivitamatut töökeskkonna tasakaalukaks ja ohutuks muutmist.
Allakirjutanud ei ole edaspidi nõus Marika Pütsepaga koos töötama, tundes muret enda ja teiste kooli töötajate heaolu suhtes.
[4 allkirja]


description: President Arnold Rüütel oli üks esimesi, kes Konstantin Pätsi mälestusmärgi rajamiseks raha annetas. Seitse seltsi ja mittetulundusühingut on pöördunud riigikogu juhatuse poole ettepanekuga rajada Tallinna Toompeale Kuberneri aeda monument Eesti […]

title: Saarlased toetavad Pätsi kuju rajamist

maintext:
President Arnold Rüütel oli üks esimesi, kes Konstantin Pätsi mälestusmärgi rajamiseks raha annetas.
Seitse seltsi ja mittetulundusühingut on pöördunud riigikogu juhatuse poole ettepanekuga rajada Tallinna Toompeale Kuberneri aeda monument Eesti riigi rajajale president Konstantin Pätsile.
Sõja jalust põgenenud saaarlaste pojana USA-s sündinud, kasvanud ja sealsetes pankades edukalt vastutavatel ametikohtadel töötanud Aavo Reinfeldt, Eesti Rahvuskomitee ja Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige, tutvustas ausamba rajamise ideed novembris Eesti Rahvuskomitee juubelikonverentsil San Franciscos.
Esmaspäeval Saaremaal viibinud Reinfeldt ütles enne äralendu Tallinna, et San Francisco konverentsil osales ligi 200 eestlast nii USA-st kui ka teistest riikidest.
Eestluse oma südameasjaks võtnud Aavo Reinfeldt jagas Eestist kaasa võetud fotosid Konstantin Pätsist. Pildi tagaküljel on tekst “PRESIDENT KONSTANTIN PÄTS TOOMPEALE! Püstitame Sinuga koos Toompea lossi kõrvele mälestusmärgi Eesti riigi rajajale ja väljakuulutajale Konstantin Pätsile! Ta juhtis meie riiki kõige raskemal ajal – Vabadussõjas. Põlistame üheskoos Eesti Vabariigi sünnilugu selle 100. aastapäevaks!”.
Reinfeldt tundis heameelt, et seekordsel konverentsil oli noorte osakaal üsnagi suur. “Inimestel oli huvi suur. Kõik pildid võeti kaasa. Foto tagaküljel on ka arveldusarve number. Ma usun, et Ameerika eestlased toetavad ausamba rajamist,” rääkis Aavo Reinfeldt.
Raha Konstantin Pätsi ausamba püstitamiseks saab kanda arvelduskontole EE101010031568127222. Selgitus “Konstantin Pätsi mälestusmärk – auasi”.
Avatud on ka annetustetelefon. Annetada saab numbritel 90 01 918 (5 eurot) ja 90 01 920 (25 eurot).


description: Siin ja seal algavad jõulupeod järgemööda juba pihta ning kaugel need aastavahetuse pidustusedki enam on. Viimane aeg on välja valida, millisele peole oma sammud seada. KIHELKONNA 31. detsembril nääripidu Kihelkonna […]

title: Aeg teha plaane jõulu- ja aastavahetuspidudeks

maintext:
Siin ja seal algavad jõulupeod järgemööda juba pihta ning kaugel need aastavahetuse pidustusedki enam on. Viimane aeg on välja valida, millisele peole oma sammud seada.
KIHELKONNA
31. detsembril nääripidu Kihelkonna rahvamajas. Tantsuks mängib ansambel Plaan B, tuleb näärivana, toimub õnneloos, õnnetina valamine, avatud on baar, näeb ilutulestikku. Pilet eelmüügis
10 €, kohapeal 12 €.
KURESSAARE
18. detsembril jõulupidu “Salasoovid” Kuressaare spordihoones. Pärli pisipreilid rühmadest Roosinupud, Särasilmad ja pesamunad Sirelihaldjad loovad rõõmsa jõulutunde ja toovad soojust igasse hinge. Külalistena astuvad lavale võimlemisklubi Flex võimlejad. Algus kell 18.
28. detsembril kell 14 Kuressaare päevakeskuse jõulupidu üllatusesinejatega. Tantsime, laulame ning töötab baar.
31. detsembril kell 21 mönus aastavahetus Mönusas Villemis. Tantsuks mängib ansambel Prominent. Pääse 30 €.
31. detsembril kell 21 aastavahetus Jäääärega Arensburgi lounge-restoranis Muusa. Pääse 95€.
31. detsembril kell 20 aastavahetuspidu spaahotelli Meri restoranis Marine. Esineb bänd IZ-58. Õhtujuht Andres Karu. Pilet 49 €.
31. detsembril kell 20 aastavahetuspidu spaahotelli Rüütel restoranis Ritter. Esineb James Werts World Project. Õhtujuht Margo Hussar. Pilet 69 €.
31. detsembril aastavahetus Grand Rose Spas. Tantsuõhtu ansambliga Apelsin. Varahommikuni loob meeleolu DJ Toomas Lääts. Suurel ekraanil lõbusad seigad lavastusest “Armastus kolme apelsini vastu”.
31. detsembril aastavahetus GOSPA-s, lavale astub Dave Benton Band. DJ Märt Rannamäe.
31. detsembril müstiline aastavahetus – Meisterjaan Johan SPA hotelli sohvabaaris Lounge 13.
31. detsembril aastavahetuse maskiball klubis Diva. Laval pakub helinaudinguid saksofonil Märten Kaldamäe. DJ Peeter Kukk.
31. detsembril Kodulinna lokaalis DJ Urmas Rämmal.
31. detsembril särav aastavahetuspidu “Idast läände” Saare Golfi restoranis MO. Pidu algab kell 20, õhtut juhib Mikk Saarela. Tantsuks mängib Positiiv. Pääse 79 €.
31. detsembril uue aasta pidu Kapteni kõrtsis. Kell 00.30 alustab ans TV5.
LAIMJALA
22. detsembril kell 10.30 Kahtla lasteaia ja Laimjala koduste laste jõulupidu Laimjala rahvamajas.
30. detsembril kell 20 aastalõpupidu Laimjala rahvamajas. Tantsuks mängib ansambel Sleepwalkers. Pilet eelmüügist 10 eurot, kohapeal 15 eurot. Vajalik laudade eelbroneerimine! Töötab baar, suupisted võta ise kaasa!
7. jaanuaril kell 12 väärikate uusaastapidu Laimjala rahvamajas. Esinevad oma valla noored, laulu- ja tantsuansambel Muigud. Tantsuks ja lauluks mängib akordioniansambel Kiääks.
LEISI
30. detsembril kell 20 aastalõpupidu Karja mõisa saalis. Tantsuks mängivad Irena ja Ivar Hansen. Pääse 5 €.
31. detsembril Pärsama kultuurimajas aastavahetuse pidu vahuveini ja ilutulestikuga. Uksed avatakse kell 20. Tantsubänd Anmatino alustab särava valgussõuga kell 22. Broneeri laud varakult! Enne 23. detsembrit väljaostetud pilet 5 €, hiljem 10 €.
LÄÄNE-SAARE
14. detsembril kell 10 Lääne-Saare valla Kuressaare linna ümbruse koduste laste jõulupidu Nasva klubis.
16. detsembril kell 10 Lääne-Saare valla Kaarma piirkonna koduste laste jõulupidu Aste lasteaias
16. detsembril kell 20 jõulupidu Eikla klubis. Tantsuks mängib Jüri Homenja. Mängud, auhinnad, üllatused. Pääse 5 €.
16. detsembril kell 12 Lääne-Saare valla eakate jõulupidu hooldekodus Saaremaa Valss. Osalustasu 8 €.
18. detsembril kell 13 talvepidu Kõrkküla seltsimajas. Esitusele tuleb lõbus lugu Tõmblukuga Kassist, kellega koos saavad kõik pidulised ka ise mängida, laulda, tantsida. Kingisoovist anna teada Maretile, kes suhtleb otse jõuluvanaga. Tel 56 618 896.
20. detsembril kell 10 Lääne-Saare valla Kärla piirkonna koduste laste jõulupidu Kärla lasteaias.
21. detsembril kell 10 Lääne-Saare valla Lümanda piirkonna koduste laste jõulupidu Lümanda lasteaias.
23. detsembril kell 20 jõulupidu Nasva klubis. Jõuluprogramm, kus esinevad segarahvatantsurühm Pööris, naisansambel Sireenid. Meelelahutuseks estraadikava ja külla tuleb jõuluvana. Tantsuks mängivad Karl Madis, Margus Martmaa. Pilet eelmüügist 10 €, kohapeal 15 €.
25. detsembril Kõrkküla seltsimajas saskuturniiri lõpetamine. Kell 20 jõulupidu kõigile. Tantsuks mängib Taniel Vares. Osalustasu 3 €.
26. detsembril kell 12 jõulupidu Taritu rahvamajas. Jõulumäng “Merelised jõulud”, tuleb ka jõuluvana.
30. detsembril kell 20 aastalõpupidu Aste klubis. Tantsuks mängib PS Troika. Eeskavas kabaree, kuumad tantsunumbrid, huumorit omadelt esinejatelt. Pilet eelmüügist 10 eurot, kohapeal 15 eurot. Vajalik laudade eelbroneerimine! Töötab baar, suupisted võta ise kaasa!
31. detsembril kell 21 retrostiilis aastavahetus Eikla klubis. Üllatuskülalised, mängud, auhinnad. Sissepääs retrostiilis 3/5 €. Kell 00 mängib tantsuks DJ Elts.
MUHU
20. detsembril kell 11 koduste laste jõulupidu Muhu lasteaia saalis.
22. detsembril kell 16 kontsert-jõulupidu “Jõuluõhtu metsas” Muhu põhikooli saalis. Esinevad põhikooli õpilased.
25. detsembril kell 18 Külasema külaseltsingu jõulupidu Muhu restos Koost. Tantsuks mängib Ahto Juhkam. Pilet 3 €.
Info 53 008 874, Malle.
30. detsembril kell 20 aastalõpupidu Muhu spordihallis. Esinevad SÜG-i 99. lennu abituriendid, tantsuks mängib ansambel Mis Siis. Pilet 10 €. Info ja kohtade broneerimine
tel 50 37 407, Anneli.
MUSTJALA
25. detsembril kell 20 aastalõpupidu “Uuel aastal uue hooga” Mustjala põhikooli aulas. Jala paneb tatsuma Tarvo Raja (Radža), üllatusi siit ja sealt, aasta sportlase väljakuulutamine, nagu ikka tuleb külla jõulumees. Pilet eelmüügist 5 €, kohapeal 10 €. Külmarohi ja joogikõrvane võta ise kaasa!
ORISSAARE
20. detsembril kell 16 koduste laste jõulupuu Orissaare kultuurimajas.
25. detsembril kell 21 jõulupidu ansambliga Regatt ja NOH! kabareega Orissaare kultuurimajas.
31. detsembril kell 21 uue aasta pidu Naabritega Tagavere seltsimajas. Pilet 3 eurot. Kavas mängud ja üllatused, lisaks aastavahetamise tähistamisele jätab ansambel ajutiselt hüvasti ka kahe oma liikmega, kes liituvad Eesti kaitseväega. Tule ja jäta hüvasti vana aasta ning Naabrite liikmetega!
PIHTLA
30. detsembril kell 20 aastalõpupidu Sandla kultuurimajas. Tantsuks mängib Risto Paiste bänd, õhtut juhib Urmas Rüütel. Pääse 10 €. Kohtade broneerimine 27. detsembrini, tel 53 025 620 või kultuur@pihtlavv.ee.
PÖIDE
17. detsembril kell 15 jõulupidu Kõrkvere koolimajas. Tantsumuusika Are Tomsonilt.
30. detsembril kell 20 aastavahetuse pidu Tornimäe rahvamajas. Tantsuks OkiToki. Pilet kuni 21. detsembrini 12 €, alates 23. detsembrist 15 €.
SALME
21. detsembril kell 15 Salme valla pensionäride jõulupidu Salme kultuurimajas.
23. detsembril kell 20 Salme jõulupidu Salme kultuurimajas. Tantsuks mängib ans R.M.P Vigalast, avatud baar, esinejaid siit ja sealt. Õlle-Tõllu valimine. Pääsmed eelmüügist 7 €, kohapeal 10 €.
TORGU
21. detsembril kell 13 Torgu valla pensionäride jõulupidu Torgu kogukonnamajas, kuhu on seekord oodatud kõik vallaelanikud.
25. detsembril kell 21 jõulupidu Laadla baaris.
31. detsembril kell 00 aastavahetuse pidu Laadla baaris.
VALJALA
30. detsembril kell 20 Valjala valla aastalõpupidu Valjala rahvamajas. Tantsuks mängib ans XXL, showprogramm Salme kabareelt. Pilet 8 €.


description: Kuressaare kultuurikeskuses avati reedel kaks näitust – Saaremaa kunstiklubi sügisnäitus “Elust enesest” ja Enda Naabri guaššmaalide näitus “Mälestuspildid läbi aegade”. Kultuurikeskuse saalis avatud kunstiklubi traditsioonilisel sügisnäitusel on sel korral üle […]

title: Kunstiklubi sügisnäitusel näeb nii punkareid kui ka loodust

maintext:
Kuressaare kultuurikeskuses avati reedel kaks näitust – Saaremaa kunstiklubi sügisnäitus “Elust enesest” ja Enda Naabri guaššmaalide näitus “Mälestuspildid läbi aegade”.
Kultuurikeskuse saalis avatud kunstiklubi traditsioonilisel sügisnäitusel on sel korral üle 30 töö 23 autorilt.
Hetkel Inglismaal viibiv Saaremaa kunstiklubi president Reet Truuväärt leiab, et sügisnäituste tugev traditsioon näitab kunstiklubi elujõulisust ja teisalt kunsti laia kandepinda Saaremaal. Sügisnäitust on korraldatud 1978. aastal loodud kunstiklubi algusaegadest saadik.
Saaremaa kunstiklubi juhatuse liige Anne Olop ütles Saarte Häälele, et näitus üllatas teda meeldivalt. “Oli väga toredaid pilte, paljudel hoopis teistmoodi, kui nad tavaliselt maalinud on,” lisas ta. Olopi sõnul on sügisnäituse traditsioon klubi liikmetele väga oluline, kuna see paneb igal aastal pingutama.
Anne Olopi enda näitusel olev õlimaal “Meenutamaks kesklinna lilleklumpi” kujutab värvikaid Kuressaare punkareid. “See mõte tuli mul aastaid tagasi, kui punkarid olid sellised väga säravad ja linnapildis märgatavad,” rääkis Olop, lisades, et talle on punkarid alati meeldinud ja meeldivad praegugi. “Nad on huvitavad ja toredad ja üldiselt ikka tublid töömehed enamikus.”
Olop meenutas, et kutsus punkarid kokku ja tegi neist fotosid. Kui ta aga maalima asus, ei tahtnud töö kunstniku hinnangul õiget ilmet võtta ja jäi aastateks seisma. Tänavu viis ta alustatu viimaks lõpule.
Aastaid sügisnäitusi kujundada aidanud metalli- ja maalikunstnik Endla Tuutma ütles, et aastate lõikes on sügisnäitused olnud teatud moel sarnased ja samas ka erinevad. “Selline üldine koloriit on tihti erinev,” nentis ta ja lisas, et mõnel aastal on kunstnikud välja pannud suuremaid ja teisel aastal jälle tagasihoidlikumaid töid.
Tuutma tõdes, et väljapaneku üldist ilmet mõjutab siiski väga palju ka ruum. “Raekojas on ikka pidulikum,” selgitas ta, viidates, et kunst tahab olla kesksel kohal ja tähtis. Kultuurikeskuse saalis jäävad tööd tema hinnangul liialt taustaks.
Kunstiklubi sügisnäitus jääb avatuks 21. jaanuarini.
Enda Naabri tööd kaunistavad kultuurikeskuse esimest korrust. Sama näitus oli hiljaaegu üleval ka Kiievis. Kuressaare Kultuurivara kunstikuraatori Lii Pihla sõnul on Naaber üks omanäolisemaid Saaremaa kunstnikke, kelle stiil tuleb ilmekalt välja just tema väiksemates, nappide vahenditega tehtud töödes. “Keegi teine päris nii ei tee,” iseloomustas ta Naabri maale.
Enda Naaber ise ütles, et see on tema üheksas isiknäitus 30 aasta jooksul, mil ta on kunstiga tegelenud. Maalima hakkas ta mõneti juhuslikult 1977. aastal Vilsandil. “Sõitsime siis Vilsandile. Kõigil olid maalimistarbed kaasas, aga minul mitte,” meenutas Naaber. Saarel olnud poeet ja maalikunstnik Aleksander Suuman leidis aga, et nii ei lähe ja innustas ka Naabrit maalima.


description: Kuressaare gümnaasiumi huvikooli Inspira lauatennisetreeningute juhendaja Gunnar Usin vahetatakse välja, kuna ta küsis lapsevanematelt tagantjärele treeningute eest raha isiklikule kontole.   “Juhtum oli, selgitused asjaosalistelt olemas, lapsevanemate ees vabandatud, otsused […]

title: Sahkerdamine viis pinksitreener Usina lahtilaskmiseni

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi huvikooli Inspira lauatennisetreeningute juhendaja Gunnar Usin vahetatakse välja, kuna ta küsis lapsevanematelt tagantjärele treeningute eest raha isiklikule kontole.
“Juhtum oli, selgitused asjaosalistelt olemas, lapsevanemate ees vabandatud, otsused tehtud, olukord lahendatud. Lauatenniseringid saavad uue juhendaja,” kinnitas Kuressaare gümnaasiumi direktor Toomas Takkis.
Lapsevanem Mari (õige nimi toimetusele teada) jaoks sai lugu alguse maikuus, mil Gunnar Usin talle esimest korda helistas. Usin teatas Marile, et Mari laps on trennis käinud ning oleks õiglane, kui Mari talle selle eest maksaks. “Seda “õiglast” toonitas ta kogu aeg,” meenutas Mari ja lisas, et kuna oli hooaja lõpp, siis pani Usin ette Inspirat maksmisesse mitte segada.
Mari oli kõnest jahmunud ja uuris poja käest, kas ta on trennis käinud. Tuli välja, et oli küll, kuid Usin olla teda sinna ise kutsunud ja öelnud, et see on n-ö prooviks ja tasuta. Seetõttu otsustas Mari mitte maksta ja kuna suvi tuli peale, unustas loo ära.
Saatis oma kontonumbri
Novembri lõpus tuli Marile aga uus kõne. “Usin ütles, et minu laps käib tema trennis ja mina pole teda registreerinud ja et tema tahab selliseid summasid,” andis Mari vestluse sisu edasi. Juttu oli siis juba kolmest sügiskuust. Lisaks saatis Usin Marile SMS-i, kus oli kirjas isikliku pangakonto number ja summa 50 eurot, ja teisegi sõnumi, kus väljendas nördimust, et Mari temaga ühendust võtnud pole.
Mari oli taas äärmiselt üllatunud. Poeg oli talle küll öelnud, et käib mõnikord pärast tunde pinksi mängimas, kuid mingist trennist pole kunagi juttu olnud. «See on minu viga. Ma oleks pidanud uurima, kus ta seda täpselt mängib,” tõdes Mari. Nii hakkaski Mari kahtlema, et võib-olla on ta tõesti Usinale võlgu.
Usin oli Marile aga toonitanud, et Mari laps on ainuke, kes pole huvihariduse registris kirjas. “Mõtlesin kodus, et kas neid võib veel olla, ja siis mul tuli üks poiss pähe. Otsisin ta vanema kontakti ja oligi täpselt sama lugu,” rääkis Mari.
Nimelt oli talle kahtlane tundunud, et trennis, kus registri järgi käib kuus last, ei panda ühte kolme kuu jooksul lihtsalt tähele. “See tundus kuidagi sissejuurdunud skeem olevat,” märkis Mari. Eriti häiritud oli Mari asjaolust, et Usin küsis temalt kõne käigus, kas tal pole siis seda raha maksta. “See näitab tema jultumust,” nentis Mari.
Gunnar Usina sõnul liitusid kaks 4. klassi poissi treeningutega maikuus. Usin ei palunud, et neid registreeritaks, kuna tava kohaselt antakse lastele aega otsustada, kas nad üldse hakkavad trennis käima, aga hooaja lõpp oli sisuliselt käes.
“Läksin juhendajana selle grupiga edasi sügisel ja need kaks last tulid muidugi uuesti trenni,” rääkis Usin. Ühel neist olla aga vahepeal käsi kipsis olnud ja seetõttu käisid mõlemad poisid mõnda aega trennis pisteliselt. “Kui kips ära võeti, hakkasid nad novembris taas stabiilselt trennis käima,” selgitas ta. Seepeale võttiski Usin kahe poisi vanematega ühendust.
“Üks ütles, et ta isegi ei tea, et tema laps trennis käib, mis on üsnagi arusaamatu,” tõdes Usin. Mingit probleemi tema sõnul aga ei tekkinud ja vanemad lubasid lapsed registreerida.
Jutuajamise käigus oli aga üles kerkinud küsimus, mis saab varasematest kuudest. “Toonitasin, et kui peate ebavajalikuks või ei ole võimalik maksta, siis mul ei ole õigust raha tagantjärele nõuda,» nentis Usin. Siiski oli ta kompromissina ette pannud, et vanemad võiksid maksta ca 40 protsenti summast, mis muidu oleks tulnud nelja kuu eest tasuda. Üks kuu maksab 28 eurot ja treeningud toimuvad kaks korda nädalas.
Rahajutt oli viga
Treener toonitas, et tema südametunnistus on puhas, kuid tõdes siiski, et tema viga seisnes selles, et ta üldse rahast juttu tegi, ja selles, et ta varem tähele ei pannud, et poisid pole registreeritud. Üldiselt leidis Usin, et tegu oli kommunikatsiooniprobleemiga ja lapsevanemad keerasid vindi üle.
Treeningutega kavatseb Usin jätkata Kuressaare lauatenniseklubi Tops rendipinnal. “Mina seda raha pärast ei tee,” kinnitas Usin, viidates, et oluline on see, et ala maakonnas välja ei sureks.
KG huvikooli Inspira juhataja Inge Jalakas ütles, et temani jõudsid tõestuseks pildid Usina lapsevanematele saadetud sõnumitest, milles ta raha küsis. “Kindel on see, et teenuse pakkujal puudub õigus lapsevanematelt, kelle laps ei ole huviharidusregistri nimekirjas, omavoliliselt õppemaksu oma kontole küsida. Inspira tasulise ringi õppemaksu arve saab lapsevanemale esitada ainult linnavalitsus,” lisas ta.
Inspira lauatennise algajate grupis on hetkel õpilasi kaks ja edasijõudnute grupis viis.


description: Esna perel on oma kindlad jõulutraditsioonid ja nendest peavad nad kinni. Pereisa Asko oskab näiteks imehästi verikäkki teha ja see on juba oskus missugune! Ent üks asi, mida igal aastal […]

title: Jõulupuujahil perekond kuuseekspertidega

maintext:
Esna perel on oma kindlad jõulutraditsioonid ja nendest peavad nad kinni. Pereisa Asko oskab näiteks imehästi verikäkki teha ja see on juba oskus missugune! Ent üks asi, mida igal aastal koos tehakse, on kuusejaht oma metsas.
Täpselt nädalapäevad enne jõululaupäeva ärkab Kuressaares elav Esna pere varakult. Hommik on hall, udune ja lumetu, et mitte otse öelda must. Kuid sellest pole lugu.
Pererahvas on end soojalt riidesse pakkinud ja astub naerul nägudega toast otse sellesse halli hommikusse. Siht on neil selge – maale kuuske tooma!
Kuigi tavaliselt käiakse jõulupuud metsast otsimas terve perega, on perepojad päev varem ootamatult tõbiseks jäänud. Nõnda on sedakorda metsa minemas isa Asko, ema Katriin ja peretütar Jette.
Unistus lumessumpamisest
Tänavu tuleb Esna pere kuusk Viidumäe kandist. “Asko räägib igal aastal, et võiks olla selline lumi, et tuled ja sumpad metsas, tõmbad kuuske mööda lund, sest ei jaksa vedada,” pajata Katriin, kui mööda rohetavat sammalt sügavamale metsatukka astume. Pereisa naerab ja kinnitab, et nii ta võiks olla küll. Siiani pole lumeuputuses õnnestunud kuuske tuua ja täna pole jälle see päev. Ehk kunagi siiski.
Eemal hakkab silma madalam kuusetukk. “Vaatame korra siia vahele,” kutsub Katriin. Jette vudib ema kannul kuuskede vahele, Asko teeb kuuskedele tiiru peale ja astub siis puudele ligi hoopis teisest küljest.
Kohe näha, et selles peres on kuusetoomise eksperdid koos – puid mõõdetakse nii silmade kui ka kätega, kiigatakse okste alla, saputatakse neid veidi laiali ja antakse neile kõrval olevaid puid eemale tõmmates pire hingamisruumi.
Seda, kuidas kuusetoomiselugu edasi läks loe 23. detsembri Saarte Häälest.


description: Riik tellib reisiparvlaeva Runö ehitanud Baltic Workboatsilt enam kui 30 000 euro ulatuses parendustöid. Väinamere Liinid OÜ juhatuse liige Tõnis Rihvk ütles, et parendustööde eesmärk on muuta hea laev käitamisel […]

title: Parvlaev Runöle pannakse külge uusi juppe

maintext:
Riik tellib reisiparvlaeva Runö ehitanud Baltic Workboatsilt enam kui 30 000 euro ulatuses parendustöid.
Väinamere Liinid OÜ juhatuse liige Tõnis Rihvk ütles, et parendustööde eesmärk on muuta hea laev käitamisel ilmnenud kitsaskohti arvestades veelgi paremaks. Tööd viiakse läbi laeva käitaja ettepanekul.
2012. aasta suvehooajast Ruhnu saarega ühendust pidav Runö on ehitatud Baltic Workboatsi laevatehases ja maksis 3,8 miljonit eurot. Laev on ka varem remondis käinud. Möödunud aastal ehitati näiteks ümber laeva jahutussüsteem, mis läks riigile maksma 30 000 eurot.
Remonditööd
Laeva parendus peab tehtud olema 2017. aasta 31. jaanuariks ja sisaldab järgmisi töid:
*Reelingu piirete ehitus ahtriteki umbreelingu ja rambi varbreelingu vahele mõlemas pardas (maksumus 5865 eurot).
*Tule-suitsupoi vabastamisseadme vastavusse viimine 2000. aasta rahvusvahelise kiirlaevakoodeksi nõuetega (maksumus 12 600 eurot).
*Väljalaskegaaside torustikele pardataguse tagasilöögiklapi ja summutile korgiga kuivendusklapi paigaldamine (maksumus 12 300 eurot).
Tööde maksumusele lisandub käibemaks.


description: Naiskodukaitse taastas Saaremaa Leisi jaoskonna, jaoskonna esinaiseks valiti Aire Kurs. Siiani kuulusid Leisi kandi naised Naiskodukaitse Pihtla jaoskonna koosseisu. Kaitseliidu Saaremaa maleva Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees tõdes, et juba väga […]

maintext:
Naiskodukaitse taastas Saaremaa Leisi jaoskonna, jaoskonna esinaiseks valiti Aire Kurs.
Siiani kuulusid Leisi kandi naised Naiskodukaitse Pihtla jaoskonna koosseisu. Kaitseliidu Saaremaa maleva Naiskodukaitse instruktor Piret Paomees tõdes, et juba väga pikka aega on soovitud Leisi jaoskond taas ellu äratada, edastas Kaitseliit.
Praeguseks on 1926. aastal loodud jaoskond taastatud ning jäänud on veel paberid vormistada ja jaoskond Naiskodukaitse esinaise poolt ametlikult kinnitada.
Jaoskonna esinaiseks valiti Aire Kurs. Huvi uue jaoskonna vastu on suur – lisaks algsele kümnele liikmele on juba avalduse sisse andnud veel viis naist.
Leisi jaoskond hakkab toimetama Kaitseliidu Saaremaa maleva Leisi rühma juures.


description: Lümanda jahimeeste seltsi liige Jüri Liblik läks eile hommikul sigu luurama ja sattus peale hallivatimehele. Liblik oli parajasti Atla küla lähistel oleva söödapuki juures, kui metsast jooksid välja kaks metssiga. […]

title: Sigu jahtinud võsavillem jäi kuuli ette

maintext:
Lümanda jahimeeste seltsi liige Jüri Liblik läks eile hommikul sigu luurama ja sattus peale hallivatimehele.
Liblik oli parajasti Atla küla lähistel oleva söödapuki juures, kui metsast jooksid välja kaks metssiga. “Vaatan, kaks põrsast tulevad igavese vilega. Jäin ootama, püss selja peal. Käis raksatus ja siis tuli kolmas põrsas ja selle järel hunt,” kirjeldas Liblik. “Niisiis trehvas sedasi see asi mul,” lisas ta ja märkis, et tõenäoliselt ajas hunt parajasti sigu taga või vähemalt selline mulje jäi.
Liblik tundis heameelt, et tal vanas eas veel selline juhus ette tuli. Nimelt oli see esimene hunt, kelle ta oma elus lasknud on. Tõenäoliselt tehakse hundist topis.


description: Tallinna Selveri võrkpallimeeskonnaga on liitunud uus diagonaalründaja Karlis Mesila (pildil), kes pärast aastast vigastuspausi tegi läinud nädalavahetusel peetud kohtumises debüüdi uue võistkonna särgis. Eelmise hooaja keskpaigas pidi Karlis Mesila minema […]

title: Karlis Mesila liitus Selver Tallinnaga

maintext:
Tallinna Selveri võrkpallimeeskonnaga on liitunud uus diagonaalründaja Karlis Mesila (pildil), kes pärast aastast vigastuspausi tegi läinud nädalavahetusel peetud kohtumises debüüdi uue võistkonna särgis.
Eelmise hooaja keskpaigas pidi Karlis Mesila minema õlaoperatsioonile, millest taastumine võttis kaua aega. Praegu on ta õlg väga heas seisus ja Mesila valmis suures mahus treenima. Lisaks Selveri meeskonnale on Karlis Mesila mänginud Järvamaa, Rakvere ja TTÜ esindustes.
“Hea meel on taas võrkpalliplatsil olla,” ütles Karlis Mesila koduklubile antud kommentaaris. “Hakkan vaikselt mänguga harjuma, kuigi vorm ei ole veel päris see, mis peaks olema. Ootan eelolevaid kohtumisi suure huviga.”


description: Linnavalitsus otsustas tunnistada kehtetuks FIE-le Manivalde Soom (82) väljastatud taksoveoloa ja sõidukikaardi seoses liiklusseaduse rikkumisega taksoveoteenuse osutamisel.  Linnavalitsuse teatel jõustus 1. novembril Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse poolt Soomile määratud kiirmenetluse otsus […]

title: Kihutamine viis eakaimalt taksojuhilt taksoloa

maintext:
Linnavalitsus otsustas tunnistada kehtetuks FIE-le Manivalde Soom (82) väljastatud taksoveoloa ja sõidukikaardi seoses liiklusseaduse rikkumisega taksoveoteenuse osutamisel.
Linnavalitsuse teatel jõustus 1. novembril Kuressaare politseijaoskonna patrulltalituse poolt Soomile määratud kiirmenetluse otsus seoses liiklusseaduse rikkumisega (s.o kiiruse ületamine lubatust rohkem kui 21–40 km/h). Taksoveoluba ja sõidukikaart tunnistati kehtetuks ühistranspordiseaduse alusel, mille kohaselt on loa ja kaardi väljastajal õigus need kehtetuks tunnistada, kui ühissõidukijuhti on ametialases tegevuses karistatud karistusseadustikus sätestatud väärteo eest ja karistused ei ole karistusregistrist seaduse kohaselt kustutatud.
Taksoveoluba ja sõidukikaart väljastati Soomile linnavalitsuse selle aasta 26. jaanuari korralduse alusel kolmeks aastaks.


description: Nasva klubis novembrikuus toimunud MTÜ Saarte Kalandus üldkoosolekul joodi alkoholi, takistati hääletuse läbiviimist ja püüti hääletustulemusi tahtlikult muuta, hääletades nii poolt kui ka vastu. Saarte Kalanduse juhatuse korralisel koosolekul meenutas […]

title: Juhatus taunis üldkoosolekul purjutamist

maintext:
Nasva klubis novembrikuus toimunud MTÜ Saarte Kalandus üldkoosolekul joodi alkoholi, takistati hääletuse läbiviimist ja püüti hääletustulemusi tahtlikult muuta, hääletades nii poolt kui ka vastu.
Saarte Kalanduse juhatuse korralisel koosolekul meenutas juhatuse esimees Jüri Saar, et viimasest üldkoosolekust jäi ebameeldiva seigana meelde ühingu mõne liikme ebakorrektne ja distsiplineerimatu käitumine koosoleku toimumise ajal.
“On tulnud vihjeid, et mõned ühingu liikmed tarvitasid koosolekul alkohoolseid jooke ja olid ebakaines olekus. Selline käitumine mittetulundusühingu liikme poolt üldkoosoleku toimumise ajal on lubamatu ja kaaluda tuleks, kuidas edaspidi taoliseid seiku vältida,” sõnas Saar.
Juhatuse liige Mihkel Undrest lisas, et distsiplineerimatult käitusid mõned ühingu liikmed, nende seas T. T. (protokollis täisnimega – toim), kes ka alkoholi tarbis.
“Kõik saalisolijad nägid, kui ta jõi, ja kuulsid, kui klaas ümber kukkus. Teen ettepaneku järgmisel üldkoosolekul T. T. käitumine arutusele võtta ja lasta ühingu liikmetel otsustada, kas sellise inimese koht on meie ühingu liikmeskonnas,” ütles Undrest.
Juhatuse liige Heimar Laanemets leidis, et korda rikkunud meestel puudub austus teiste ühingu liikmete vastu. Tõnis Tasane pakkus, et koosoleku alguses tuleb kohe paika panna, et kes korda rikuvad, saadetakse saalist välja.
Jüri Saar nentis, et järgmisel koosolekul juhitakse liikmete tähelepanu juhtunule ja kui midagi sellist veel kordub, siis ei ole nende inimeste koht ühingu ridades.


description: Traditsioonilises Kihelkonna advendikohvikus kogutakse tänavu raha, et teha algust seikluspargi rajamisega kooli kõrvale. “Sel aastal kogutud summa eest soovime osta ämblikuvõrku meenutava ronimisatraktsiooni,” selgitas heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimees Mare […]

title: Kihelkonnale seikluspark

maintext:
Traditsioonilises Kihelkonna advendikohvikus kogutakse tänavu raha, et teha algust seikluspargi rajamisega kooli kõrvale.
“Sel aastal kogutud summa eest soovime osta ämblikuvõrku meenutava ronimisatraktsiooni,” selgitas heategevusüritust korraldava kooli hoolekogu esimees Mare Kurvits.
Juba 11. korda toimuva advendikohviku kontserdil laulab Triin-Eliise Süld, keda saadab klaveril Liisa Hiob. Samuti esinevad Kihelkonna kooli õpilased ja lasteaialapsed, kes näitavad, kuidas nad oskavad kasutada mulluses advendikohvikus kogutud toetuse eest ostetud pille. Kuressaarest tulevad külla huvikooli Inspira tantsijad. Põnevust lisab loterii.
Õige aeg on mõelda jõulukingitustele, mistõttu on advendikohviku laadale kauplema oodatud kohalikud käsitöötegijad ja väiketootjad. Traditsiooniliselt müüvad laadal omameisterdatud jõulukaarte kooliõpilased, kes tänavu on müügiks küpsetanud ka piparkooke. “Hoolekogu poolt on kohvikumenüüs supp ja pirukad, kuid nagu ikka, ootame heategevusmüüki ka isetehtud hõrgutisi,” kutsus Kurvits üles küpsetisi tooma.
Advendikohvik avab uksed pühapäeval, 11. detsembril kell 11, kontsert algab kell 12.30.
Liise Kallas


description: Saksamaal ja võib oletada, et kogu kristlikus maailmas on raske kujutada jõulupühi ette ilma jõulukuuse ja jõululaatadeta ning jõululauluta “Püha öö”, millest paljudel rahvastel on kujunenud omamoodi jõuluhümn. Saksa keeles […]

title: Kuidas sündis maailma tuntuim jõululaul?

maintext:
Saksamaal ja võib oletada, et kogu kristlikus maailmas on raske kujutada jõulupühi ette ilma jõulukuuse ja jõululaatadeta ning jõululauluta “Püha öö”, millest paljudel rahvastel on kujunenud omamoodi jõuluhümn.
Saksa keeles kõlab laulu algus nii: “Stille Nacht, heilige Nacht…” Eestikeelne tekst algab sõnadega “Püha öö, õnnistud öö”, ingliskeelne “Silent night, holy night”, Lõuna-Aafrikas elavate suulude keeles kõlab aga sama fraas järgmiselt: “Ebusuku obungovele…” Botswana kristlased laulavad “Usuki litka thola…”, jaapanlased “Šitsukeli maionaka”.
Kuid sõltumata sellest, kas jõulupühade ajal paugub akende taga kõva pakane ja tuiskab lund või lõõtsub seal kuum Aafrika tuul, on tegu ikkagi ühe ja sama lauluga.
Kuninglik käsk
Nagu juba öeldud, pole saksakeelses kultuuriruumis jõule ilma selle lauluta võimalik ette kujutada. “Stille Nacht, heilige Nacht…” kõlab sõna otseses mõttes kõikjal: teles ja raadios, tänavatel, kaubanduskeskustes, lasteaedades ja loomulikult kodudes jõulupuu all. Sealjuures on paljud sakslased veendunud, et tegu on nende rahvalauluga. Tänapäeval see nii ehk ongi. Kuid tasub teadmiseks võtta, et laulul on olemas täiesti konkreetsed autorid.
Jõululaul “Stille Nacht, heilige Nacht” jõudis Saksamaal laiema avalikkuse ette 1831. aastal. Siinkohal on huvitav märkida, et toona Berliinis ja Dresdenis ühel ajal trükivalgust näinud laulikutes, kus laulu sõnad ja noodid ära toodud olid, oli märge “teksti ja muusika autorid pole teada”.
Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm IV kuulis seda laulu esimest korda alles 1853. aastal. Teada on, et ta sattus sellest suisa vaimustusse. Õukonna kontsertmeister sai kuningalt lakoonilise karmi korralduse: “Autorid iga hinna eest üles leida!”
Kes laulab valesti?
Teada on, et kuninga tahet ei suudetud terve aasta jooksul täita. Saladusele õnnestus jälile saada alles 1854. aasta detsembris ja seda – nagu siin maises ilmas ikka juhtub – tänu õnnelikule juhusele. Lugu ise on aga järgmine.
Ühel heal päeval ei pidanud Austrias asuva Salzburgi linna koori dirigendi, kes oli Preisi õukonna kontsertmeistri hea sõber, kannatus enam vastu ja üks kooris laulev poiss sai temalt karmilt tõrelda. Poisi nimi oli Felix Gruber. Koorijuhi arvates laulis poiss pidevalt valesti. Dirigendi noomimise peale olevat noormees aga tähtsalt ja isegi mõnevõrra üleolevalt vastanud: “Kodus laulame me seda laulu alati just nii. Minu isa teab kõige paremini, kuidas seda õigesti laulda. Lõppude lõpuks on ju tema selle laulu viisi loonud.”
Seda kuulnud, jättis elevil dirigent kõik kus seda ja teist ning kiirustas Halleini linnakesse, kus Gruberid toona elasid. Seal veendus ta, et kohalik organist ja kirikukoori dirigent, 67-aastane Franz Xaver Gruber on tõepoolest laulu “Püha öö” muusika autor, keda Preisi kuninga korraldusel kogu Euroopas taga otsitakse.
Gruber nimetas ka laulu teksti autori. See oli tema kauaaegne sõber, vaimulik Joseph Mohr. Toona tuli ilmsiks ka laulu küllaltki kurioosne valmimise lugu. Šedööver sündis tänu hiirtele.
1818. aasta 23. detsembril avastas Salzburgi külje all asuva Oberndorfi Püha Nikolause kiriku abiõpetaja Joseph Mohr õudusega, et pühakojas pesitsevad hiired on rängalt kahjustanud kiriku orelit. Mida teha? Järgmine päev on ju jõululaupäev! Jõulujumalateenistust ei saa ometi pidada ilma muusikata.
Siis sündiski Mohri peas mõte, kuidas keerulisest olukorrast välja tulla – tuleb kähku kirjutada pidulik jõululaul, uus koraal! Ta kritseldas esimesele ettejuhtunud paberitükile mõned päheturgatanud luuleread ja kiirustas naaberkülla, kus elas tema hea tuttav, muusikaõpetaja ja organist Gruber.
Hilinenud kuulsus
Pärast pikka veenmist nõustus Gruber sõpra abistama ja kirjutas laulusõnadele meloodia. Ja nii kõlaski 24. detsembril 1818. aastal Salzburgi naabruses asuva Oberndorfi linnakese Püha Nikolause kiriku võlvide all esmakordselt “Stille Nacht, heilige Nacht…” Sellest hetkest algas laulu triumfaalne võidukäik alguses Austrias ja Saksamaal, seejärel aga kogu Euroopas.
Organist Gruberil vedas: tema sai ikkagi au ja kuulsust nautida, olgugi et pea nelja aastakümne pikkuse hilinemisega. Elu lõpuaastad veetis ta külluses ja temast peeti lugu nii kodukohas kui ka võõrsil. Mis puutub aga laulu sõnade autorisse Joseph Mohri, siis tema suri 1848. aasta detsembris 56-aastasena suures vaesuses ja viletsuses.
Kuid mälestus laulu loojatest on tänaseni elav ja au sees, ehkki paljud kristlased nende nimesid ei tea ja arvavad, et tegu on rahvaloominguga. Oberndorfi linna Püha Nikolause kiriku seinal võib tänapäeval näha bareljeefi ja memoriaaltahvlit, millel on kiri “24. detsembril 1818. aastal kirjutas õpetaja Franz Gruber siin viisi laulusõnadele “Püha öö, õnnistud öö…”, mis oli kirja pannud pastor Joseph Mohr.”


description: Valjala vallas Lööne külas Kaldi kinnistul võib kerkida kaks 188 meetri kõrgust tuugenit ja üks ajutine saja meetri kõrgune tuule mõõtmise mast. Tuulikuarenduse projekteerija Mati Madisson ütles Saarte Häälele, et […]

title: Lööne sohu võivad kerkida hiigeltuulikud

maintext:
Valjala vallas Lööne külas Kaldi kinnistul võib kerkida kaks 188 meetri kõrgust tuugenit ja üks ajutine saja meetri kõrgune tuule mõõtmise mast.
Tuulikuarenduse projekteerija Mati Madisson ütles Saarte Häälele, et uuringute tegemiseks on küsitud eelhinnang kaitseministeeriumilt ja enne selle saamist ei soovi arendaja oma plaanide kohta infot jagada.


description: Eelmise nädala lõpus küttisid Saaremaa jahimehed kolm SAK-positiivset metsseapõrsast. 2. detsembril jäi Laimjala jahipiirkonnas Asva külas püssi ette kaks põrsast ja 3. detsembril Pihtla jahipiirkonnas Nässuma külas üks. Print PDF

title: Kütiti kolm katkupõrsast


description: Kui Saaremaa või päikesekuivatatud tomatitega on kohaliku kraami austajatele juba tuttav toode, siis hiljuti lisandus saaremaiste maitsevõide sekka ka ererohelises pakendis või koduaia ürtidega. Saaremaa piimatööstuse juhatuse esimees Ülo Kivine […]

title: Saaremaa piimatööstus rikastas oma maitsevõide sortimenti

maintext:
Kui Saaremaa või päikesekuivatatud tomatitega on kohaliku kraami austajatele juba tuttav toode, siis hiljuti lisandus saaremaiste maitsevõide sekka ka ererohelises pakendis või koduaia ürtidega.
Saaremaa piimatööstuse juhatuse esimees Ülo Kivine (pildil) tõdes, et sellise või sortimenti võtmise mõte tekkis tegelikult juba mõni aeg tagasi, kevadel, kui ka looduses on enam rohelist. Tootearenduse protsessid võtavad aga aega ja nii sai suvel planeeritud, et uus või tuuakse turule sügisel.
Starditi oktoobris Tallinna toidumessil, kus korraldati degusteerimisi ja tehti õnnestunult ka esimesed müügid. “Kuivõrd toote vastuvõtt oli kohe väga hea, tuli kiirelt tegutseda, et meie uut võid juba jõulukuul ka kaubanduses laiemalt pakkuda,” nentis Kivine.
Ta avaldas lootust, et uus või sobitub nii retseptidesse erinevate roogade valmistamisel kui ka lihtsalt jõululauale. “Igatahes on tagasiside olnud siiani väga hea ja müüginumbrid ootustele vastavad,” kinnitas tööstuse juhatuse esimees.


description: Täna keskpäeva paiku juhtus autoõnnetus Nasva-Mändjala vahelisel teelõigul, kui sõiduauto Mercedes libedaga kraavi sõitis. Pealtnägija sõnul hakkas auto teel vingerdama ning sõitis kraavi. Roolis olnud vanaproua lahkus sündmuspaigalt õnneks siiski […]

title: UUS! Libedus viis Mändjalas auto kraavi

maintext: Täna keskpäeva paiku juhtus autoõnnetus Nasva-Mändjala vahelisel teelõigul, kui sõiduauto Mercedes libedaga kraavi sõitis. Pealtnägija sõnul hakkas auto teel vingerdama ning sõitis kraavi. Roolis olnud vanaproua lahkus sündmuspaigalt õnneks siiski omal jalal. Saarte Hääle andmetel oli tegu Sõnajalgade pere liikmega, õnnetuspaigale saabus koheselt kopteriga ka Andres Sõnajalg.


description: Ott Tänaku senine kaardilugeja Raigo Mõlder ütles, et loobus WRC sarjast isiklikel põhjustel. “Tore aeg oli, aga teed läksid lahku,” ütles Mõlder Õhtulehele ja lisas, et teadis juba enam-vähem hooaja […]

title: Raigo Mõlder: lahkusin isiklikel põhjustel

maintext:
Ott Tänaku senine kaardilugeja Raigo Mõlder ütles, et loobus WRC sarjast isiklikel põhjustel.
“Tore aeg oli, aga teed läksid lahku,” ütles Mõlder Õhtulehele ja lisas, et teadis juba enam-vähem hooaja keskel, et ei soovi järgmine aasta WRC sarjas osaleda.
“Otsustasin loobuda perekondlikel ja isiklikel põhjustel. Soovin keskenduda perele,” rääkis ta, lisades, et jätkab rallisõitu hobikorras.


description: Kanged saare naised, kes kunagi majandite põldudel traktorirooli keeranud või tolmustel maanteedel autot juhtides ringi vuranud, kogunesid kolmapäeval pidulikuks aastalõpulõunaks Saaremaa Veskisse. Ühenduse Roolipiigad eestvedaja Juuli Pihl tundis lõppevast aastast […]

title: Roolipiigadest said kolmapäeval veskilised

maintext:
Kanged saare naised, kes kunagi majandite põldudel traktorirooli keeranud või tolmustel maanteedel autot juhtides ringi vuranud, kogunesid kolmapäeval pidulikuks aastalõpulõunaks Saaremaa Veskisse.
Ühenduse Roolipiigad eestvedaja Juuli Pihl tundis lõppevast aastast heameelt, öeldes, et kõik tänavused ettevõtmised on õnnestunud.
Roolipiigad on aktiivsed mitmel alal. Seekord olid nad endale külla kutsunud endise õpetaja, ajakirjaniku ja aastaid Luksemburgis euroametniku leiba söönud Luule Germani Valjala vallast Jööri külast Uielu talust.
“Luule on meitest nii palju kirjutanud. Vahepeal oli ta kaugel maal. Oli rõõm temaga taas kohtuda,” märkis Juuli Pihl.
Seekord rääkis Luule German (neiupõlvenimega Pints) sellest, kuidas ta noore neiuna Valjala mail maatööd tegi, sealhulgas ka traktoriga sõitis.
Hiljuti kolleegidelt kõrge üleriigilise tunnustuse pälvinud Kuressaare politseijaoskonna piirkonnavanem Meelis Juhandi rääkis roolipiigadele oma tööst politseinikuna ja tegemistest muudes valdkondades.
Kokkutulnutele meeldiva üllatusena astusid veskisse sisse ka külalised Lapimaalt. Tõsi küll, ehtsate laplastega tegu siiski polnud. Sõpru Lapimaalt kehastasid Ivika Laanet ja Evely Aavik, kes roolipiigasid lauluga tervitasid, andes üle ka omapoolse kingituse.
“Üks vahva päev oli. Uuel aastal kohtume jälle naistepäeval. Suvel sõidame kokkutulekule. Küll me endale tegevust leiame,” kinnitas Heljo Kaubi Pöidelt.


description: Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad kaheaastase üleminekuajaga alates 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses. Muudatused aitavad paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele. Maaeluminister Tarmo […]

title: Riik plaanib “euroheinategu” 2019. aastast veelgi piirata

maintext:
Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad kaheaastase üleminekuajaga alates 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses. Muudatused aitavad paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele.
Maaeluminister Tarmo Tamme sõnul oli põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm. “Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele, kes väärindaksid meie põllumajandusmaa ressurssi kohaliku toidu näol,” ütles Tarmo Tamm. “Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata.”
2015. aastast kehtib otsetoetustel nõue, et põllumajandusmaal, mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras ehk hooldatakse, tuleb niide ja hekseldatud rohi (heksel) kokku koguda. Erandina võis nii 2015. kui ka 2016. aastal hekseldatud rohu jätta kokku kogumata teatud hulgal maal, olenevalt taotleja kasutatava põllumajandusmaa suurusest. Selle peale aga juhtis Euroopa Komisjon oma 2016. aasta mais saadetud kirjas tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, ilma erisusteta. Sellest lähtuvalt tuli otsustada, kas järgnevatel aastatel tuleb otsetoetuste puhul lisaks niidetud rohule ka hekseldatud rohi ilma erisusteta täies ulatuses kokku koguda või lubada hekseldada ilma rohtu kokku kogumata.
Otsetoetuste maksmise tingimusi arutati 19. detsembril toimunud põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu (PMAN) istungil. Huvigruppide esindajatel oli võimalik ettepanekuid esitada kuni 23. detsembrini.
Eesti põllumeeste keskliidu president, Saaremaa põllumeeste liidu juht Tõnu Post ütles, et ta on hekseldamise teemaga viimastel nädalatel üsna tihedalt kokku puutunud. Põllumeeste arvamused lähevad selle probleemi lahenduse osas lahku.
“Tootjad, kellel on ainult teraviljakasvatus ja kellel on maid, millel nad mingil põhjusel vilja ei kasvata, on hekseldamise lubamise poolt,” rääkis Post. Seevastu loomakasvatajad pooldavad hekseldamise keelamist ja leiavad, et toe-
tusalune põllumajandusmaa peaks ikkagi olema põllumajanduslikus kasutuses.
Olukorras, kus heades tingimustes hoitava põllumajandusmaa osakaal Eestis on juba 11 protsenti, on toetuse maksmine Posti sõnul väga küsitav. “Saaremaa kohta ei oska öelda, aga mandril on küll juhtunud, et maa on läinud tootja käest ära, kuna toetust selle pealt on võimalik saada mitte midagi tootes,” rääkis Tõnu Post.
Eesti on passiivse maakasutuse Euroopa meister
Eesti põllumajandus-kaubanduskoda on seisukohal, et otsetoetused peavad olema suunatud aktiivsetele põllumajandustootjatele ja pelgalt põllumajandusmaa hooldamine ei tohi muutuda omaette ettevõtlusvormiks. Pikemas perspektiivis ei ole jätkusuutlik otsetoetuste maksmine pelgalt selle eest, et maad hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras, ilma et sellel maal toimuks sisulist põllumajanduslikku tegevust.
Maaülikooli hiljutisele uuringule viidates märkis Eesti põllumajandus-kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus, et 2004.–2015. aastal on Eestis toetusaluse maa hulka lisandunud 103 000 hektarit heades tingimustes hoitavat maad, mida ei kasutata põllumajandustootmises. Eesti on Euroopa Liidu liikmesriikide hulgas pelgalt heades tingimustes hoitava põllumajandusmaa osakaalu poolest suure edumaaga esimesel kohal. 2013. aastal moodustas heades tingimustes hoitava põllumajandusmaa osakaal Eestis 11%, võrdluseks oli sellist maad Lätis vaid 4,2% ja Rumeenias 3,3%.
Lisaks tuleb Sõrmuse sõnul silmas pidada, et Eesti otsetoetuste tase hektari kohta on Euroopa Liidu liikmesriikide võrdluses kõige madalamate hulgas. Nõuded, mis lubavad edaspidi püsirohumaadel rohtu hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta, ei ole jätkusuutlik ei keskkonna ja muldade, põllumajandussektori konkurentsivõime, Eesti majanduse, maapoliitika ja -suhete ega otsetoetuste süsteemi seisukohalt. Selline võimalus loob eeldused põllumeestele mõeldud otsetoetuste maksmiseks isikutele, kes näevad põllumajandusmaad kui kindla tootlusega investeeringut, kuid kellel puudub sisuline huvi põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks. Seejuures ei kujune sellise maa väärtus (ja rendihind) mitte reaalsest tootmispotentsiaalist, vaid toetuste tasemest lähtudes.
Ühtlasi peaks maaeluministeerium Sõrmuse hinnangul töötama välja meetmed, mis soodustaksid väheväärtuslikelt rohumaadelt kogutud biomassi väärindamist kas loomakasvatuses või muu toorainena. Kaaluda tuleb veebikeskkonna loomist, kus saaksid kokku müügist või väljarentimisest huvitatud rohumaade omanikud ja nende ostust või rentimisest huvitatud põllumehed, aga ka heina müüjad ja ostjad. Selline veebikeskkond võiks pakkuda lahendust põllumajandusettevõtjatele ja maaomanikele, kellel pole lahendust oma maade kasutamisele kehtivate reeglite raamides.
Eestimaa talupidajate keskliit andis teada, et nende liikmetest enamik pooldab võimalust hekseldada ja heksel maha jätta, kuid peaasjalikult loomapidajad pooldavad hekseldamise ja heksli mahajätmise keelustamist.
Veisekasvatajad on hekseldamise vastu, metsamehed poolt
Eesti lihaveisekasvatajate selts leiab, et otsetoetuste raames hooldataval maal peaks lisaks niidetud rohule ka hekseldatud rohu ilma erisusteta täies ulatuses kokku koguma.
Hekseldatud rohu koristamise kohustus toob põllumajandustootjate kasutusse rohkem rohumaad, alandab maa rendihinda ning paneb nii mõnegi maaomaniku või maal tegutseva põllumajandustootja mõtted liikuma lihaveisekasvatusega (lamba-, kitse-, hobusekasvatusega) alustamise või selle laiendamise suunas. Põllumajandustootmisest väljas oleva rohumaa kasutusele võtmine ja põllumeeste motiveeritum koostöö võimaldaks senisest kaks-kolm korda arvukamat lihaveiste karja. Oluline on toota Eesti maaressursi baasil puhast tervislikku toitu ja seda sise- ja välisturul väärika hinnaga müüa.
Eesti erametsaliit toetab 100-protsendilist purustamise toetamise jätkamist ilma heksli kokkukogumise kohustuseta. Täiesti piisav oli 24. aprillini kehtinud kord, kus püsirohumaa niite ja heksli koristamine oli reguleeritud lähtuvalt maaomandi suurusest.
25. aprillil jõustunud muudatusega aitas riik aga sisuliselt kaasa püsirohumaade pindala vähenemisele ja soodustas püsirohumaade kasutusele võtmist põllukultuuride kasvatamise eesmärkidel. PRIA andmetel on püsirohumaade kasutusele võtmine põllukultuuride kasvatamiseks ja hekseldatud rohu mahajätmise piiramine viinud püsirohumaade vähenemiseni toetusaluses põllumajandusmaas ja toonud riigile kaasa püsirohumaa tagasirajamise kohustuse 2017. aastaks.
Erametsaliit leiab, et väikemaaomanikel ei tasu rohumaade pealt sööta toota, sest kogutud sööda turustamise võimalused puuduvad. Kuna söödale ei ole turgu ja seda ei ole võimalik kuskile viia, ladustatakse see rohumaa äärde, mis tekitab keskkonnareostust. Kõik see toob kaasa olukorra, kus väikeste rohumaade pealt sööta lihtsalt enam ei koguta ja seal ei niideta. Pikemas perspektiivis toob see omakorda kaasa metsasuse kasvu püsirohumaa arvelt.


description: Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl väljakuulutatud kampaania kududa Saare maakonna ajateenijatele jõuluks soojad villased sokid hakkab tasapisi finišisirgele jõudma. Kudumiseks ja sokkide kogumispunktidesse viimiseks on veel […]

title: Viimane aeg on ajateenijatele sokke kududa!

maintext:
Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna, Kadi raadio ja ajalehe Saarte Hääl väljakuulutatud kampaania kududa Saare maakonna ajateenijatele jõuluks soojad villased sokid hakkab tasapisi finišisirgele jõudma. Kudumiseks ja sokkide kogumispunktidesse viimiseks on veel napilt nädala jagu päevi ehk 18. detsembrini.
Sel aastal on kingiootajaid ligi 150, seega on viimane aeg varrastel käia lasta. Kudumisel võiks silmas pidada jalanumbreid 43–47. Lisaks ajateenijatele lähevad sokid piirivalvelaeva Valve meeskonnale ja Kuressaare vapilaeva Admiral Cowan meeskonnale. Seni on omajagu sokke juba laekunud, kuid naiskodukaitsjate sõnul ongi nobedad kudujad oma näputöö tavaliselt ära toonud vahetult enne tähtaja kukkumist. Saarte Hääle toimetusse oli eile lõunaks toodud 50 paari villaseid sokke koos väikeste üllatuste ja kaardikestega.
Sokkide kogumispunktid asuvad aga ka Kuressaares Väljaku tn 5 Kaitseliidu maleva staabis, Orissaares võib sokid viia raamatukokku ja Kirde poodi, Tornimäel koolimajja, Salmel lasteaeda ja Leisis vallamajja. Siia ja sinna oli eilseks sokke kenasti juba ka toodud. Salme lasteaiast kinnitati Saarte Häälele, et neil sokikogu kasvab, samuti on sokke toodud Orissaare raamatukogusse.
Saaremaa ringkonna esinaine Mare Kirr innustas inimesi veel viimast pingutust tegema, et Saaremaa poistel jalad jõuluks sooja saaksid. “Võiks ju ikkagi teha poistele ilusa kingituse,” märkis Kirr. Ta lisas, et sokikoguse kokkusaamisega probleemi ei teki, kuid sokid tuleks kogumispunktidesse tuua ikkagi õigeaegselt. Seega tasub meelde jätta, et järgmise nädala pühapäev on see kõige viimane päev, mil vardad käest panna ja valmiskootud sokid mainitud punktidesse toimetada.
Naiskodukaitsjad lähevad mandrile ajateenijatele sokke üle andma 20. detsembril.


description: “Kuna saarlasena olen olnud erinevate parvlaevade reisijana kasutaja juba väga pikki aastaid ja tahes-tahtmata tekib soov neid kõiki omavahel võrrelda, siis selle laeva puhul hakkas esimese asjana silma laeva ruumide […]

title: HOMSES LEHES: Tõllu toob Poolast koju saarlasest kapten

maintext:
“Kuna saarlasena olen olnud erinevate parvlaevade reisijana kasutaja juba väga pikki aastaid ja tahes-tahtmata tekib soov neid kõiki omavahel võrrelda, siis selle laeva puhul hakkas esimese asjana silma laeva ruumide avarus ja seda just reisija poolt vaadatuna,” kõneles Tõllu kapten.
Kes ta on, selgub juba homsest Saarte Häälest.
Seni oli TS Laevade lootus, et õnnestub Tõll vastu võtta veel sellel aastal ja asjaolude soodsal kokkulangemisel jõudnuks laev Eestisse veel aasta lõpus. Nüüd on kindel, et sellel aastal seda ei juhtu, ütles TS Laevade juhatuse esimees Kaido Padar.
Tõllu toob Poolast Eestisse 11-liikmeline meeskond ja laeva kohalejõudmise ajaks on TS Laevad arvestanud kaks päeva. Tõll hakkab sõitma Virtsu–Kuivastu liinil.


description: “Tulge supile!” hüüdsid Kuressaare gümnaasiumi noored eile kultuurikeskuse ette ülesseatud laua tagant. Piparkooke ja mandariine pakkusid õpilased möödujaile ka. Sooja kõhutäie soovijaid vaid ühel päeval aastas avatud heategevuslikus supiköögis eile […]

title: Gümnasistid kutsusid kesklinnas supile

maintext:
“Tulge supile!” hüüdsid Kuressaare gümnaasiumi noored eile kultuurikeskuse ette ülesseatud laua tagant. Piparkooke ja mandariine pakkusid õpilased möödujaile ka.
Sooja kõhutäie soovijaid vaid ühel päeval aastas avatud heategevuslikus supiköögis eile jagus – sellest andsid tunnistust kiiresti tühjenevad supitermosed ja täituvad prügikastid. Poolteise tunni järel oli suur kogus suppi juba välja jagatud.
“Seekord on eriti palju külastajaid,” märkis 12.a klassis õppiv Sandra Väli, kes supiköögi toimkonnas kaasa löömas juba kolmandat aastat. “Kui supp otsas, jagame ülejäänud asju – leiba, mandariine ja piparkooke.”
“Sel aastal on hästi palju külastajaid vist ka sellepärast, et meil olid plakatid päevakeskuse ees,” ütles koos Sandraga supiköögis “vägesid juhatanud” klassiõde Birgit Vinn.
Tüdrukute sõnul on supi jagamine tore ettevõtmine – nii saab kaasinimestele rõõmu teha.
“Pisut külm on küll, aga siis joome teed ja hakkab jälle soojem,” lausus Sandra.
Oli neidki supiköögi külastajaid, kes lasid supi kaasavõetud purki panna, et hiljem kodus süüa.
“Kas see on tasuta?” küsis üks leti juurde astunud külastaja igaks juhuks. “Muidugi tasuta!” vastasid noored.
39 liitrit hernesuppi ei keetnud gümnasistid siiski ise – selle vaaritasid valmis tublid koolikokad.
Lisaks abiturientidele toimetasid kultuurikeskuse ees avatud supiköögis 10.c klassi noored.
“See on noortel väga tore üritus,” kiitis tüdrukutelt aurava kausitäie vastu võtnud proua, kes palus end tagasihoidlikult vaid Magdaks nimetada. Varasematel aastatel ta jõulueelsesse supikööki juhtunud ei ole. “Prouad ütlesid bussis, et siin antakse täna suppi – tulin siis ka vaatama,” rääkis ta. “Suur hernesupi sõber ma ei ole, aga söön küll. Praeguse ilmaga teeb olemise palju soojemaks.”
Supiköögist järele jäänud piparkoogid viisid noored Kuressaare Perekodusse.


description: Kuressaare gümnaasiumi lapsevanemad soovivad, et koolikiusamise tõttu taastataks näiteks kooli turvameeste süsteem. “Koolikiusamine eksisteerib, oleks mõttetu seda eitada,” tunnistab KG hoolekogu vastvalitud juht Maris Rebel (fotol). Tema sõnul pole aga […]

title: HOMSES LEHES: Kuressaare gümnaasium võitleb kiusamisega

maintext:
Kuressaare gümnaasiumi lapsevanemad soovivad, et koolikiusamise tõttu taastataks näiteks kooli turvameeste süsteem.
“Koolikiusamine eksisteerib, oleks mõttetu seda eitada,” tunnistab KG hoolekogu vastvalitud juht Maris Rebel (fotol). Tema sõnul pole aga kindlasti tegu eriolukorraga.
Hoolekogu viimasel istungil tuli koolikiusamise teema siiski eraldi päevakorrapunktina arutusele.
Loe juba homsest Saarte Häälest!


description: NELJAPÄEV, 15. detsember ÜRITUS Jõuluhõnguline loodusõhtu kl 18–20 Meremajas (Garnisoni 16a, Kuressaare). Mõtteid mõlgutavad Mari Reitalu, Helvi Koppel ja Leo Filippov. Registreerimine saarekodukant@gmail.com, tel 55 17 502 Reet Viira. Osalustasu […]

title: KUHU MINNA


description: Läinud kuu lõpuks oli Saare maakonna kohalikele omavalitsustele tulumaksu laekunud ühtekokku 19,9 miljonit eurot. Mullu samal ajal oli laekumiste summa 18,5 miljonit eurot. Pea kõigis kohalikes omavalitsustes on laekumine kasvanud, […]

title: Tulumaksu on laekunud üle miljoni euro rohkem

maintext:
Läinud kuu lõpuks oli Saare maakonna kohalikele omavalitsustele tulumaksu laekunud ühtekokku 19,9 miljonit eurot. Mullu samal ajal oli laekumiste summa 18,5 miljonit eurot.
Pea kõigis kohalikes omavalitsustes on laekumine kasvanud, vaid Torgu vallas on kogulaekumine novembri lõpu seisuga olnud veidi väiksem kui 2015. aastal samal ajal. Sel aastal on laekunud 1,83 miljonit, mullu aga 1,88 miljonit eurot. Kõige enam on laekumine kasvanud Kuressaare linnas. Kui eelmisel aastal oli tulumaksu novembri lõpuks laekunud 7,8 miljonit eurot, siis tänavu oli laekumine 8,4 miljonit eurot. Ka Lääne-Saare vallas oli laekumine korralik – 2015. aasta novembri lõpuks oli laekunud 3,7 miljonit eurot, tänavu aga ligi 4 miljonit eurot.
Muhus kui juba tuntud väga hea tulumaksu laekumisega vallas oli selle aasta novembri lõpuks laekunud 1,2 miljonit eurot, eelmisel aastal aga 1,1 miljonit eurot. Kihelkonnal laekus mullu üle 443 000 euro, tänavu ligi 480 000 eurot, Laimjalas oli mullune laekumine ligi 368 000, tänavu aga enam kui 418 000 eurot. Leisis oli mullune laekumine ligi 951 000 eurot, tänavune laekumine ületas aga miljoni euro piiri.
Mustjalas laekus tänavu üle 339 000 euro (2015. aastal 277 000 eurot), Orissaares üle 1 miljoni euro ning seal oli ka eelmise aasta 11 kuu laekumine üsna sama palju. Pihtlas laekus enam kui 837 000 eurot (mullu 767 822 eurot), Pöidel üle 467 098 euro (mullu 427 677 eurot), Ruhnus veidi üle 126 000 euro (mullu 103 012 eurot), Salmel enam kui 717 000 eurot (mullu 703 389 eurot) ja Valjalas 746 346 eurot (mullu 714 516 eurot).
Milline on Saare maakonna kohalikes omavalitsustes tulumaksu laekumine 2016. aasta kokkuvõttes, selgub juba 2017. aasta alguses.


description: Nasva Ülejõe tänava elanik Mart Tamm pöördus naaberkrundile kavandatava fileerimistsehhi ehitusloa tühistamiseks halduskohtusse. Läinud nädalal Tallinna halduskohtu Pärnu kohtumajale esitatud kaebuses palub Tamm tunnistada kehtetuks nii Lääne-Saare vallavalitsuse poolt tänavu […]

title: Nasvakas läks fileerimistsehhi pärast kohtusse

maintext:
Nasva Ülejõe tänava elanik Mart Tamm pöördus naaberkrundile kavandatava fileerimistsehhi ehitusloa tühistamiseks halduskohtusse.
Läinud nädalal Tallinna halduskohtu Pärnu kohtumajale esitatud kaebuses palub Tamm tunnistada kehtetuks nii Lääne-Saare vallavalitsuse poolt tänavu septembris Ülejõe 20a kinnistule väljastatud projekteerimistingimused kui ka ehitusloa.
Kaebuse esitaja leiab, et ehitusloa väljastamisel ja projekteerimistingimuste menetlemisel on rikutud õigusnorme ja ületatud diskretsiooni piire, samuti seda, et projekteerimistingimuste menetluses ei ole välja selgitatud liikluskorralduse põhimõtteid.
Tamm märgib, et projekteerimistingimused ei ole koostatud kooskõlas planeerimisseadusega ja ehitusseadustikuga, projekteerimistingimustest ei nähtu motiive ja kaalutlusi. Kuivõrd ehitusluba on välja antud projekteerimistingimuste alusel, mis ei ole õiguspärased, tuleb kehtetuks tunnistada ka see.


description: 21. detsembril korraldas Tornimäe rahvamaja jõulukontserdi “Unistus”, kus esinesid kõik taidlejate rühmad peale näiteringi. Lauldi ja tantsiti lasteaialastest kuni ansambli Aderkass eakateni välja. Üllatuskülalisena esines näitejuht Krista Kütt, saates klaveril […]

title: Jõuluootel

maintext:
21. detsembril korraldas Tornimäe rahvamaja jõulukontserdi “Unistus”, kus esinesid kõik taidlejate rühmad peale näiteringi. Lauldi ja tantsiti lasteaialastest kuni ansambli Aderkass eakateni välja. Üllatuskülalisena esines näitejuht Krista Kütt, saates klaveril tütar Loore laulu.
Lasteaialapsed olid kõige toredamad ja ehedamad. Üks mehepoeg üllatus keset tantsu saalitäiest rahvast nii, et unustas end vaatama. Ta ilme ja lapselik eneseunustus oli niivõrd armas ja liigutav, et tekitas kohe peo alguses meeldiva soojuse hinge. Just seesama poiss tuletas mulle meelde mu oma lapsepõlve jõulud.
Siis tehti kõik kodus ise. Vanaema, kes oli olnud sakste kokk, keetis kodus koorekomme. Küllap olid need praeguste lehmakommide kauged eellased. Ma ei mäleta suurt muud kui seda, et suur plaat ühtlase beeži massiga võeti ahjust välja ja pandi kotta tahenema ning kui oli paras aeg, siis lõikas vanaema selle massi ruuduliseks, kommide suuruseks ja need tõsteti ükshaaval pannilt ära. Minul ei ole nende kommide maik enam meeles, aga õde ütles, et olid kangesti head.
Isa tegi tavaliselt linnaseõlut, aga ma ei tea, miks nad hakkasid vanaemaga ükskord enne jõule võidu õlut tegema. Vanaema kõrvetas leiba ahjus nii, et sinist suitsu oli maja täis. Mõni tükk trehvas ikka liiga palju palavust saama, aga vanaema arvas, et sellest pole häda, kõhurohuks just paras. Magusaks õlle ja piparkookide sisse keedeti suhkrupeete. Küll see keedulõhn oli minu meelest vastik.
Siga tapeti ära ja vanaema puhastas sooled vorsti jaoks. Verivorstid olid väga head. Eriti hea maitse andsid makipudrule lisatud kõrneks praetud pekk ja pune. Muidu ma tanguputru ei söönud, aga makipuder oli hea.
Piparkookide tegemiseks toodi naabriperest lihamasina otsik. Taigen pandi masinasse ja siis tuli läbi otsiku selline triibuline lint, mis lõigati nii 3–5 cm pikkusteks tükkideks ja pandi panniga ahju. Nii häid kooke praegusel ajal enam ei ole. See on meie ühine arvamus lapsepõlve naabritüdrukust sõbrannaga.
Nojah, vanaema kõrvetas oma leibu, keetis kadakavett ja tegi maltoosaõlut. Papa naeris, et vanaema teeb omale jõuluks leivakoorukese palavat. Vanaema pani oma märjukese piimanõuga kööki külmemasse nurka ja sinna see jäi, sest joodi ikka papa tehtud odraõlut. Eks ta vahetevahel riputas sinna pisut suhkrut juurde.
Pühad olid möödas ja uus aastagi alanud, kui meile juhtus äkki üks naabriküla mees. Muidugi küsis ta kohe õlle järgi, aga seda polnud enam kuskilt võtta. Siis meenus papale vanaema nirr ja et tüütust külalisest lahti saada, pakkus seda. Arvas, et nii kui ta seda suhu võtab, läheb otsemaid vandudes uksest õue. Juhtus aga hoopis teisiti. Mida kauem vanamees seda märga imes, seda joomasemaks ta jäi. Muudkui ajas juttu ega teinud kojuminekust enam väljagi.
Papa läks teise tuppa magama ja pani köögivahelise ukse kinni. Sassa oli parasjagu joomane ja norutas laua ääres. Vanaema tegi asja lauta ja me emaga läksime pimedasse elutuppa. Meil oli diivan, kust padjad sai ära võtta. Ema peitis mind kõigepealt diivani ja seina vahele ja tõstis padjad ette ning siis kükitas ise kolmanda padja taha. Seal pimedas toas vastu jahedat põrandat oli paras õudne ja külm hakkas ka veel. Mulle hakkas kõigest sellest nutt peale tükkima, aga ära ei tohtinud minna, sest kui Sassa näeb, et inimesed liiguvad, siis ta ei mõtlegi minema hakata.
Sassa oli tukkuma jäänud, ärkas äkki ja ütles, et ah nüüd on nad kuradid kõik kodust minema ka veel läinud. Ohkas, võttis oma mütsi, kindad ja läks minema. Vanaema tuli laudast tuppa ja ütles, et lolli joomase inimese pärast jää ööseks lauta lehma alla ja külma ennast surnuks. Papa, kes magama oli teinud, aga kuulis kõike, tuli välja ja hakkas asja uurima, miks see Sassa äkki nii hirmus purju jäi. Selgus, et vanaema “levakoorukse palav” oli vahepeal nii kangeks käärinud, et hakkaski pähe. Papa imestas kangesti, aga vanaema arvas, et papa linnaseõlu polnudki nii vali kui tema märg – et kuhu tilk kukub, sinna kärn kargab.
Olen mõnel aastal püüdnud teha samu toite, mis minu lapsepõlves tehti, kuid verivorste on nii mitut liiki pidevalt müügil, et see ei tasu ennast ära. Sel aastal tegin pisut piparkooke, aga nagu paljud teisedki vanaemad räägivad, ei ole piparkookidel enam laste seas minekut. Liiga palju liiga head on pidevalt saada.
Täpselt sama on kingitustega. Pole enam midagi kinkida. Vanemad paluvad, et ärge jumalapärast mänguasju tooge, need ei mahu enam kusagile ära. Mida sa hing väikelapsele ikka kingid? Vanaema koob sokid, aga ka neid on poes igasuguseid, küll termo ja muidu ilusa mustri ja värviga. Ei olnud see elu kerge lapsena ja vanaemana pole see põrmugi lihtsam.
Ilusaid jõule ja palju säravaid mõtteid kinkide ostmisel!
Ingrid Holm


description: Saarlased söövad võrreldes teiste maakondadega kõige enam võid ja leiba. Saaremaa võib uhkustada oma panusega Eesti valitsuse ministritoolide täitmisel ja olla vähem uhke selle üle, et oleme saja aasta jooksul […]

title: Saaremaa Maalehe Kõige-kõige erinumbris

maintext:
Saarlased söövad võrreldes teiste maakondadega kõige enam võid ja leiba. Saaremaa võib uhkustada oma panusega Eesti valitsuse ministritoolide täitmisel ja olla vähem uhke selle üle, et oleme saja aasta jooksul tulnud vaid ühel korral olümpiavõitjaks.
Just sedalaadi võrdleva statistikaga Eesti maakondade elanike tarbimisharjumuste, hariduse, tervishoiu ja kultuuri kohta tuli välja eilne Maalehe erinumber “Nr. 1 Eestis”.
Erinumber annab teada, et Saaremaa on esiplaanil mitmes mõttes – siin on kõige rohkem mesilasi (3400 peret), lihaveiseid (10 668), lambaid (16 662) ja ka hobuseid. Eesti suurim lihaveisekasvataja on Vjatšeslav Leedo, kelle ettevõtetele kuulub umbes 3500 lihaveist.
2015. aastal kulutasid saarlased toidule leibkonnaliikme kohta 1053 eurot, olles selle näitajaga Hiiu- ja Võrumaa järel kolmandal kohal. Lausa kolme leivatööstusega õnnistatud saarlased on kõige suuremad leivasööjad, kes liiati valivad kõige kallimaid leibasid, kulutades selle peale aastas koguni 30,30 eurot. Eesti keskmine oli mullu 20,50 eurot.
Lisaks leivale on saarlased ka suured võitarbijad, kulutas sarnaselt Ida-Virumaa ja Läänemaa elanikega mullu või ostmiseks 16,40 eurot aastas inimese kohta.
Kalasöömises on saarlased hiidlaste järel teisel kohal ja kulutustega juustule, vorstile ja kartulile 5. kohal. Kui tubakatoodetele tehtud kulutuste arvestuses oleme 4. kohal, siis alkoholi ostmisel alles 11. kohal.
Eluasemekulude arvestuses on saarlased 8. kohal ja kulutustelt vaba aja sisustamiseks 6. kohal. Samal positsioonil oleme ka bensiini ja õlide peale kulutatud summade arvestuses.
Rahvaarvu arvestades on Saare maakond edukaim ministrite kasvulava, kus 10 000 elaniku kohta tuleb 2,3 valitsuse liiget. Saare maakonnas on sündinud tervelt kaheksa sõjajärgsete Eesti valitsuste ministrit: Tiiu Aro, Kalle Laanet, Liia Hänni, Tõnis Palts, Jüri Pihl, Jaanus Tamkivi, Jaan Õunapuu ja praeguseski valitsuses töötav Indrek Saar. Saaremaalt on võrsunud kaks akadeemikut ja üks olümpiavõitja.
Bakalaureusekraadiga inimeste protsendi arvestuses on saarlased neljandal kohal. Saaremaal elab 1945 bakalaureusekraadiga inimest, mis on 5,8 protsenti maakonna elanikest.
Terviseedendamist puudutava küsitluse andmetel on Saare maakonna mehed sporditegemise aktiivsuselt kolmandal kohal, samal positsioonil on nii siinsed mehed kui ka naised hinnangutes oma tervisele. Oma elu ja kodukohaga rahulolu poolest on saarlased aga maakondadest täpselt keskel. Selgub ka, et laulupeoprotsessis osaleb 7 protsenti saarlastest. Saaremaal on 876 rahvatantsijat ja 85 rahvamuusikut.


description: “Kindlasti ei ole kiusamine 21. sajandi nähtus,” kirjutab Saarte Hääle ajakirjanik Kristina Kretova. “Kes mis staatuse klassis omandab, on mingis mõttes nagu evolutsioon uues kuues – tugevaim jääb peale ja […]

title: Kiusamist ei tohi eirata

maintext:
“Kindlasti ei ole kiusamine 21. sajandi nähtus,” kirjutab Saarte Hääle ajakirjanik Kristina Kretova. “Kes mis staatuse klassis omandab, on mingis mõttes nagu evolutsioon uues kuues – tugevaim jääb peale ja nõrgem võib nurgas näppu imeda.”
Kiusatava staatusest on äärmiselt raske välja murda, sest vastuhakkamine kallab vaid õli tulle. Samas ei taha keegi “kitse panna” ja olla see klassisisene koputaja, kes kõik ette kannab.
Ühest otsast ei tahaks ma uskuda, et lapse mõistus on juba nii noores eas täis mürki, mis tema sisse ära ei mahu ja vajab füüsilist või räiget suusõnalist väljaelamist.
Kuressaare gümnaasiumi õpilaste vanemad pakkusid kiusamise probleemi üheks lahenduseks – või pigem leevenduseks – koolis patrulliva turvamehe. Sellega puudutasid lapsevanemad teemat, mis pani ammu hõõgunud söed leegiks lahvatama. Õnneks.
Olgu mis on, koolikiusamise probleemi eitamine on täiesti hambutu tegevus, mida ükski selles süsteemis töötav inimene lubada ei saa. Rõõm on näha, et leidub neid, kes probleemi tunnistavad.
Mu oma koolipõlvest pole praeguseks veel väga palju aega möödas. Pean ütlema, et olen näinud nii mõndagi ja käinud läbi mõlemal pool “rindejoont” asuvate inimestega.
Mu ebaeestlaslik perekonnanimi on korduvalt olnud igasuguste ajuvabaduste päästik. Tänu sellele tuli mul korduvalt kokku puutuda mitmesuguste eelarvamustega. Just tänu – ilma jutumärkideta –, sest pikemas perspektiivis õppisin inimestest, kelle IQ on võrdelises seoses talvise ilma temperatuurinäiduga, mööda vaatama.
Samas olen hiljem sattunud seltskonda, kes oli endale oma laheduse eest valmis medalit kaela riputama. Sellega käis kaasas meeletu ropendamine ning kamba kuningaks krooniti see, kes suutis olla kõige suurem anarhist ja täiskasvanud paika panna, lastest rääkimata.
Kõik toimub kardina taga
Koolikiusamise probleemile lähenemine on võrreldav ühe eriti vihase herilaspesa torkimisega. Neid noori inimesi, kes suudavad ennast tõestada vaid suguelunditest inspireeritud sõimuvalangu ja üleüldise labasusega, järelevalve suurendamine ei aita. Probleem tuleb inimeste seest ja kulmineerub valdavalt kulisside varjus.
Vahel ei tea isegi vanemad, mis rolli nende võsuke klassi hierarhias etendab, ja võivad oma üllatuseks avastada, et kodus kukupai Malle on klassikaaslaste seas tuntud terrorist ja paneb hoovis kasse põlema. Need terroristid ei tegutse kunagi kooli juhtkonna silme ees. Isegi kui füüsiline vägivald on kooli koridorides tuvastatav, võib palju suurem terror toimuda hoopis sotsiaalmeedias.
Arusaadavalt ei taha õpetajad ja kooli juhtkond kedagi kasvatama ja õelate tegude eest nüpeldama hakata. Käitumise vundamendi saab laps kodus. Äärmusliku käitumisega lapsed võivad tulla täiesti harilikust perest, kus kõik tundub nagu korras olevat. Lapse käitumist võivad mõjutada vanemate hoiakud ja mõtlematud väljaütlemised, tekitades lumepalliefekti.
Loomulikult võib lapse kujunemises negatiivset rolli mängida ka muu keskkond –sõprusringkond, klass, trennikaaslased jne. Kuid see hing, kes saab kodust hoolt, armastust ja tähelepanu, ei saa aga muutuda nii mürgiseks, et pätikarjaga mõtlematult kaasa läheb. Kui mitte muu, siis usun, et austus ja elementaarne viisakus programmeerub lapsesse eelkõige vanemate eeskujul.
Autoriteet vajab kehtestamist
Nõustun koolikiusamisest rääkiva uudisloo kommentaatoritega, kes väitsid, et asja parandamine algab juurtest ja põhjustest. Probleemsete laste koolist eemaldamine ei taga vaimset tasakaalu, mis kiusupisiku lämmataks. Samas ei tasuks kiusajatesse suhtuda kui pragulisse klaasi, mis vaja hellalt vati sisse pakkida.
Lastega ümberkäimisel on alati rõhutatud individuaalse lähenemise tähtsust. Samamoodi, nagu ei aita ühte last pelgalt pea silitamine, ei pruugi alati toimida ka karmimad meetmed. Üks on aga kindel: lapsed peavad aru saama, et nad ei ole puutumatud, ja õppima austama autoriteeti. Paljud võivad vabalt vanematega manipuleerida, mustates kodus õpetajaid ja klassikaaslasi. Vanemad sööstavad, võsuke kaenlas, kooli selgitust nõudma, miks pedagoog nii neetult ebakompetentne on. Sellega näitavad nad nende selja taga salamisi irvitavale nagale, et tema nimi pestakse alati puhtaks.
Üldse mingi lahenduse või probleemi leevenduseni võib viia üksnes kooli, vanemate ja miks mitte ka psühholoogide koostöö. See ei ole ega saa olema lihtne. Et psühhoterrori epideemiat ravida, tuleb aga luua pretsedent ja näidata, et kiusaja tegudele ei vaadata läbi sõrmede. Võib ju heietada selle üle, et karistused on karmid ja lapsed õnnetud. Aga kumb on siis parem – kas see, kui karistust kannab isik, kes on selle oma tegudega ära teeninud, või see, kes on kiusatava rolli sattunud ja peab kooliaastatel saadud hingehaavu endaga kaasas kandma kogu elu?


description: Profijalgrattur Mihkel Räime koduklubi Cycling Academy uueks spordidirektoriks sai soomlane Kjell Carlström, kes võitis Saaremaa velotuuri 2000. ja 2003. aastal. “Kohtusin temaga 2000. aastal, kui ta võitis Saaremaa velotuuri ning […]

title: Mihkel Räime klubi spordidirektoriks sai Saaremaa velotuuri võitja

maintext:
Profijalgrattur Mihkel Räime koduklubi Cycling Academy uueks spordidirektoriks sai soomlane Kjell Carlström, kes võitis Saaremaa velotuuri 2000. ja 2003. aastal.
“Kohtusin temaga 2000. aastal, kui ta võitis Saaremaa velotuuri ning tema oli minu kui noore jalgrattaspordi fanaatiku üks iidol. Nüüd, pea 17 aastat hiljem, oleme ühes meeskonnas ja rühime koos tippu,” rääkis Mihkel Räim, kes on nagu Carlströmgi sõitnud kunagi Amore e Vita meeskonnas.


description: * KG uksed võistlevad * Tänak on üks mõjukamaid sportlasi * Salme kool valmistub vaibakooliks saama * Peterburi investorid plaanivad KG juurde seiklusparki! Print PDF

title: Homses, 10. detsembri Saarte Hääles!


description: 23. rahvusvahelisel kabeturniiril Nõmme Sügis osales 60 kabetajat viiest riigist: Eestist (45), Lätist (10), Venemaalt (3), lisaks veel üks osavõtja Soomest ja teine Küproselt. Viimane osutus siiski vanaks tuttavaks, aastatel […]

title: Saaremaa kabetajad mängisid Nõmme Sügisel

maintext:
23. rahvusvahelisel kabeturniiril Nõmme Sügis osales 60 kabetajat viiest riigist: Eestist (45), Lätist (10), Venemaalt (3), lisaks veel üks osavõtja Soomest ja teine Küproselt. Viimane osutus siiski vanaks tuttavaks, aastatel 1987–2006 mängis tol ajal Jelgavas elanud Oleg Kitta 12 korda ka Saaremaa Kapal.
Kvalifikatsiooni järgi osales 12 vähemalt meistrijärguga kabetajat, 20 meistrikandidaati ning 28 I ja madalama järgu kabetajat. Järgust tõepärasema pildi kabetaja mängutugevusest annab nüüdsel ajal reiting: Jaan Truu oli reitingult osavõtjate hulgas 20. ja Ivar Truu 30.
Laupäevased viis vooru lõpetasid mõlemad saarlased “pluss ühega” ja mõlemal oli ette näidata üks suur õnnestumine. Ivar Truu võitis naissuurmeistrit Kaari Vainoneni ja Jaan Truu tugevat Sankt-Peterburgi meistrit Andrei Naprejenkovit.
Pühapäeval oli esialgu edukam Ivar Truu. Meister Maldon Haljase mänguklass pole enam nii kõrge kui paarikümne aasta eest, mil ta Eesti tšempioni nimele mängis, kuid võit tema üle on nüüdki sündmus. Ivar Truu tuli sellega toime.
Jaan Truu mängis tugeva naiskabetaja Irma Nahkoriga, kellega oli ainsa (viigilise) turniiripartii mänginud 34 aastat tagasi. Seekord õnnestus Jaan Truul peale jääda. Seitsmendas voorus kaotasid mõlemad: Ivar Truu Naprejenkovile, Jaan Truu igihaljale 83-aastasele meistrile Heinar Jahule.
Kaheksandas voorus vedas Jaan Truul paremini loosiga. 16-aastane Andreas Jürgenson kuulub küll kindlalt Eesti noorte paremikku, kuid oli siiski kergem vastane kui Ivarile sattunud tugev meistrikandidaat Aleksander Serõn. Jaan Truu võitis ja sai “korrespondentsvõistluses” poole punktiga poeg Ivarist ette.
Viimases voorus sattus Jaan Truu vastaseks meister Oleg Kitta ja Ivar Truule veel üks superveteran, 81-aastane meistrikandidaat Raimo Karjus. Kitta surus tugevasti, kuid Jaan Truul õnnestus siiski partii viigisadamasse juhtida. Sinnasamasse paistis tüürivat ka Ivari partii, kuid otsustaval momendil ei märganud ta lihtsat taktikalist ähvardust õigeaegselt ja kaotas.
Kokkuvõttes lõpetasid võrdselt 6,5 punktiga 9-st Naprejenkov ning meistrid Villem Lüüs (Tallinn) ja Arvo Rist (Hiiumaa), keda turniirikoefitsient reastaski selles järjekorras. Jaan Truu oli 5,5 punktiga 12. ja Ivar Truu 4,5 punktiga 28.
Nagu ikka, oli Hans Puki veetav Nõmme turniir hästi organiseeritud ja seetõttu kabetajate hulgas populaarne.
Enne Nõmme võistlust mängiti maakonna kabe seeriavõistluse teine kiirturniir, kus külaline Tartust Algo Laidvee kohalikele kabetajatele sõnaõigust ei andnud, kogudes 5,5 punkti 6-st. Järgnesid Villu Kallas ja Jaan Truu võrdselt 2,5 punktiga.


description: 94-aastane saarlane, Pärnu saarlaste seltsingu asutaja Henno Sepp pälvis oma aastakümnete pikkuse vabatahtliku töö eest aumärgi. “Neid asju, mida olen teinud, on nii palju, et ma ise ka ei usu,” […]

title: Henno Sepp: kes teeb, see jõuab

maintext:
94-aastane saarlane, Pärnu saarlaste seltsingu asutaja Henno Sepp pälvis oma aastakümnete pikkuse vabatahtliku töö eest aumärgi.
“Neid asju, mida olen teinud, on nii palju, et ma ise ka ei usu,” ütles eakas vabatahtlik Henno Sepp Saarte Häälele. “Kui teed, siis jõuad palju.”
Sepa sõnul annab presidendilt saadud aumärk talle kinnitust, et ta on õigel teel.
Saaremaal Küdemal sündinud, ent suure osa oma elust Pärnus elanud Henno Sepp on vabatahtlikuna aktiivselt tegutsenud 30 aastat, korraldades seltsielu ning juhendades laste ja noorte huviringe. “Kui laste silmad säravad, on see parem kui raha,” leidis Sepp.
1990. aastal oli Henno Sepp üks Pärnu saarlaste seltsingu asutajatest. “Kuigi meid on jäänud vähe järele – nimekirjas on meid praegu ainult 30 –, läheb meil hästi,” kinnitas Sepp. Seltsing käib koos korra kuus, kohtutakse teiste saarlastega ja külastatakse Saaremaad.
Lisaks sellele on saarlasest pärnakas pillimees, üleriigiliste külapillimeeste kokkutulekute algataja, spordimees, giid, pulmavanem jne.
Postmarkide kollektsionäärina innustas ta Pärnu kandi filateliste 1962. aastal kokku saama ning koos käiakse regulaarselt tänaseni.
Veel on Sepp õpetanud tasuta 17 aastat põllumeeste sanatooriumis peotantsu – ladina-ameerika, seltskonna- ja standardtantse. Samuti on mees üle Eesti tuntud suupilliklubi Piccolo asutajaliige. Samuti asutas ta spordiajaloo uurimise ringi, mida palju aastaid juhtis. Praegu saab ring kokku korra aastas.
20 aastat on Henno Sepp uurinud postiajalugu. “Mu isa vedas Mustjala ja Kuressaare vahel posti,” põhjendas Sepp oma huvi. “Kui sündisin, oli isa postipoiss, pärast hakkas metsavahiks.”
Kuigi lapsed-lapselapsed ja sugulased elavad mandril, satub Henno Sepp kodusaarele üsna sageli. “Käin Laimjala vallas Ruhves kalal,” rääkis mees, kelle rekordkala on olnud 9-kilone haug.
Vabatahtlikke tunnustati juba 11 korda. Tänavu korraldas vabariiklikku tunnustamist Eesti külaliikumine Kodukant Kodanikuühiskonna Sihtkapitali toetusel.
Tunnustamiseks esitati tänavu 149 kandidaati. Tunnustuse said viis kaasajat, kaks ettevõtet ja kümme vabatahtlikku.


description: “Mets on midagi niisugust, mis minul teeb hinge seest soojaks ja paneb helisema” tõdeb petitsioonile “Peatame Eesti metsade hävitamise suurtöösturite poolt” alla kirjutanud saarlane Anni Viskus. “Mõni mets annab sooja […]

title: Mitte miski ei kaalu üles kodumaa metsa

maintext:
“Mets on midagi niisugust, mis minul teeb hinge seest soojaks ja paneb helisema” tõdeb petitsioonile “Peatame Eesti metsade hävitamise suurtöösturite poolt” alla kirjutanud saarlane Anni Viskus. “Mõni mets annab sooja rohkem, teine vähem. Aga metsa helin ning tunne säilib seal sellest hoolimata.”
Fred Jüssi lausus kord: “Kui sa mingil olulisel ajal satud ühte kohta, siis tekib sul side, mis ilmselt kunagi ei
katke.”
Minul on see side tekkinud Eesti metsadega, sest eestlane on metsarahvas. Või nagu Valdur Mikita ütleb, metsapoole rahvas.
Kui minult siin Islandil, 2400 kilomeetrit kodumaast eemal, küsitakse, mida ma kõige rohkem igatsen, vastan alati: “Metsa.”
Eesti keel on üks rikkamaid keeli loodushäälte poolest: mühiseb, sahiseb, mürtsub, kohiseb.
Mets on koht, kust võib leida hingerahu. Metsas ei ole vaikust, vaid metsal on metsavaikus.
Ma hoolin ja armastan oma Eestimaad nii palju, sest minu kodumaal kasvab mets. Kõrged puud oma jõuga, mis meenutavad mulle, kui väike olen tegelikult mina.
Mul on uhke rusikas rinnale suruda ja rääkida mägede kõrval kasvanud inimestele sellest, kuidas mina kasvasin metsa kõrval. Ja ma tahan, et see nii ka jääks. Ma tahan ise edasi kasvada metsas ja tahan kasvatada oma lapsed ja lapselapsedki.
Põhjusi, miks peatada Eesti metsade hävitamine suurtöösturite poolt, on nii palju. Mitte ükski rahasumma või selle eest ehitatud, tööstuslikult tehtud hüved ei kaalu üles meie kodumaa metsa… ja metsavaikust.
See ei ole ainult ühe kuni mitme puu mahavõtmine. See on metsa kui terviku häirimine, see on lindudelt ja metsaloomadelt kodu võtmine. Seda ei kaalu miski üle!
Oleme väljas selle eest, kust pärinevad meie juured ja kus sai alguse meie ajalugu. Näitame oma pahameelt selle üle, et meie metsa ei tohi mõtlemata puutuda, sest see on oluline.
Metsamajandamine on keeruline ning seda tuleb teha tasakaalukalt! Kui me ei sekku praegusel ajahetkel, võime meie või meie lapsed leida end ühel hetkel olukorras, kus ei olegi enam midagi muuta, sest tehtud kahju on raskesti taastatav, sest puud ei kasva päevaga ning mets ei kujunda end tunniga.
Me peame hoidma enda metsa, sest mets on hoidnud meid läbi ajaloo. Mets kannab endas midagi, mida ei leidu kusagil mujal. Ja seda peab hoidma!