maintext:
Läänemaalt kingikotti: Jõuluaegne klaasisära (Lääne-Nigula)
Urmas Lauri
Klaasist küünlaümbris sobib kingikotti ideaalselt. Foto: Urmas Lauri
Palivere bussipeatuse taga kunagises kaupluses tegutseb juba kümme aastat klaasikoda U-Stuudio.
„Küünlaümbrised lähevad enne jõule hästi kaubaks,” ütles stuudio omanik Urve Sikemäe. Olenevalt suurusest ja sellest, kas küünlaümbrisega on kaasas ka lõhnavaagen, maksab ainulaadne kink 20–25 eurot.
Pakkuda on stuudios ka igasugust klaasist ja portselanist kaupa: kellad, vitraažid, vaagnad, küünlaümbrised.
U-Stuudio kaupa saab osta vaid Paliverest. Kingipoodide kaudu Sikemäe oma toodangut ei müü. Kui on mahti, käib ta laatadel ning sealt saab Paliverest pärit toodangut osta küll. Vahel ka mõnest suuremast asutusest, kus U-Stuudio soovi korral müügipäeva korraldab. „Eile käisin Tallinnas PERHis müümas, täna pakin kaupa lahti ja sellest ka see segadus,” ütles klaasikoja perenaine.
Kes soovib klaasist jõulukingi oma käega valmis meisterdada, saab seda Paliveres teha. „Aga selleks tuleks ikka alati ette helistada,” nentis klaasikoja perenaine. „Tööpäeviti kell 10–17 on stuudio kindlasti avatud.”


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Läänemaal on kõige korralikumad autojuhid (1)
Lemmi Kann
Politseilt hoiatava pühadekaardi saanud liiklushuligaanide arvu poolest on Läänemaa koos Hiiumaaga auhinnalisel viimasel kohal – Läänemaale tuli kõigest neli kaarti.
Politsei saadab traditsioonilise pühadekaardi neile sõidukijuhtidele, kes on aasta jooksul liiklusnõuete vastu eksinud viis või enam korda. Tänavu on adressaate üle Eesti kokku 800. Läänemaale läkitati neist vaid neli. Sama palju läks Hiiumaale ja mõni rohkem Saaremaale. Politseist öeldi Lääne Elule, et Läänemaa võib heameelt ja uhkust tunda. Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juht Meelis Laurmann (pildil) nõustus – selleks on põhjust.
„Mäletan, et kui me selle aktsiooni algusaastatel ise neid pühadekaarte laiali kandsime, oli saajaid ikka rohkem,” nentis ta. Ühel kaardisaajal kogunes aasta peale seitse rikkumist, ühel kuus ja kahel viis rikkumist. Niisiis jäid Läänemaa esiliiklushuligaanid politseile vahele kokku 23 korral. Rikkumiste detaile PPA ei avaldanud, küll aga on teada, millistesse kategooriatesse rikkumised kuulusid. Kõige rohkem eksiti liiklusseaduse paragrahvi vastu, mis käsitleb vajalike dokumentide puudumist. Järgnesid sõiduki või autorongi puhul lubatud massipiirangute ja mõõtmete ületamine, töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete rikkumised ja sõidumeeriku kasutamise rikkumised. Lubatud sõidukiiruse ületamisega jäi politsei valvsa silma ette üks juht ühel korral, samuti ühel korral tabati üks neljast juhist roolist ilma juhtimisõiguseta, üks tehnonõuetele mittevastanud sõiduk ja üks rikkumine sõiduki või selle haagise registreerimisel. See nimekiri viitab Laurmanni sõnul, et tegemist võis olla pigem metsaveokitega. Roolijoodikuid Läänemaa neljases saririkkujate seltskonnas polnudki. „See on muidugi tore, aga joobes juhte on aasta jooksul Läänemaal tabatud küll – neil ei tulnud lihtsalt pühadekaardi saamiseks vajalikku viit rikkumist kokku,” märkis Laurmann.
Lõpetuseks tuletas Laurmann autojuhtidele meelde mõned päevakajalised põhitõed, mille eiramisega on kohalikud juhid politseile silma jäänud: autoaknad tuleb enne sõitma hakkamist puhtaks teha ja ringteelt lahkumisel peab alati suunda näitama.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Kuidas kassid end Kaie Ilvese raamatutesse pressivad
Urmas Lauri
Kaie Ilves. Foto: Urmas Lauri
Kaie Ilvese verivärske raamatuga „Preili Pöörane ja teised kassid” on sama lugu kui muna ja kanaga. Kumb oli enne? Selle raamatu puhul on suur küsimus, kas see sai alguse illustratsioonidest või tekstist.
„See on puhtalt tänu temale sündinud,” pakub Kaie Ilves raamatu algtõuke andjaks illustraator Ülle Meistrit.
„Vastupidi. Raamatu aluseks on ikkagi sõna,” tõrjub kunstnik kirjaniku „süüdistust”.
„Ma olen väga uhke, et ta mulle pildid tegi,” ütles kirjanik. „See on kindlasti minu kõige ilusam raamat.”
Aga raamatu saamise lugu on ise järgmine. Mõned head aastad tagasi sattusid Lääne Elu ajakirjanik Kaie Ilves ja raamatuillustraator Ülle Meister Laikmaa muuseumis ühe näituse avamisele. Ilvesel oli selleks ajaks juba raamatuid ilmunud. Meistrile olevat Ilvese esimene raamat „Tädi, Motja ja teised” meeldinud ning nii küsinudki ta kirjanikult, kas ta väiksemaile lastele saaks midagi kirjutada.
„Minu meelest on Kaiel väga toredad jutud, sellest sai asi alguse,” ütles Meister.
Kaie Ilves meenutas, et ei võtnud Ülle Meistri näitusel öeldut esiotsa tõsiselt. Aasta hiljem trehvanud nad taas ning toona küsinud kirjanik illustraatorilt, kas käis ta selle pisipõnnide raamatu idee välja suusoojaks või mõtles tõsiselt. „Ülle ütles, et tõsiselt,” meenutas Kaie Ilves.
Veebruaris 2014 kirjutaski Kaie Ilves uue raamatu esimese jutu. „Siis sai neid tasapisi kirjutatud, hästi pikalt kirjutatud,” nentis kirjanik.
Ka piditegemine venis. „Aga see on isegi hea,” lisas illustraator.
Ülle Meister on aastate jooksul illustreerinud Ellen Niidu, Leelo Tungla, Paul-Eerik Rummo, Jaan Krossi ja paljude teiste raamatuid. Kaie Ilvesega koostöös on see esimene raamat.
Koostöö laabus. „Minu meelest küll, oleme kasside suhtes üsna ühte meelt,” ütles Ülle Meister.
Kunstnikule olid kõige keerukamad paar eksootilist tõugu kassi. „Neid pidin internetist otsima,” nentis illustraator. „Iga jutt on Kaiel ise sorti kassist, igaühel oma iseloom ja väljanägemine. Tuleb leida lähenemine, et pilt tekstiga kokku sobiks.”
„Me ikka vahetasime meile, et milline võiks Roosikene välja näha ja milline see Tuudur on,” lisas Kaie Ilves.
„Kassi nägu on raske joonistada,” teadis kirjanik rääkida ja lisas, et kass pole selline modell, kes pikalt ühes asendis poseeriks.
Kaie Ilvese sõnul toimub osa raamatu lugudest Tallinnas Preesi tänavas. „See on vanade puumajade rajoon, seda õhustikku käis Ülle Meister Haapsalus tabamas. Ülejäänud juttude sündmustik leiab aset Perakülas, see on väljamõeldud koht.”
Niisama tähtsad kui kassid nii on ka kasside inimesed, kellest raamatus juttu on. Ka need on igaüks oma karakteriga. Isegi neil kahel hulkuval kassil, kellest Kaie Ilves kirjutab, on oma inimesed kuidagimoodi olemas. „Inimesed on prototüüpide järgi kirjutatud,” kinnitas kirjanik. „Mõni Haapsalu inimene võib end sealt ära tunda.”
Raamatus „Preili Pöörane ja teised kassid” on 13 lugu. „Tegelikult oli neid valmis 18, viis jäi välja. Järgmisest raamatust on neid seega juba kolmandik. „Oi ei! Selle peale ei taha praegu mõeldagi, väljaandmine on pööraselt kallis,” lausus kirjanik Ilves. „Kui juhtuks ime, et see raamat läheb pööraselt hästi, siis oleks põhjust täiendatud kordustrükile, kuhu saaks riiulile jäänud lood lisada. Pildid on ju neile ka valmis.”
Raamatut „Preili Pöörane ja teised kassid” saab paremaist raamatupoodidest, selle andis välja kirjastus Päike ja Pilv.
Kaie Ilvesel on see seitsmes raamat. Neli neist on kassidest. „Kassid nagu pressivad sisse… Piinlik juba, hakkad kirjutama mittekassidest, ikka pressivad kassid sisse,” naeris kirjanik.
Ülle Meister
Ülle Meister elab Tallinnas, Martna vallas on tal maakodu.
Eesti kunstnike liidu, Eesti akvarellistide ühenduse, Eesti kujundusgraafikute liidu, IBBY Eesti osakonna liige.
Lõpetanud Eesti riikliku kunstiinstituudi 1973. aastal graafika erialal raamatukujundaja-illustraatorina.
Tema tööd asuvad Eesti rahvusraamatukogu kunstikogus, Eesti lastekirjanduse keskuse kunstikogus ja paljudes erakogudes Eestis, Austraalias, Lätis, Prantsusmaal, Soomes ja Venemaal.
Kaie Ilves
Ajakirjanikul ja kirjanikul Kaie Ilvesel on ilmunud seitse raamatut.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
ERR: Savisaare kaasus võtab Keskerakonna õigusabikuludest üle poole
Toimetanud Urmas Lauri
Edgar Savisaar. Foto: Arvo Tarmula
Edgar Savisaare õigusabikulud moodustavad Keskerakonna üldistest õigusabikuludest üle poole.
Partei peasekretär Jaak Aab ütles ERR-i portaalile, et kuna lepingud on konfidentsiaalsed ei saa advokaadibüroodele üleval olevate võlgade täpseid summasid välja öelda, küll aga ütles ta, et praegu üleval olevate õigusabikulude suurusjärk on umbes 170 000 eurot. Sellest üle poole moodustab õigusabi Edgar Savisaarele, lisaks on raha kulunud Kalev Kallole ja MTÜ-le Eesti Keskerakond. Garantiikirjade juhtumile õigusliku hinnangu saamiseks kasutati ka vandeadvokaat Paul Varuli teeneid. Erakonna eelarve on ca 1,5 miljonit eurot.
Aab ei soovinud öelda, kui palju Keskerakonnal hetkel reaalset võlga oleval on, aga märkis, et see on täiesti tavaliste rahavoogudega kaetav. Kui tõenäoline on see, et Savisaar ise selle nõude enda kanda võtab on Aabi hinnangul raske ennustada.
Täismahus artiklit saab lugeda siit.


maintext:
Soomlaste pidu teiste pidutsemist vaadates
Urmas Lauri
Eile tähistati Soomes riigi 99. sünnipäeva. Enamus soomlastest, ka need, kes elavad mujal – näiteks Läänemaal, seadsid end teleri ette nn pingviinide paraadi (linnan juhlat) vaatama.
Täna selgusid ka vaatajanumbrid – Soome 5,2 miljonist elanikust vaatas TV1 kaudu vastuvõttu 2,61 miljonit soomlast, tipphekkel oli teleri ees kätlemist uudistamas 2,7 miljonit vaatajat. Veerand miljonit jälgis ülekannet kanalil YLE Areena, vastuvõttu kajastasid ka teised telekanalid.
„Vaid soomlased peavad iseseisvuspidu teiste pidutsemist vaadates,“ naeris Suurbritanniast Soome elama tulnud Joel Willans teleusutluses.
President Niinistö sõnul on maailmas pinged muudkui kasvanud ja see teeb ka Soome murelikuks. „Kunagi pole see [pinge kasv] tõotanud midagi head, eelkõige väikestele riikidele,“ lausus president teleusutluses.
Eelöeldus tulenevalt oligi tänavune tänavune iseseisvuspäeva vastuvõtu teema Soome tugevused. Presidendi sõnul on Soomel oma tugevused kogu aeg olnud, kuigi soomlased ise ei pruugi sellest alati arugi saada.
Kätlemistseremooniast selgus, et soomlaste tugevuseks on tema veteranid ja sõjamehed.
68aastane president Sauli Niinistö ja tema noorukese, 37aastase abikaasa Jenni Haukio kätlemisvooru alustas 91aastane kindral Jaakko Valtanen, talle järgnesid Talve- ja Jätkusõja veteranid, lottad (naiskodukaitsjad), sõjalesed. Auväärses veteranide seltskonnas oli ka paar Eesti soomepoissi. Esimeses voorus olid Soome tugevusteks ka kunstnikud, kirjanikud, lauljad.
Teise kätlemisešeloni juhatasid sisse kirikujuhid, neile järgnesid parlamendisaadikud, peaminister Juha Sipilä, ministrid ja kindralid.
Kolmandas voorus tervitas presidendipaari diplomaatiline korpus.
Viimastena kätlesid presidendipaariga presidendid Tarja Halonen ja Martti Ahtisaari. President Mauno Koivisto olevat päevastest üritustest osa võtnud, kuid lossis toimuvat jälginud temagi teleri kaudu.
Nagu ikka, selgusid teleülekande käigus kaunimad kleidid, stiilsed mehed, peokuningannad. Lugejate lemmikuks oli poplaulja Robin Packalen, presidendiproua Jenni Haukio oli pingereas kolmas.
Mullu oli Soome lossipeol keskmine vaatajate hulk oli üle 2,5 miljoni.
Kõige rohkem vaatajaid on Soomes kogunud missivalimised. Kui Päivi Uito krooniti 1979. aastal Miss Soomeks, jälgis seda telerist 3,3 miljonit soomlast.
Esimese vastuvõtu korraldas president Lennart Meri Eesti Vabariigi 75. aastapäeval 1993. aastal. Kontsert toimus Estonia kontserdisaalis, Soome eeskujul korraldatud kätlemistseremooniaks suunduti praeguse Solarise asemel olnud Sakala keskusesse.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Läänlased võistlesid Pärnus koos olümpiameestega
Jaanus Getreu
Virtsu kooli Geron Noor jooksis poiste D-klassis 60 meetrit ajaga 10,35. Foto erakogu
Teisel jõulupühal peeti Pärnu spordikooli kergejõustikuhallis IX Karel Leetsari mälestusvõistlused sisekergejõustikus. Läänemaalt sirgunud kergejõustiklastest saavutas meeste kõrgushüppes kolmanda koha Kristo Simulask, hüpates 2.03. Kevin Sakson tõukas 5 kg kuuli 16.21 ka Erki Mitman 14.83.
Võistlusprogrammis oli mõni alad ka noortele. Nelja Lõuna-Läänemaa kooli: Lihula, Virtsu, Kõmsi ja Vatla kooli noorsportlased just neil aladel tublilt võistlesid.
Virtsu kooli õpilane, 13-aastane Trinity Õismets tõukas 3kg kuuli isiklikuks rekordiks 8.87, mis andis tüdrukute C-klassis 2. ja üldarvestuses 6. koha. Kristiina Kukk oli kümnes. Kuulitõukes oli kasutusel nn Türi süsteem, kus kõik, nii noored kui ka täiskasvanud võistlevad koos, kuid tõukavad vastavalt oma vanusele ette nähtud raskusega kuuli. Noortel kavas olnud 60 meetri sprindidistantsid olid osavõturohked ja ajad mõõdeti kõik elektroonilised, seega olid need ametlikud. Poiste E-klassis võistlev 9-aastane Vatla algkooli spordipoiss Keiro Ristikivi suutis teha nii hea eeljooksu, et pääses 14 võistleja hulgast viienda ajaga finaali. Aeg 9,95! Finaalis tuli taas hea jooksuga tubli 6. koht ajaga 9,99. Keiro õde, Virtsu koolis õppiv Kerli Ristikivi püstitas samuti isikliku rekordi. Aeg 9,25 andis neidude B-klassis 11. koha. Virtsu kooli Geron Noor jooksis poiste D-klassis 10,35. Kahel meie noorel jäi sellel võistlusel puudu õnnest, sest mõlemad jäid esimesena finaaliukse taha. See tähendas 7. kohta. Lihula gümnaasiumi 7. klassi õpilane Randy Põld sprintis poiste B-klassis oma uueks margiks 8,62. Tema vastased olid kõik aasta vanemad. 12-aastane Kõmsi kooli õpilane Kulla Saatmäe jooksis tütarlaste C-klassis nii hea aja kui 9,06, edasi viinuks 0,05 sekundit kiirem aeg. Muidugi see Kulla Saatmäe isiklik rekord. Samas vanusegrupis sai Trinity Õismets ajaks 9,42.
Karel Leetsar oli Pärnu lootustandev kergejõustiklane, kes väga noorelt tööõnnetuses hukkus. Pärnu SK Altius korraldab tema mälestuseks kergejõustikuvõistlust juba üheksandat aastat. Tegemist on kõrgetasemelise sisekergejõustikuvõistlusega ja paljudele meie tippudele on see ka sisehooaja avavõistluseks.
Osalejate hulgas oli palju Eesti tippkergejõustiklasi. Võistles ka kaks Rio olümpial osalenud eestlast, odaviskaja Magnus Kirt ja tõkkejooksja Karl-Heinrich Jagor. 86 meetri mees odaviskes Kirt hüppas sellel võistlusel kõrgust 1.97, tema rekord on aga 2.10, ning Jagor sprintis 60 meetrit 7.21. 18-aastane Hans-Christian Hausenberg võttis kaks esikohta, 60 meetri jooksus tulemusega 7.05 ja kaugushüppes 7.09. Jander Heil tõukas uueks Eesti juunioride kuulitõuke rekordiks 19.57.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Hävituslennukid teevad sel nädalal madallende
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eurofighterid. Foto Urmas Lauri
Alates tänasest teevad töönädala vältel Eesti kohal madallende Ämari lennubaasis paiknevad Saksa õhuväe hävituslennukid Eurofighter.
Lennukid lendavad üle Eesti madallennu aladel ning mitte madalamal kui 152 meetrit (500 jalga) ja eelistatavalt asustatud punktidest eemal. Lennud toimuvad päeva esimeses pooles, vahendas kaitseväe peastaabi pressiesindaja.
NATO liikmesriigid eraldavad õhuväe õppuste ja harjutuste, sealhulgas madallendude läbiviimiseks kindlad osad oma õhuruumist. Ka Eesti, Läti ja Leedu on eraldanud oma õhuruumis piirkonnad madallendude sooritamiseks. Madallende sooritatakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse aktsiaseltsiga.
Põhja-Atlandi Nõukogu otsuse kohaselt valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi rotatsiooni korras alates 29. märtsist 2004. aastal, mil Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi liikmesriikide ressursse panustades erinevatesse võimekustesse ühiselt.
Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle 31. augustil. Šiauliai lennubaasis paikneb praegu Prantsusmaa õhuväe õhuturbesalk, mille relvastuses on hävitajad Mirage 2000.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Uuemõisa algkool ja kutsehariduskeskus noppisid Kuldõunu
Kaire Reiljan
Sihtasutuse Archimedes tänuüritusel “Kuldõun 2016” tuli aasta parima nutiteo teine ja kolmas koht Läänemaale.
Neljapäevaltunnustas sihtasutus Archimedes aasta parimaid õpirände elluviijaid haridus- ja noortevaldkonnas, samuti anti kätte aasta tudengiblogija, parimate kutseõppurite blogide, praktikalugude ja fotode ning aasta parima haridusvideo, -disaini ja -nutiteo tunnustused.
Kategooriates “Aasta video hariduses”, “Aasta disain hariduses” ja “Aasta nutitegu hariduses” esitati kokku 28 tööd, millest tihedaim konkurents oli videode seas.
Kategoorias aasta nutitegu hariduses sai teise koha Uuemõisa lasteaed-algkool interaktiivne orienteerumismäng “Lobisev mõis ja kolmanda koha Haapsalu kutsehariduskeskus e arvutikoolituste asri „Kogukonnas õppimine“
Lisaks tunnustati kutseõppureid, kes on kirjutanud silmapaistvad õpirände praktikalood, jäädvustanud muljetavaldavaimad fotod ning kajastanud oma tegemisi ajaveebides ehk blogides. Kutseõppurite konkursile saadeti kokku üle 300 töö. Täpsemalt laekus 173 fotot, 22 blogi, 48 praktikalugu ja 67 esseed.
Haapsalu kutsehariduskeskuse mööblirestauraatori eriala õpilaste Erika Kolki ja Sirli Metsamäe blogi praktikast Poolas jäi kutseõppurite praktikablogide kategoorias jagama esikohta.
Fotod sihtasutus Archimedes


authors:
Lääne Elu
Kalle Kruusma

maintext:
Kiltsi jõulusprint sõideti esimest korda pimedas
Kalle Kruusma
Jako Allika sai J-16 klassis teise koha. Foto Rain Jõesaar
Kiltsi jõulusprint, mis juhatas sisse uue rahvarallihooaja, sõideti esimest korda pimedas. Läänlastel läks üle ootuste hästi ja esikolmikusse jõuti kümnest võistlusklassist koguni kuues.
J-16 klassis oli Läänemaalt stardijoonel kaks võistlejat, Jako Allika ja Cärolyn Soidla. Jako Allika oli päris ligidal sprindi võidule, aga seekord tuli ilusa sõiduga teine koht. Cärolyn Soidla alustas oma teist hooaega stabiilse sõidu ja klassi kolmanda kohaga.
J-18 klassis said vähese kogemusega läänlased Virgo Šuman ja Ranno Kristmann neljanda ja kuuenda koha.
2WD-v klassis oli kohal kümme sõitjat, neist pooled läänlased. Rauno Ollema võitis kaks esimest vooru ja oli kolmandas teine ning sai kokku esikoha. Rutmar Raidma sõitis tõusvas joones ja võit viimasest voorust kindlustas teise koha. Karel Šuman oli viies, Reio Lõhmus seitsmes, Meelis Palmiste kaheksas.
2WD-s klassis läksid läänlastest võistlusrajale kiired Marko Kukuškin ja Valmar Gilden ning harva võistlev Lembit Madissoo. Kukuškin oli kahes esimeses voorus stabiilselt teine ja läks viimasest kõrgemat kohta püüdma. Sisse tuli aga sõiduaps ja kokkuvõttes sai ta teise koha. Valmar Gilden oli lõpuprotokollis neljas ja Lembit Madissoo kümnes.
4WD klassis olid läänlastest stardis Carl Terras ja Kaido Saul, kes võtsid lõpuks vastavalt neljanda ja kuuenda koha. # V-60+ klassis olid kohal ainult Läänemaa veteranid, üksteisele hästi tuttavad Hillar Kruusma, Väino Tõkke ja Toomas Lemberg. Selles järjekorras nad ka võistluse lõpetasid.
Punkte jagati Lääne regiooni meistrivõistluste, Helmet Palmi ja SU karikavõistluste arvestuses. Lääne regiooni meistrivõistluste arvestuses on ka 2WD-sport klass, milles seekord osales neli võistlejat. Võitis Sander Siniorg Ford Fiesta. Kalle Kruusma kaotas talle igas voorus VAZ 2105-ga paar sekundit ja oli teine. Kolmandaks sõitis end Steven Lätt Lada Samaraga.
Kõige osavõturohkem klass oli SU, kus startinud 13 sõitjast viis olid läänlased. Kõik voorud võitis Egert Jakobi, aga teise ja kolmanda koha peale käis tihe rebimine. Martin Jaanus sai autoga hästi sina peale, kuid komanda vooru spinn jättis ta kokkuvõttes kolmandaks. Vennad Ilvesed olid stardis Moskvitšiga. Tehniliste viperuste kiuste oli Jonar kaheksas ja Stern 11. Teises voorus rajalt välja sõitnud Andres Kruusma tuli 13. kohale.
Juba veebruaris peetakse Otepää sprint.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Nõva volikogu hääletas Lääne-Nigulaga liitumise poolt
Tarmo Õuemaa
Nõva volikogu. Foto arhiiv
Nõva vallavolikogu hääletas eile häältega 5:1 valdade ühinemislepingu poolt. Sama ühinemisleppe on juba heaks kiitnud Lääne-Nigula, Kullamaa ja Martna. Täna teeb oma otsuse Noarootsi volikogu.
Ainsana hääletas lepingu vastu volikogu aseesimees Tarmo Heinleht, kes oleks eelistanud ühinemist Harjumaa naabritega. "See oleks olnud värske väljakutse," selgitas ta.
Praegu sai ta enda sõnul aga rahulikult oma meelsust avaldada, teades, et enamus on Lääne-Nigulaga liitumise poolt.


maintext:
Kullamaa vallavanem: riigikohus tegi hea otsuse
Tarmo Õuemaa
Jüri Ott. Foto Urmas Lauri
Riigikohus tegi omavalitsuste sundliitmise asjus otsuse, mis jättis kõigil asjaosalistel heas mõttes käed ja näo puhtaks, kommenteeris Kullamaa vallavanem Jüri Ott.
Kullamaa ja veel 25 omavalitsust soovisid riigikohtult haldusreformi seaduse mõni punkti kehtetukstunnistamist. Riigikohus otsustas täna, et põhiseadusvastane on üksnes valitsuse algatatud ühinemise kulu 100 000 euro suurune ülempiir.
Nii võimalik sundliitmine kui ka 5000 elaniku piir on kohtu hinnangul õigustatud.
„Riigikohus leidis, et haldusreformi seaduse on vastu võtnud riigikogu, seega ei saa rääkida meelevaldsest piiride muutmist,” selgitas Jüri Ott.
5000 elaniku piiri osas oli riigikohus Oti hinnangul kõhklevam. „Riigikohus leidis, et nemad ei ole küll pädevad ütlema, kas 5000 elanikku on õige piir või mitte. Omavalitsuse võimekuse kriteeriumid oleks võinud küll olla paremini välja toodud, aga põhimõtteliselt on alust arvata, et suurem omavalitsus on võimekam,” kommenteeris ta.


authors:
Lääne Elu
Mati Seppi

maintext:
Laskur Kerli Neljas napsas meeste eest maakonna meistritiitli
Mati Seppi
Laskesportlane Kerli Neljas. Foto: arhiiv
Tänavuse aasta Lääne maakonna meistrivõistlused toimusid novembris ja detsembris kolmel erineval nädalavahetusel.
Ajagraafiku tingib viimaste aastate arvukas osavõtt maakonna meistrivõistlustest. Enamasti on ikkagi tegu inimestega, kes on laskespordiga tutvunud spordikooli treeningrühmas harjutades. Lisaks kaitseliitlased osalevad ka Hiiumaa ja Harjumaa laskurid.
Kõige tugevama tasemega oli tänavustel meistrivõistlustel meeste õhupüssi harjutus. Resultaadi poolest aga tihedamaks spordipüssi harjutus 30 lasku lamades. Teisest kuni kaheksanda koha laskurid mahtusid viie silma sisse. Esimesed kaks kohta napsasid koolinoored. Püssiharjutustes suutsidki noorema generatsiooni laskurid vanematega võrdselt lasta ja võita mitmeid auhinnalisi kohti. Püstolis nii lahked ei oldud ja noorematel õnnestus võita kahvatumaid medaleid.
Omapärase laskmise tegi Kerli Neljas, kes võistles kaasa peaaegu igas harjutuse, kuid alavõiduni jõudis meestega konkureerides vabapüstoli harjutuses. Seda harjutust naistel kavas polnud.
Tulemused:
30 lasku lamades spordipüssist
1. Küllike Sinisalu 277
2. Kerli Neljas 277
3. Eva-Liisa Saag 275
1. Martten Tiitsma 289
2. Silver Loorens 287
3. Jander Korpe 286
3×10 lasku spordipüssist
1. Marelle Ira 264
2. Eva-Liisa Saag 248
3. Kerli Neljas 226
1. Martten Tiitsma 276
2. Silver Loorens 272
3. Kristjan Tiitsma 260
40 lasku õhupüssist
1. Marelle Ira 374
2. Eva-Liisa Saag 368
3. Kerli Neljas 335
1. Kristjan Kruusing 381
2. Kristjan Tiitsma 379
3. Eerik Salf 377
20+20 spordipüstol
1. Küllike Sinisalu 376
2. Triin Kuusik 372
3. Lydia Kurus 362
1. Karl-Adam Kaustel 378
2. Janno Tamsalu 367
3. Andres Kruusma 366
40 lasku õhupüstolist
1. Kaidi Saarna 370
2. Triin Kuusik 369
3. Kerli Neljas 366
1. Arles Taal 380
2. Jaago Kajalainen 371
3. Ekke-Alar Toomingas 368
30 lasku vabapüstol:
1. Kerli Neljas 252
2. Arles Taal 246
3. Jaago Kajalainen 243
Olümpia kiirlaskmine:
1. Janno Tamsalu 274
2. Kaur Kuurberg 271
3. Raal Kurus 265
Mati Seppi,
laskmistreener


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Kõik Lääneranna vallaks ühinejad on ühinemislepingu kinnitanud (2)
Kaie Ilves
Lääneranna vald arvudes. Urmas Lauri foto
Viimasena kinnitas ühinemislepingu täna hommikul Varbla volikogu. Kohal oli kaheksa volikogu liiget. Ühinemise poolt hääletasid kõik.
Varbla vallavanema Sivar Tõnissoni sõnul suuremat arutelu ühinemislepingu kinnitamisele ei eelnenud.
„Lepingu sisu on ju ammu läbi arutatud ja lukku pandud,” ütles Tõnisson. „Nüüd ootab ees suurem töö.”
Ringi teha tuleb dokumendid, elukorraldus tuleb ümber sättida. „Et viimasel hetkel ei selguks, et Lihulasse ei käigi bussi,” märkis Tõnisson.
Bussiliiklus on Tõnissoni sõnul küll vaid üks detail, kuid tähtis. Praegu käib Lihula ja Varbla vahet üks buss, mis väljub Lihulast varahommikul, sõidab läbi Varbla Pärnusse ja jõuab tagasi Lihulasse hilisõhtul. Sellega on võimalik Lihula rahval Varblas käia, kuid mitte Varbla rahval Lihulas.
„Kui tahta kasutada tulevases vallakeskuses pakutavaid teenuseid, siis peab bussiliiklus seda võimaldama,” ütles Tõnisson.
Varblas ei ole näiteks apteeki ja tööstuskaupade poodi, mis on Lihulas olemas.
Esimesena kinnitas Lääneranna valla ühinemislepingu Hanila, siis Koonga ja Lihula vald. Tulevases Lääneranna vallas elab ligi 6000 elanikku, valla pindala on ligi 1400 ruutkilomeetrit. Valla keskuseks saab Lihula linn.


maintext:
Haapsalu raekojas avatakse jahipüsside ja -trofeede näitus
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Reedel, 9. detsembril avatakse Haapsalu raekojas ainulaadne jahirelvade näitus „100 jahipüssi ja Läänemaa meeste jahitrofeed“. Vanimad relvad on 17. sajandist.
Näituse kuraator Jaak Mällu sõnul on sellise näituse koostamist planeeritud juba mõnda aega. „Jahirelvade kogumine on küllaltki järjepidevalt kulgenud juba viimased 100 aastat. Eriti suur on olnud kogude juurdekasv viimase 10 aasta jooksul, tänu viljakale koostööle politsei- ja piirivalveametiga. Eesti ajaloomuuseumi ja sihtasutuse Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid koostöös valminud väljapanek on esimene jahirelvade temaatikale pühendatud suuremahuline näitus Eestis,“ täpsustas Mäll.
Näitusel on eksponeeritud 100 jahirelva ajaloomuuseumi ja Läänemaa muuseumi kogudest. Näha saab 17. sajandist kuni 20. sajandi lõpuni valmistatud relvi. Näitusel on esindatud nii eestlaetavad ränilukuga püssid kui ka moodsad masstoodetud relvad, pärit nii Euroopast, Aasiast kui ka Ameerikast.
Lisaks relvadele saab näha ka jahitrofeesid. Mitmed Läänemaa jahimehed on toonud näitusele oma parimad, Eesti Jahimeeste Seltsi (EJS) medaleid ja rahvusvahelist tunnustust pälvinud trofeed.
Sihtasutuse Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juhataja Anton Pärn usub, et tegemist on igale külastajale avastushetki pakkuva näitusega. „Olgu see relvameistrite peen käsitöö, ühes ajastule omaste tehniliste lahendustega kui näide elustiilist või positsiooniga seotud „ametikohustusest“. Üks kokkuvõte kolme sajandi pikkusest jahirelvade tehnoloogilisest arengust, kõrvuti väärikate trofeedega,“ ütles ta.
Näituse kujundasid ja teostasid Jaak Mäll, Märt Maiste, Metaller OÜ. Graafiline kujundus: Anneliis Aunapuu.
Näitus jääb avatuks 2017. aasta detsembrini.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Mart Helme: Eesti surve Indias vangistatud laevakaitsjate vabastamiseks on olnud pigem sääsepirin (3)
Andrus Karnau
Laevakaitsjate alus India sadamas. ARHIIV
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme leiab, et Eesti poliitikute ja ametnike tegevus Indias kolm aastat tagasi vahistatud laevakaitsjate vabastamisel on olnud ebapiisav.
Laevakaitsjate olukorda puudutavale konservatiivide arupärimisele riigikogu ees vastanud välisminister Sven Mikser ütles, et laevakaitsjad on esitanud süüdimõistmise kohta edasikaebuse ning Eesti riik ei saavat ega tohtivat kohtupidamisse Indias sekkuda. „Kindlasti mingisuguseid kuupäevalisi lubadusi ma ei saa ega tohi teile anda, sest hetkel on laevakaitsjate advokaadid esitanud edasikaebuse, mida menetletakse,“ ütles Mikser.
Mart Helme meenutas, et eelmine välisminister Marina Kaljurand oli laevakaitsjate küsimuses äärmiselt optimistlik ning arvas, et mehed õnnestub lähiajal koju tuua. Kaljurand lubas koostööd ja abi nii omastele kui ka laevakaitsjatele, ent nüüdseks on vahistamisest möödunud juba kolm aastat.
„Mul on jäänud kõrvaltvaatajana mulje, et need olid suhteliselt katteta lubadused. Me kõik teame, et oma kodanike kaitsmine, ükskõik mis olukorda need kodanikud on sattunud, on iga riigi mitte ainult juriidiline, vaid ka moraalne kohustus. Mind hämmastab see, et me ei ole leidnud ressurssi, et olla diplomaatiliselt kohal ja jälgida, et meie meeste inim- ja kodanikuõigused oleksid sajaprotsendiliselt tagatud. Et oleks kindel, et nende õiguskulud oleksid garanteeritud; et me anname neile sihtotstarbelist rahalist toetust,“ kõneles Helme.
„Mulle tundub kummaline hoiak, et me ei saa sekkuda kohtupidamisse ja seetõttu me ei saa midagi teha. Jah, põhimõtteliselt on see õigusriigi põhimõtetele tuginedes õige, aga me teame väga hästi, et on olemas nii poliitilise kui ka diplomaatilise surve eri variandid. Mulle tundub, et meie diplomaatiline ja poliitiline surve on olnud pigem selline sääsepirin. Me ei ole väga jõuliselt kasutanud ei neid instrumente, mis oleksid põhimõtteliselt võimalikud Euroopa Liidu raames, ega ka neid instrumente, mis oleksid võimalikud koordineeritud tegevuseks, eelkõige Suurbritannia ja Ukraina riigi kaasabil.“


maintext:
Riigikontroll: Eesti võimekus pagulasi vastu võtta ja lõimida on 2016. aasta jooksul arenenud kavakohaselt (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Riigikontroll leiab oma värskes lühiülevaates, et Eesti võimekus võtta vastu rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saanuid ning neid ühiskonda lõimida on 2016. aasta jooksul kavakohaselt edasi arenenud. Parandamist vajab eesti keele õppe korraldus, mis mõjutab otseselt pagulaste võimalusi saada tulevikus tööd.
Ümberpaigutamise ja -asustamise tegevuskavas planeeritud menetlusprotseduurid on rakendunud nagu kavandatud. Samuti on hanke teel leitud vajalikud partnerid tugiisiku-, tõlke- ning tervisekontrolliteenuse osutamiseks, aga ka eluaseme leidmiseks ja eesti keele õpetamiseks. Kõik ümberpaigutatud ja asustatud rahvusvahelise kaitse saanud elavad jätkuvalt Eestis.
Tänavu jaanuaris avaldatud auditis leidis Riigikontroll, et valmisolek pagulastega tegeleda vajas olulist edasiarendamist. Riigikontrolli täna avaldatud ülevaatest nähtub, et nüüd tuleb tähelepanu pöörata kaitse saanute kohanemise toetamisele.
Peamiseks probleemiks on seni osutunud kaitse saanute tööturule sisenemine. Väljakutsena on välja toodud ka vajadus parandada eesti keele õppe korraldust, samuti on mureks professionaalsete tõlkide vähesus.
Riigikontrolli lühiülevaade käsitleb värsket ehk 2016. aasta detsembri seisu, eelmisel nädalal siseministeeriumis tutvustatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) uuring peegeldab olukorda Eestis peamiselt 2016. aasta kevade seisuga. Uuringust selgus, et Eestis elavad pagulased soovivad panustada ühiskonda, majandusse, õppida eesti keelt ning saada esimesel võimalusel iseseisvaks ja sotsiaalselt lõimuda.
Taustaks
Euroopa Liidu Nõukogu otsuse kohaselt on Eesti kohustunud kahe aasta jooksul Kreekast ja Itaaliast ümber paigutama 329 inimest ning Türgist ümber asustama 20 inimest. Neile lisandub 168 inimest, kes asustatakse ümber Euroopa Liidu – Türgi rändekokkuleppe alusel. Kokku tuleb Eestil vastu võtta 517 inimest. Eesti on ümberpaigutamise ja -asustamise tegevuskava koostamisel arvestanud 550 inimesega.
Käesoleva aasta detsembri keskpaiga seisuga on Eesti Euroopa rändekava alusel Kreekast ümber paigutanud 66 inimest ning Türgist on ümber asustatud 11 inimest. Kokku 77 inimest ehk täidetud on 15% võetud kohustusest. Itaaliast pole Eesti seni ühtegi rahvusvahelise kaitse saajat ümber paigutanud.
Vt lähemalt Riigikontrolli ülevaatest.


maintext:
Ratase valitsus kavatseb maavalitsused kaotada (5)
BNS
Lääne maavalitsuse koduleht. ARHIIV
Jüri Ratase juhitav valitsus kavatseb valitsuse saja päeva tegevusplaani kohaselt kaotada maavalitsused, mille praegused ülesanded jaotatakse omavalitsuste ja keskvõimu vahel, kirjutab Eesti Päevaleht.
Maavalitsuste kaotamine on osa haldusreformist, millega tegeleb keskerakondlasest riigihalduse minister Mihhail Korb. Maavalitsuste sisuliselt omavalitsuslikud ülesanded on kavas anda omavalitsustele ja nende ühisasutustele ning maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid riigiametitele. Korb peab maavalitsuste kaotamise kava esitama 26. jaanuariks.
Keskerakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koalitsioon on lubanud haldusreformi jätkata sealt, kus see eelmisel, Reformierakonna juhitud koalitsioonil pooleli jäi. Ent uus valitsus lubab anda omavalitsustele rohkem vastutust ja raha. Ka maavalitsuste kaotamise mõte oli juba eelmisel valitsusel. Praegune riigihalduse minister Mihhail Korb lubab samas suunas jätkata.
"Selge on, et maavalitsuste süsteem vajab muutmist. Valida on kahe põhimõttelise suuna vahel: kas jagada maavalitsuste ülesanded laiali või anda neile ülesandeid juurde. Maavalitsuste uuesti üles ehitamine tähendaks aja jooksul toiminud muudatuste tagasipööramist, kuid analüüsid on näidanud, et see ei ole hea lahendus," ütles Korb.
"Jätkame suunaga, mille tulemusena jaotatakse maavalitsuste ülesanded laiali juba olemasolevate riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste vahel. Eesmärk on suurendada kohalike omavalitsuste otsustusõigust ja anda neile juurde tegevusi ning finantsvahendeid nende elluviimiseks. Kohapeal ise oma ülesannetega tegelemine ja otsuste langetamine on õige, sest kohalikud inimesed tunnevad kõige paremini oma piirkonna vajadusi ja võimalusi," lisas Korb.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Lääne Elu paberleht neljapäeval, 29. detsembril
Toimetas Lemmi Kann
Ehitusfirma omanik sai naisepeksu eest 1500 eurot trahvi
Pärnu maakohtu Haapsalu kohtumajas detsembri alguses tehtud otsuse järgi sai ehitusfirma Visionplus omanik Andres Jõgi oma elukaaslase peksmise eest ligi 1500 eurot trahvi.
Peale selle ei tohi Jõgi oma nüüd juba endisele elukaaslasele kahe ja poole aasta jooksul minna lähemale kui 5 meetrit. Samuti keelab kohtu seatud lähenemiskeeld mehel sel ajal naisega suhtlemise mis tahes viisil: telefonitsi, e-kirja või sotsiaalmeedia vahendusel.
Perevägivalla all kannatavad naised päris abita ei jää
Kuigi Läänemaa senine naiste varjupaik pannakse kinni, saavad perevägivalla all kannatavad naised tuge edaspidigi. Senine teenusepakkuja pelgab, et abi kvaliteet võib halveneda. Sotsiaalkindlustusamet leidis teise hankega Läänemaale teenusepakkuja, kes hakkab uuest aastast osutama abi koduvägivalla all kannatavaile naistele.


maintext:
Päästeameti töötajad kontrollivad aasta lõpus kodude tuleohutust
BNS
Päästeamet kontrollib sellest nädalast alates kodude tuleohutust, sest detsember ja jaanuar on läbi aegade olnud need kuud, mil kaotab elu enam kui kolmandik kõigist aasta jooksul tules hukkunutest.
Tavapäraselt teevad päästeameti päästjad ja ennetajad aastaringselt kodunõustamisi, mille käigus vaadatakse üle kütteseadmete ja elektrisüsteemide olukord ning vajadusel paigaldatakse suitsuandur, teatas teisipäeval BNS-ile päästeameti korrapidaja. Vana aasta lõpus ja uue alguses kontrollivad inspektorid aga tuleohutusnõuete täitmist ning tõsiste rikkumiste korral on ka seadusest tulenev võimalus trahviks.
“Suitsuanduri omamise kohustus on tuleohutusseadusesse kirjutatud selge põhjusega, sest suitsuandur päästab tõepoolest elusid,” ütles päästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi. “Tänavu on 35-st tules hukkunust 34 kaotanud elu just eluruumides. Paraku näevad päästjad sellistel juhtudel liiga tihti, et elamises puudus suitsuandur või see oli ilma patareita kuskil lauanurgal.”
“Aasta lõpuni panustavad kõik päästeameti tuleohutuskontrolli inspektorid üle Eesti ühe oma tööpäeva tuleohututesse pühadesse, tegeledes sel päeval vaid kodude kontrollimisega. Enda ja oma pere ohutuse eest hoolivatele inimestele oleme tänulikud, aga vastasel juhul peame leidma võimalused inimeste mõjutamiseks,” sõnas Suurkivi.
Tänavu on tulekahjudes elu kaotanud 35 inimest, kellest 11 hukkus jaanuaris ning kaks detsembris, möödunud aastal hukkus tules 50 inimest, kellest üheksa kaotas elu jaanuaris ja kuus detsembris ning 2014. aastal hukkus tulekahjudes 54 inimest, kellest jaanuaris hukkus kuus ja detsembris 14 inimest.
Hooletu suitsetamise tõttu on tänavu tules elu kaotanud 14 inimest, kütteseadmest alguse saanud tulekahjudes on hukka saanud üheksa ning elektrist tingitud tulekahjudes seitse inimest.


maintext:
Uue valitsuse plaan: automaksu tuleb hakata maksma ka omanikuvahetuse korral (1)
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Kui algselt plaanis uus võimuliit kehtestada autodele esmaregistreerimisel riigilõivu, siis nüüdseks on jõutud kavani maksustada 2017. aasta juulist ka omanikuvahetust, kirjutab ERR-i uudisteportaal.
Maks on sõltuvuses auto heitgaaside hulgast ehk CO2 näitjast (g/kg), selle puudumisel mootori võimsusest (kW), tutvustas rahandusministeerium esmaspäeval.
"Mootorsõidukite registreerimise tasu tuleb kõikidele sõidukitele, välja arvatud enam kui 3500 kilogrammise massiga veokid, bussid ja traktorid," rääkis rahandusministeeriumi maksu- ja tollipoliitika asekantsler Dmitri Jegorov pressibriifingul. Seda hakkab riik arvestama riigilõivu diferentseerides ning see puudutab kõiki registreerimisi ja ka omanikuvahetusi.
Algsete uue võimuliidu plaanidega võrreldes on baas laiem, ent seeläbi on ka määrad madalamad, rääkis Jegorov.
Vaata tabelit mootorsõidukite registreerimis tasu kujunemise kohta ERR-i portaalist.


title: Galerii: Lihula Konsumi uue osa avamine

maintext:
Galerii: Lihula Konsumi uue osa avamine (3)
Urmas Lauri
Täna peeti Lihula Konsumi juurdeehituse valmissaamise pidu.
Konsum on kolmandiku võrra suurem – juures on 300 ruutmeetrit müügipinda. Senine 600 ruutmeetrit jäi kitsaks nii ostjaile kui ka müüjaile. Ostjad ei mahtunud riiulite vahel ostukärudega õieti liikuma ega müüjad kaupa välja panema.
Kaubavalik laieneb. Lihula tarbijate ühistu juhatuse esimehe Arvo Miilmetsa sõnul ei olnud seni võimalik pakkuda kõike, mida sellise klassi Konsum peaks pakkuma, edaspidi on see võimalik.
Konsumi taga on valmis saanud ka uus parkla, kus ruumi paari-kolmekümnele autole.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Enn Kerge

title: Saalijalgpalli võitis FC Haapsalu

maintext:
Saalijalgpalli võitis FC Haapsalu
Enn Kerge
FC Haapsalu võidukas meeskond. Foto erakogu
Läänemaa rahvaliiga saalijalgpalli hooaja avavõistluse võitis FC Haapsalu, kes on ka valitsev maakonna jalgpallimeister.
Võistlusel jäi teiseks Massachusetts ja kolmandaks Palivere. Mullu rahvaliigas esikohaga üllatanud FC Haapsalu Harrastajad pidi seekord leppima neljanda kohaga.
FC Haapsalu mängis koosseisus: Aleksandr Molkov, Aleksandr Kovtun, Artjom Tšernoglazov, Anton Tšernoglazov, Dmitri Andrejev, Deniss Andrejev, Mark Kolosov, Ken Sinkevicius.
Rahvaliiga suurim väravakütt on Dmitri Andejev ja parim väravavaht Aleksandr Molkov


maintext:
Haldusreformi seadus on põhiseadusvastane üksnes ühinemise kulude ülempiiri kehtestamisel
Toimetanud Urmas Lauri
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas kehtetuks haldusreformi seaduse § 24 lõike 1 osas, mis näeb ette, et Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemise kulude ülempiir on 100 000 eurot. Muus osas Riigikohus põhiseadusega vastuolu ei leidnud.
Riigikohtule esitasid taotlused kontrollida haldusreformi seaduse põhiseadusele vastavust 26 kohaliku omavalitsuse üksust. Omavalitsused olid seisukohal, et haldusreformi seadus rikub kohalikule omavalitsusele põhiseadusega ette nähtud tagatisi.
Omavalitsused palusid tunnistada põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks HRS § 3, § 7 lõiked 4 ja 5, § 8 ning Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmist reguleerivad HRS §-d 9–13 (seaduse 3. peatükk), samuti HRS § 20 lõike 1, § 24 ja § 28 punkti 2. Kaks omavalitsust palusid taotluse ühes alternatiivis tunnistada põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks haldusreformi seadus tervikuna.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas vaidlustatud sätetest põhiseadusvastaseks ja kehtetuks haldusreformi seaduse § 24 lõike 1, mis näeb ette, et Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemise kulude ülempiir on 100 000 eurot. Kuna haldusterritoriaalse korralduse muutmine on riigielu küsimus, nõuab põhiseadus, et sellega seotud kulud peab täies ulatuses kandma riik. Muus osas jättis Riigikohus taotlused rahuldamata.
Riigikohus leidis, et põhiseadus lubab muuta omavalitsusüksuste piire, kui see ei toimu meelevaldselt ning kolleegiumi hinnangul haldusreformi seadus meelevaldsuse keeldu ei riku. Haldusterritoriaalse korralduse muutmine on ette nähtud seaduses, mis on korrakohaselt vastu võetud ja mille sätted on hoolimata keerukusest ka piisavalt mõistetavad.
Kohaliku omavalitsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise eesmärk on parandada omavalitsusüksuste võimekust osutada avalikke teenuseid ja selline eesmärk on põhiseadusega kooskõlas. Omavalitsusüksuste osutatavad teenused on seotud põhiõiguste ja –vabadustega, mille kaitsmine on riigivõimu kohustus.
Kolleegiumi arvates aitab haldusreformi seadus nimetatud eesmärki saavutada, kuna eeldatavasti suudavad suuremad omavalitsusüksused neile pandud ülesandeid paremini täita kui väiksema elanike arvuga omavalitsusüksused. Seejuures on seadusandjal riigi territooriumi haldusjaotuse kehtestamisel suur otsustusruum ja kohtuvõim ei saa asuda seadusandja asemel valima, milliseid haldusterritoriaalse korralduse muutmise kriteeriume eelistada.
Kolleegium selgitas lisaks, et 5000 elaniku kriteerium ei ole ainus, mida haldusterritoriaalse korralduse muutmisel arvestada tuleb. Seadus võimaldab Vabariigi Valitsusel jätta ka alla 5000 elanikuga omavalitsusüksus ühendamata, kui selleks on kaalukad põhjused.
Riigikohus tõdes, et haldusreformi seaduses ette nähtud tähtajad on küll lühikesed, kuid ei ole ebapiisavad selleks, et omavalitsusüksused saaksid teha ühinemise jaoks vajalikud toimingud ja otsustused, sealhulgas volikogude 2017. a valimistega seotud toimingud. Omavalitsusüksustel on võimalik esitada Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemise kohta põhjendatud arvamus, mis tagab neile põhiseaduses nõutud ärakuulamisõiguse.
Kuna haldusterritoriaalne reform toimub vahetult enne kohaliku omavalitsuse volikogude 2017. a valimisi, võib see tekitada põhiseaduslikke probleeme valijatele ja valitavatele, kuid nende õiguste kaitseks ei saa omavalitsusüksused Riigikohtusse pöörduda.
Põhiseadusega ei ole vastuolus kolleegiumi arvates ka see, et omavalitsusüksusi koheldakse ühinemise rahastamisel erinevalt sõltuvalt sellest, kas ühinemise algatavad omavalitsusüksuste volikogud või Vabariigi Valitsus. Selliseks erinevaks kohtlemiseks on põhiseaduspärane põhjus – soodustada omavalitsusüksuste volikogusid ühinemist algatama.
Riigikohtu otsusega saab tutvuda siin.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Aleksei Lotman: vait olla ja edasi mürgitada?
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
21. märts 2016
Aleksei Lotman. ARHIIV
Eesti valitsus nõustus Euroopa Komisjoni ettepanekuga pikendada kantserogeense taimemürgi glüfosaadi kasutusluba, kuigi vähiuurijad olid nõudnud selle keelustamist.
Glüfosaat on taimemürk, mille preparaate turustatakse eelkõige uhke nime Roundup all, see on saanud intensiivsema põllumajanduse lahutamatuks osaks, pannes mõningaid inimesi tõemeeli väitma, et ilma selleta jääks inimkond nälga. Ei tea küll ühtegi näljahäda, mida oleks glüfosaat ära hoidnud; tean aga paljusid tublisid mahetootjaid, kes ei kasuta ei seda ega ka teisi sünteetilisi taimekaitsevahendeid, ent saavad ometigi korralikke saake. Siiski, ei saa ju vaielda, et glüfosaat tapab tõhusalt väga mitmesuguseid umbrohte. Miks ei võiks siis seda rahumeeli üha kasvavais kogustes edaspidigi kasutada?
Glüfosaadi jääke leitakse tänapäeval toidust, õllest ja inimeste verest. See tundub esmapilgul uskumatu, sest kõike rohelist tapvat taimemürki ei saa ju kasutada kultuuri kasvamise ajal. Erandiks on siin spetsiaalselt glüfosaadikindlaks kujundatud „Roundup-ready” geneetiliselt muundatud taimed, aga neid ei ole Euroopa Liidus lubatud kasvatada ja teadaolevalt ei kasvatatagi. Näiteks herbitsiidi „Roundup Gold” pakendilt saab aga lugeda juhatust, kuidas seda kasutada koristuseelseks umbrohutõrjeks. Nii et kui vili on valmis ega enam kasva, saab seda pritsida küll. Glüfosaat pole sugugi nii püsiv, kui olid „vanad head” DDT ja teised kloororgaanilised mürgid, kuid ometi säilib see keskkonnas märksa kauem, kui vahepeal arvati. Nii pole ime, et nüüd on see ka tarbijate organismi jõudnud.
Võidakse küsida, mis siis on, kui jõuab: on ju tegemist taimedele mürgise ainega, inimene ent on teadagi loom, mitte taim. Paraku pole siiski tegu ka loomadele ohutu ainega. Eelmisel aastal tegi rahvusvaheline vähiuuringute agentuur glüfosaadi mõjudele pühendatud teadustööde kriitilise analüüsi, mille alusel järeldati selle tõenäoline kantserogeensus inimesele. Epidemioloogiliste tööde põhjal leiti piiratud tõendeid kasvajate tõenäosuse kasvu kohta glüfosaadi preparaatidega enam kokku puutuvail inimestel: uuringud maailma eri paigus näitasid mitte-Hodkini lümfoomide usaldusväärselt suuremat esinemist. Loomkatsete analüüsil leiti aga piisavad tõendid glüfosaadi kantserogeensuse kohta. Leiti ka tugevad tõendid glüfosaadi ja selle preparaatide genotoksilisuse kohta. Euroopa Liidus kehtib kemikaalide mõju hindamisel ettevaatuspõhimõte, seega peaks nende hinnangute arvestamine olema kohustuslik.
Kahjuks polnud Euroopa Liidu ametlik otsustusprotsess ülesannete kõrgusel. Saksa riskihindajad ja Euroopa toiduohutusamet lähtusid eelkõige tööstuse tehtud uuringuist, jättes sõltumatu teadustöö suuresti arvestamata. Seetõttu pole ime, et glüfosaat leiti ohutu olevat ning tehti ettepanek selle kasutusloa pikendamiseks, vaevumata isegi nõudma lisaohutusmeetmeid. Rahvusvahelise vähiuuringute agentuuri analüüsi ignoreeriti, mistõttu pöördusid sealsed teadlased Euroopa Liidu võimude poole avaliku kirjaga, selgitades glüfosaadiga seotud riske ja nende tagamaid. Probleemi tõsidusele juhtis tähelepanu ka Euroopa ombudsman. Euroopa Komisjonis paraku mingit sisulist lisamenetlust ei toimunud, vaid sündis formaalne otsus kasutusloa pikendamiseks.
Euroopa keskkonnateadlikke kodanikke pahandas selline asjade käik õige tõsiselt. Puhkenud avalik debatt mõjutas ka ametlikku asjaajamist: mitu liikmesriiki leidis, et senises protsessis ei ole ohte piisavalt hinnatud. Märtsi teisel nädalal toimuma pidanud hääletus lükati edasi, kui Prantsusmaa, Holland ja Itaalia olid märku andnud, et nemad on glüfosaadi kasutusloa pikendamise otsuse vastu, ja mitu riiki, sh varem kasutamise pikendamist toetanud Saksamaa teatas oma kahtlustest. Uuesti tuleb asi päevakorda tõenäoliselt aprillis, kuigi ametlikku kuupäeva ei ole avalikustatud.
Meil käis otsustamine bürokraatlikult, üldsusega ei konsulteeritud ja kirjalikult esitatud päringuile vastati suure viivitusega ning ebamääraselt. Lõpuks selgus, et Eesti seisukoht, mis kujunes raskesti tuvastatavais kabinettides, on toetada Euroopa Komisjoni ettepanekut glüfosaadi kasutusloa pikendamiseks. Otsuse taga olevaid argumente ei avalikustatud, võimalust vaielda ja riskidele tähelepanu juhtida ei antud. Nüüd, kui on tekkinud väike ajapikendus, loodan sisulist arutelu. Ei ole ju tõsiseltvõetav positsioon, et Eesti lihtsalt kiidab heaks kõik Euroopa Komisjoni ettepanekud.
Nõudkem riigiasutustelt „vähem toksilisi” otsuseid. Tõsiselt tuleb suhtuda rahvusvahelise vähiuuringute agentuuri hinnangusse glüfosaadi tõenäolise kantserogeensuse kohta; arvestada tuleb ka muid selle kemikaali ja tema ainevahetussaaduste mõjusid tervisele ning keskkonnale; samuti tuleb kindlasti eraldi hinnata preparaatides kasutatavaid lisaaineid, mis on mõnedel hinnangutel glüfosaadist endast ohtlikumad. Tarbijaina aga eelistagem kodumaist mahetoitu, sest meil on tublisid mahetootjaid küll.
Aleksei Lotman,
keskkonnakaitsja


maintext:
Hanno Pevkur: tagatubade aeg on möödas, Reformierakond peab tunnistama oma vigu (1)
Toimetas Lemmi Kann
Hanno Pevkur. Foto: Arvo Tarmula
Reformierakond peab tunnistama, et on teinud vigu, ei tohi peita pead liiva alla ja öelda, et opositsiooni langeti kellegi teise tegevuse tulemusena, ütles partei esimeheks pürgiv Hanno Pevkur intervjuus Eesti Päevalehele.
"Mina saan ja tahan öelda: jah, on tehtud vigu ja edaspidi peab erakonna juhatuse ja piirkondade roll suurenema," rõhutas Pevkur.
"Kui vaadata maailmas laiemat pilti – Brexit, Trump, Itaalias toimuv – siis näeme poliitikas tõsiste muutuste aega ja viidet sellele, et nn tagatoapoliitika aeg on möödas," märkis ta.
Pevkur tõdes, et partei juhatuses pole nii palju arutelu kui peaks ja olulised otsused tehakse väga kitsas ringis. Ta nõustus ka väitega, et uuel aastal ees seisvat erakonnajuhi valimist saab esimest korda pidada üdini demokraatlikuks, sest varem pole kahte kandidaati olnud.
"Juba selleks, et anda uuele juhile legitiimsus, tuleks ta valida erakonna üldkogul, ja see, kes ei osutu valituks, peab aktsepteerima valikut. Teist võimalust ma ei näe, et erakond ei lõhestuks," ütles Pevkur.
Ta ei soovinud anda hinnangut väitele, et nn Reformi tagatuba toob kandideerima ka Urmas Paeti, et Pevkurilt hääli ära võtta. "Urmas on teinud oma kandideerimisotsused ikka ise."
Loe pikemalt Eesti Päevalehest.


maintext:
Lääne-Eesti saarte suuremad väravad kutsuvad biosfääri programmiala avastama
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eestlased tutvustavad teiste riikide biosfäärialade esindajatele meie traditsioone. Foto: Toomas Kokovkin
Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamates ning Kuressaare ja Kärdla lennujaamades tervitavad tulijaid sildid kirjaga “Saared ja meri – hoitud elukeskkond”, mis tähistavad Lääne-Eesti biosfäärialale saabumist.
Biosfäärialasse kuuluvad Eesti suuremad saared ja lisaks veel üle tuhande väikesaare. Ligikaudu 2/3 alast moodustab meri oma elustikuga. Programmiala eesmärgiks on hoida ja kaitsta Lääne-Eesti kauneid maastikke, koosluste mitmekesisust ning liigirikkust. Selle lahutamatuks osaks on ka inimene oma looduslähedase jätkusuutliku tegevuse ja kultuuritraditsioonidega, mis aitavad hoida poollooduslikke kooslusi ja liigirikast loodust.
Selleks, et muuta biosfääriala nähtavamaks ja mõistetavamaks saarte elanikele ning külalistele, tähistati saarte väravad vastavate infotahvlitega. Biosfääriala tunnuslause “Saared ja meri – hoitud elukeskkond” autoriks on Hiiumaa üks tuntumaid looduse hoidjaid Tiit Leito. Peagi tähistatakse keskkonnaameti rahastatava projekti raames siltidega ka Triigi, Sõru, Sviby ja Ruhnu sadamad.
„Meie sooviks on, et inimesed teadvustaksid rohkem biosfääriala olemasolu ja erilisust ning mõistaksid, et miski siin ilmas ei püsi ilma vastutustundliku käitumiseta. Saartel on küll piiratud ressursid ja isoleeritus, kuid samas rikkalik loodus- ja kultuuripärand. Kõige olulisem on, et nii kohalikud elanikud kui ka külalised oskaksid seda pärandit hoida ja siin säästvalt majandada,” selgitas keskkonnaameti biosfääri programmiala spetsialist Lia Rosenberg.
Eestist kuulub UNESCO võrgustikku Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala, mis tegutseb juba 1990. aastast ning selle eesmärk on luua ja ellu viia maapiirkonna säästvat arengut. Tegevuste tulemusel peab olema tagatud Lääne-Eesti saarte elanike võimalus majandada tundlikus looduskeskkonnas nii, et neil oleks huvi saartele elama jääda ning seal säästva arengu põhimõtete alusel keskkonda hoides tegutseda.


authors:
Lääne Elu
Märt Leesment
Statistikaameti Peaanalüütik

maintext:
Statistikablogi: kas raha teeb õnnelikuks?
Märt Leesment, statistikaameti peaanalüütik
Detsembri lõpp tähendab paljudele pühasid ja vabu päevi, aga ka suuremal või vähemal määral tarbimist. Kahtlemata on üheks elus olulist rolli mängivaks aspektiks raha, kirjutab Statistikaameti peaanalüütik Märt Leesment. Ometi on raha roll hea elu kujundamisel mõneti vastuolulise tähendusega.
Ühelt poolt suudab jõukam inimene hõlpsamini hakkama saada ning oma soove kergemini teostada. Teisalt omistatakse rahale tihtilugu „kurja juure“ tähendus – raha suutvat täita üksnes kitsa osa inimese vajadusspektrist, rahaga (nii olemasolu kui ka puudusega) võib kaasneda mitmesuguseid probleeme, raha võib tekitada ka hõõrdumisi inimsuhetes. Raha tähtsaks pidavaid inimesi vaadatakse tihtilugu halvustavalt ning seetõttu püüavad paljud oma rahaihalust pigem varjata. Sellele vaatamata ei saa me üle ega ümber tõsiasjast, et raha mängib eluga rahulolus olulist rolli.
Esmalt oleks mõistlik proovida põgusalt pugeda õnne tagamaadesse. Tuleb mainida, et ühest vastust sellele, mis on õnn, ei ole. Õnn võib näiteks peituda nii lõpptulemuses kui ka protsessis, õnne võib hinnata nii väliselt kui ka inimene ise. Levinud on koguni teooriad, et õnnetunnet saab „matemaatiliselt“ määrata, kui positiivsetest tunnetest lahutada negatiivsed. Terminid „õnnelikkus“ ning „eluga rahulolu“ on teineteisega niivõrd läbipõimunud, et neid käsitletakse sünonüümidena. Hoolimata õnne defineerimise keerukusest, on seda aegade jooksul siiski mõõta üritatud, kuna soov ja lootus on ju elu paremaks muuta.
Laias laastus saab inimeste heaolu mõõta objektiivsete ja subjektiivsete näitajate kaudu. Esimesed vaatlevad pigem elukeskkonda (näiteks erinevad majandus-, sotsiaal- ja keskkonnastatistika näitajad). Subjektiivse hinnangu elule annab aga iga inimene ise. Hoolimata sellest, et ühtset meetodit õnne mõõtmiseks ei ole, võib väita, et õnnelik olemist oskab kõige paremini määratleda iga inimene ise. Seetõttu olen veendunud, et õnnelikkuse mõõtmine peaks esmajoones toimuma subjektiivse lähenemise kaudu.
Mis heaolu mõjutab?
Uuringud on välja toonud mitmeid nii isikust endast kui ka taustsüsteemist tulenevaid tegureid, näiteks haridus, tervislik seisund, perekonnaseis, vanus, religioossus, töötus, (poliitiline) keskkond. Üheks olulisemaks õnnelikkust kujundavaks teguriks on aga osutunud jõukus, eeskätt inimese sissetulek. Üldjuhul on välja toodud, et jõukamad hindavad oma eluga rahulolu kõrgemalt, kuid siiski selgub mitmeid huvitavaid nüansse.
Richard Easterlin leidis pisut enam kui 40 aastat tagasi, et kuigi konkreetses riigis tajuvad rikkamad elanikud ennast õnnelikumana kui vaesemad, siis keskmine õnnelikkuse tase rikaste ja vaeste riikide vahel ei ole oluliselt erinev. Veelgi enam, selgus, et pikema aja jooksul sissetulekute kasv konkreetses riigis õnnelikkust ei kasvata. Hoolimata sellest, et seost tollal veel piisavalt ei uuritud, ei olnud see üldlevinud arvamusega kooskõlas ning seetõttu saavutasid tulemused tuntust kui Easterlini paradoks.
Easterlini arvates kipuvad inimesed oma olukorda võrdlema ühiskonnas esineva normiga. Seega mängib sissetuleku absoluutarvust suuremat rolli see, kuhu inimene oma elujärje teistega võrdluses paigutab. Tuleks aga tähele panna, et mitte kõik majandusteadlased pole Easterlini arvamusega nõus ning on tuvastanud, et riikide jõukuse kasvades tõuseb ka keskmine eluga rahulolu.
Sissetulek ja tarbimine
Erinevus inimeste sissetulekus on üks asi, kuid pangaarvele tiksuvast summast tähtsam on hoopis see, mida ja kui palju selle eest tarbida saab. Jõukamate võimalused kulutada on suuremad, aga ka nende soovid ja ootused on kõrgemad. Samuti kipuvad inimesed ennast võrdlema endaga sarnasel elujärjel inimesega. Seega on mõistetav, kui näiteks Viimsis ühekordses majas elav eestimaalane tunneb kadedust kui naabril on kahekorruseline maja, ega tunne heameelt selle üle, et tal üldse on olnud võimalus sellisesse piirkonda maja soetada.
Kas Euroopa rikkamates riikides on rahulolu eluga kõrgem?
Kas rikkamad inimesed on õnnelikumad ning kas kõrgema sissetulekutasemega riikides on ka keskmine hinnang eluga rahulolule kõrgem? Eesti elanike sissetulek ning eluga rahulolu näitaja on positiivselt seotud. Kuigi seose tugevust iseloomustav korrelatsioonikordaja viitab pigem nõrgale seosele, saab seda siiski oluliseks pidada. Vaadates olukorda laiemas kontekstis, siis Euroopa riikide seas saame üsna sarnase tulemuse. Kõrgemate sissetulekutega riikides on ka eluga rahulolu näitaja keskmiselt kõrgem.
Rahal on eluga õnnelikkuse kujundamisel oluline roll mängida, kuid kas õnnelikkuse kasv saab toimuda lõputult? Või tuleb kuskilt piir ette ning inimestele jõuab kohale, et raha polegi ehk eluga rahulolu määramisel niivõrd kriitilise tähtsusega tegur? Selgus, et seos sissetuleku ja eluga rahulolu näitaja vahel on kõigi kaasatud Euroopa riikide puhul positiivne, kuid selle tugevus riigiti on mõneti varieeruv.
Seose tugevus eluga rahulolu ja sissetulekunäitaja vahel kipub olema seda nõrgem, mida kõrgem on sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta (ostujõu standardi alusel). See tähendab, et mida jõukam on riik, seda vähem omab sealsete inimeste õnnelikkuse kujundamisel tähtsust nende sissetulek. Kuigi tulemused ei viita otseselt Easterlini paradoksi olemasolule, võib sarnaseid jooni antud nähtusega täheldada.
Artiklis leitud nähtust on välja toonud ka mitmed varasemad uuringud. Ühelt poolt saab seda seletada tõsiasjaga, et riigid, kus eluga rahulolu on kõrge, on jõudnud kõrgeima loomuliku keskmise õnnelikkuse taseme ligidale. On loomulik ning ka paratamatu, et kõik ei pea ennast ühtviisi õnnelikuks ning täiendava sissetuleku lisandumine ei panusta oluliselt eluga rahulolu kasvu.
Jõukamates riikides on rohkematele elanikele tagatud materiaalsed vajadused ning üha tähtsamaks muutuvad postmaterialistlikud soovid. Kui esmased tarbimisvajadused on rahuldatud ning rahaline seis võimaldab mugavaks äraolemiseks pisut enamatki, siis lisanduv sissetulek ei tarvitse enam nii palju õnnelikkust kasvatada. Teisisõnu, jõukamate riikide elanike jaoks ei pruugi suurem kontojääk nii palju rõõmu valmistada kui vaesematele.
Kokkuvõtvalt võib nentida, et suurema sissetulekuga inimesed kipuvad oma rahulolu eluga kõrgemalt hindama. Samas hoiduksin väitest, nagu oleks tegemist kindlasuunalise põhjus-tagajärg seosega, sest mitmed uuringud on viidanud, et aprioorselt eeldatav seos (raha teeb/võib teha õnnelikuks) saab esineda ka vastupidises suunas (rahulolevam/õnnelikum inimene suudab kõrgemat sissetulekut teenida). Kuivõrd olulist rolli raha meie elus tegelikult mängib, jäägu igaühe enda otsustada.
Märt Leesment, Statistikaameti peaanalüütik
Metoodika
Andmed pärinevad 2013. aasta Euroopa sissetuleku ja elamistingimuste uuringust (EU-SILC), mil oli kaasatud inimeste heaolu puudutavate küsimuste plokk. Kasutati ühte universaalset näitajat – vastuseid küsimusele „Kui rahul olete üldiselt oma praeguse eluga?“. Vastuseid sai märkida skaalal 0–10, kus 0 tähendas täielikku rahulolematust ja 10 täielikku rahulolu.
Sissetulekut väljendab leibkonnaliikme kohta tuletatud leibkonna ekvivalentnetosissetulek. Ekvivalentnetosissetuleku puhul on summeeritud kõikide leibkonnaliikmete netosissetulekud kõikide sissetulekuallikate põhjal ning jagatud leibkonnaliikmete tarbimiskaalude summaga. Tegemist on kaalumata andmetega.


authors:
Lääne Elu
Heino Tamm

maintext:
Heino Tamm: 30 kilomeetrit päevas marssida
Heino Tamm
Heino Tamm
linnakodanik
Uue valitsusliidu peamine eesmärk on hoida ja tugevdada julgeolekut. Ühe meetmena selles näeb valitsus soovi suurendada ajateenistust läbivate noorte arvu.
Eesti on lähtunud riigikaitse korralduses eeldusest, et elanikud ise soovivad oma riiki kaitsta. Praeguses arusaamas peaksid eelkõige kõik noormehed läbi tegema ajateenistuse ning reservis olles olema valmis relva haarama, kui olud muutuvad kriitiliseks. Eesti kuulub küll NATOsse, kuid me ei saa jääda lootma vaid oma liitlastele, meil peab olema piisavalt tugev oma kaitsevägi. Meie riik eeldab, et oleme nii vaimselt kui ka füüsiliselt valmis oma riiki kaitsma. Aga kas oleme?
Pidades silmas meie kaitseteenistuse lühiajalisust, eeldab teenistus kaitseväes tahtelis-moraalsete omaduste kõrval tugevaid kehalisi võimeid. Briti sõjaajaloolane John Keegan kordab oma raamatus „Teine maailmasõda” üle tuhandeid aastaid vana tarkust, et kõik armeed tahavad mehi, kes jaksavad marssida 30 kilomeetrit päevas, umbes 30kilone kandam turjal. Kust võtta aga meil ajateenistusse nii võimekaid mehepoegi, kui nende füüsise areng piirdub enamasti vaid kahe kehalise kasvatuse tunniga nädalas.
Nüüd juba endine kaitseminister Hannes Hanso andis septembris riigikogu ees aru, miks kõlbab ajateenistusse tervise poolest vaid kolmandik Eesti noortest. Riigikogu liige, endine kaitseväe juhataja Ants Laaneots näeb praegust situatsiooni veelgi drastilisemalt: „Eestlasi on Eestis vähe ja kui laseme asja nii kaugele, et meie noorte tervis hakkab kiratsema, seisame valiku ees, kas jääme Eesti rahvana kestma või ei.”
Eesti kaitseväkke võetavate noormeeste tervis on sedavõrd kehv, et kolm poissi viiest ei kõlba üldse ajateenistusse. Poisid on lihtsalt viletsad – kas liiga paksud, luud ja lihased haiged, vaim kah sihuke – ja kuidas saabki seesugustele relva kätte usaldada. Veel enam, neistki, kes kõlbavad, langeb kümnes kuni kuues välja ikkagi samadel põhjustel. Asja tõsidust arvestades lubas endine kaitseminister nekrutitele esitatavaid nõudeid leevendada ja et kasarmud päris tühjaks ei jääks, lubama ka neidudele kehtestada ajateenistuse. Selle mõttekäigu peale käratas aga kindral Johannes Kert: „Kõigepealt peaks lontrusest meesterahvad sõjaväkke saama ja siis võiks hakata naistest rääkima.”
Sõjaväeteenistust ei peaks veel naistele kohustuslikuks tegema. Naistele on naiskodukaitse. Eesti noorte vähesele liikumisharjumusele on viidanud ka mitmed uuringud. Tartu ülikooli liikumislabori uuring näitab, et Eesti lapsed liiguvad küllaldaselt vaid kuuenda ja kaheksanda eluaastani. Kaheksandast eluaastast peale on trend langev. Normi piires ehk vähemalt ühe tunni päevas liigub vaid 27 protsenti poistest ja 13 tüdrukutest. Vähese liikumise otsene tagajärg on kaaluprobleemid.
Ajateenistusse asumisel on noormeeste kehaliste võimete testi põhjal miinimumi-maksimumi vahemikud üsna suured, mis annab kinnitust noormeeste väga ebaühtlasest üldfüüsilisest ettevalmistusest. Pole midagi imestada, kui enne kaitseväge on paljudel noortel ainsad spordiga kokkupuute kohad olnud vaid tunniplaanis ette nähtud kehalise kasvatuse tunnid. Nad ei käi treeningul, sest neil on muud huvid. Nad ei viitsi, sest liigutamine ei ole nende meelest lõbus ega lahe tegevus. Nad viilivad, sest sportimine ei innusta. Sport tähendab vaid hinnet tunnistusel, ei enamat. Teadagi, tegu on arvutipõlvkonnaga, kelle kaaslased on ka nutitelefon ja tahvelarvuti. Kössitavad poisid oma ekraanide ees, õues ei käi.
Nüüd me kuuleme aga, et põhikooli juurest tahetakse võimla üleüldse kaotada. Kas see otsus ei ole ikkagi ennatlik?
Noortespordi võimaluste väljaviimine koolidest ei toonud kasu põhjanaabrite juures ja seal ollakse nüüd mõneti tagasiteel. Noorte sportimise koondumine koolide juurde on üldise tegevussuunana otsustamata. Uus nähtus saaks olla koolide spordiklubide ellukutsumine, kuhu oleks võimalus kaasta ka lapsevanemaid.
Kas ei võiks Haapsalu linn käivitada samuti katseprojekti „Sport kooli”, et harjutada õpilasi juba esimesest klassist peale rohkem liikuma ja tutvustada neile mitmesuguseid spordialasid. „Sport kooli” oleks esialgu mõeldud 7–9aastastele õpilastele, kel oleksid kooli kahe kehalise kasvatuse tunni kõrval ka liikumisharrastuse tunnid, kus tehakse tutvust mõne kindla spordialaga. Need tunnid oleksid kõigile lastele tasuta ja eesmärk tekitada huvi spordi ning liikumisharrastuse vastu.
Napoleon Bonaparte armastas korrata: kui sa ei toida oma armeed, siis toidad varsti võõrast. Ajalugu on näidanud, et võõra toitmine läheb palju kallimaks maksma ja mitte ainult rahaliselt.


maintext:
Vormsi läheb kahe tooli seaduse vastu riigikohtusse
Tarmo Õuemaa
Ivo Sarapuu. Foto Arvo Tarmula
Vormsi volikogu taotleb riigikohtult, et see ei lubaks jõustuda riigikogu liikmeid samaaegselt omavalitsuse volikogudesse kuuluda lubavatel seaduseparandustel ehk nn kahe tooli seadusel.
Riigikogu liikme ja omavalitsuse volikogu liikme mandaatide ühitamine on olnud keelatud alates aastast 2002. Toona põhjendati keeldu vajadusega kasvatada poliitilist järelkasvu ning tagada demokraatia areng.
Vaidlustatud seadusemuudatustega tunnistatakse riigikogu liikme linna- ja vallavolikogu liikmeks olemise keeld kehtetuks ning täiendatakse seadust järgmises sõnastuses: „Riigikogu liige võib täita valla- või linnavolikogu liikme ülesandeid alates 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu korraliste valimiste valimistulemuste väljakuulutamise päevast.” Muudatuste tulemusena muutub volikogu liikmeks olemine riigikogu liikmele alates 16. oktoobrist 2017 lubatavaks.
Vormsi volikogule tegi ettepaneku riigikohtusse minna MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik esindaja Toomas Kalmus. 19. detsembri istungil otsustas Vormsi volikogu, et pöördubki riigikohtusse. Otsuse poolt oli seitse volikogu liiget. „See seadusemuudatus ei puuduta otseselt Vormsit, sest vaevalt kunagi mõni meie volikogu saadik riigikokku kuuluma hakkab. Vaatame asja laiemalt,” ütles Vormsi vallavolikogu esimees Ivo Sarapuu.
„Tahame, et omavalitsused ei muutuks parteide mängukannideks. Kardame, et parteidelt tulevad suunised ja käsud ei pruugi kohalikku ellu sobida,” selgitas ta.


maintext:
Riigikogu kiitis heaks tuleva aasta riigieelarve
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tänasest on riigikogu liige Tiina Kangro. Foto Erik Peinar
Riigikogu võttis vastu tuleva aasta riigieelarve, mille poolt hääletas 55 saadikut, vastu oli 40 saadikut. Tuleva aasta riigieelarve maht on 9,6 miljardit eurot. Riigieelarve kulud kasvavad käesoleva aastaga võrreldes suurusjärgus 700 miljonit eurot ehk 7 protsenti.
Valitsuse algatatud 2017. aasta riigieelarve seaduse (303 SE) järgi kasvavad eelarves hüppeliselt riigi investeeringud ning Euroopa Liidu raha kasutamine, mis toetab majanduskasvu. Euroopa Liidu ja muid välistoetusi on 2017. aasta riigieelarves kavandatud 961 miljonit eurot ja nende riiklikuks kaasfinantseerimiseks 81 miljonit eurot. Välistoetustest 60 protsenti moodustavad 2014.–2020. aasta perioodi struktuurifondide vahendid ja 30 protsenti põllumajandus- ja kalandusfondid.
Pensionideks on eelarves ettenähtud kokku 1,67 miljardit eurot. Keskmine vanaduspension tõuseb 20 euro võrra, 416 eurole ja jääb ka tulevikus maksuvabaks. Üksi elavatele pensionäridele maksab riik täiendavalt järgmisel aastal toetust 115 eurot kuus.
Riigikaitsekulud on 2017. aastal 477 miljonit eurot. Liitlasvägede vastuvõtmiseks on eelarves ette nähtud täiendavalt 26 miljonit eurot. Samuti suunatakse tuleval aastal raha Siseministeeriumi valitsemisalas kiirreageerimisvõimekuse arendamisse ja idapiiri väljaehitamisse.
Kolmandaks lugemiseks esitati täiskogule läbivaatamiseks rida ettepanekuid täiendavate toetuste eraldamiseks mitmes valdkonnas. Eelarves suurendati vahendeid õpetajate palkade ja ka lasteaiaõpetajate palkade tõstmiseks. Lisaks veel vahendid koolipidajatele õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate tööjõukuludeks ning täienduskoolituseks, koolilõunaks ja õppevahenditeks. Märkimisväärne toetus on Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile. See on 22,4 miljonit eurot, millest lõviosa moodustab põllumeestele ettenähtud üleminekutoetus – 19,9 miljonit eurot. Täiendavad eraldised on veel lasterikastele peredele, haigekassale ja tervele reale toetust vajavatele projektidele. Fraktsioonide ettepanekul jaotati 4,1 miljonit eurot kohalikeks investeeringuteks ja toetusteks.
Nende muudatuste mahuks on ligi 70 miljonit eurot, mille katteallikaks on sotsiaalmaksu langetusest loobumine, lahja alkoholi täiendav aktsiisiga maksustamine, diisliaktsiisi tõusu tühistamine, kütuseaktsiisi tõusu edasilükkamine ja majutusteenuse käibemaksumäära tõusust loobumine, täiendavad Eesti Energia dividendid ja tulumaks dividendidelt 9,1 miljonit eurot.
Üksikasjalik ülevaade tuleva aasta riigieelarve tulude ja kulude kohta on avaldatud veebis (303 SE).
Läbirääkimistel sõna võtnud fraktsioonide esindajad iseloomustasid ja hindasid tuleva aasta riigieelarvet.
Eesti Vabaerakonna fraktsiooni esindaja Andres Ammas ütles, et tuleva aasta eelarvega on kummaline lugu, pretsedenditu lugu. „See on sündinud nagu lapitekk – järjest on avastatud toredaid ribasid, mida sinna juurde traageldada. Ühele meeldib täpiline, teisele triibuline, aga kõigile on tarvis ju meeldida. Ja nõnda on eelarve üha paisunud, kuigi ülemäära optimistlik on see eelarve Vabaerakonna arvates olnud algusest peale.“
Eesti Reformierakonna fraktsiooni esindaja Aivar Sõerdi sõnul on kahtlemata põhilises osas eelmise valitsuse poolt koostatud eelarves õiged asjad, õigesti seatud prioriteedid. „Olgu siinkohal mainitud kasvõi sõjalise kaitsevõime prioriteetsus, kus kaitsekulud kasvavad 2,19 protsendini SKT-st. On selge, et eelarve panustab inimeste toimetulekule, paraneb lastega perede kindlustatus ja ei unustata eakaid,“ ütles Sõerd. Tema sõnul väärivad äraärkimist ärgmisel aastal algavad suuremahulised infrastruktuuri investeeringud Tallinnas, tee-ehitused ja erinevad objektid eri kohtades üle Eesti. Prioriteetsel kohal on eelarves haldusreformi läbiviimisega seotud tegevused. Raha pensionide, toetuste ja muude riigieelarvekulude suurendamiseks saab tulla vaid kasvavast majandusest. Palkade kasv ei saa kestvalt kõrvale kalduda majanduse põhinäitajate arengust ja tootlikkuse kasvust. „Üks võimalus riigipoolseks sekkumiseks on ettevõtjate tööjõumaksukoormuse vähendamine,“ rõhutas Sõerd. „Aga eelarvekava, kuhu on juurde kirjutatud kulude kasv sotsiaalmaksu määra tõstmise arvel, Reformierakonna fraktsioon kindlasti toetada ei saa.“
Eesti Konservatiivse Erakonna fraktsiooni esindaja Martin Helme märkis, et järgmise aasta riigieelarves on Konservatiivsele Rahvaerakonnale terve hulk väga sümpaatseid asju. „Ma eelkõige tooksin välja põllumajanduse toetuste suurenemise,“ ütles Helme. Ta tõi esile ka omavalitsuste parema rahastamise, õpetajate ja päästjate palgatõusu. Helme hinnangul on kulu poolt erakordselt halvasti läbi mõeldud, majanduslikult Eestile kahjulik. „ Ja tegelikult ma väga kahtlustan, ei too neid tulusid, mida ette kujutatakse. „Lõppkokkuvõttes me ei saa selle eelarve poolt olla.“
Isamaa ja Res Publica liidu fraktsiooni esindaja Siim Kiisler ütles, et selle eelarve debati kaks peamist märksõna on selgelt olnud ühelt poolt majanduskasv ja teiselt poolt maksud. „Meil räägitakse majanduskasvust, ühelt poolt sellest, kui palju ta absoluutselt kasvab, siis me räägime sellest 1 protsendist ja selles kontekstis me vahel ei pane tähele, et meie sisemajanduse kogutoodang per capita on eelnevatel aastatel kasvanud päris hästi.“ Kiisleri hinnangul on järgmine aasta eelarve seisukohalt murranguline, kus peretoetused kasvavad alates 1. juulist. „Võib-olla paljud veel ei taju, et kui kolme lapsega pere hakkab saama täiendavalt 500 eurot kuus, nelja lapsega 600 eurot kuus, aga näiteks seitsme lapsega pere hakkab saama 1000 eurot kuus toetust,“ märkis Kiisler. Ta pidas tähtsaks peredele kindlustunde loomist, et nad saavad endale lubada kolmandat last, neljandat last ja nii edasi. „Ka see jällegi aitab kaasa majanduskasvule, kui peredes on rohkem lapsi.“
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja Kalvi Kõva rõhutas, et tuleva aasta eelarve eesmärk on muuta Eesti ühtsemaks, tugevamaks ja majanduslikult edukamaks ning vähendada ebavõrdsust nii inimeste kui ka piirkondade vahel. See tähendab ka kaitstud riiki, kus on tugevad liitlassuhted NATO ja Euroopa Liiduga, kuid ka sama tugevat siseturvalisust. „Järgmise aasta eelarve üks tähtis märksõna on kindlasti "hoolivus". Koalitsioon suurendab vähem teenivate inimeste sissetulekut ja toetab lastega peresid. Just lastega pered ja lapsed on see, mis tagab meile pikas perspektiivis majanduskasvu.“
Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja Kersti Sarapuu tõi esile järgmise aasta riigieelarves vahendid põllumeestele riikliku üleminekutoetuse maksmiseks 19,9 miljoni euro ulatuses, lisaks on ette nähtud 2 miljonit eurot tõuaretuseks seakasvatajatele ning 0,5 miljonit erakorralise kriisiabi riikliku osaluse suurendamiseks. „Samuti ma pean väga oluliseks ja põhimõtteliseks sammuks täiendavate vahendite leidmist õpetajate palgafondi jaoks. Valitsuse toetusfondi hariduskulusid suurendatakse 8,6 miljoni euro võrra, seejuures on selles summas peaaegu 7 miljonit eurot täiendavad vahendid sellesse valdkonda,“ ütles Sarapuu. „Ainult siis, kui me toome haridusvaldkonda täiendavat raha, jõuame eesmärgini, et õpetajate keskmine palk moodustaks 2019. aastal 120 protsenti Eesti keskmisest palgast.“ Ta lisas, et koalitsioonileping näeb kohalike omavalitsuste motiveerimist lasteaiaõpetajate palkade tõstmiseks kooliõpetajate palga alammäärani ning selleks on järgmise aasta riigieelarves 4 miljonit eurot.
Riigikogu kiitis heaks 55 poolthäälega (37 vastu) valitsuse algatatud tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (302 SE).
Seaduse järgi tekib tööandjal võimalus hüvitada töötaja tervise edendamiseks tehtavaid kulutusi 100 euro ulatuses kvartalis ilma, et seda maksustataks erisoodustusena. Muudatus jõustub 2018. aastal ning kehtestatakse tähtajaliselt viieks aastaks. Samuti tagab seadus, et 2017. aastal oleks keskmine pension tulumaksuvaba, selleks tõstetakse pensionide täiendav maksuvaba tulu 2832 euroni aastas. Seaduse kohaselt jõustub tuleva aasta 1. jaanuarist teise ja kolmanda haiguspäeva eest makstava haigushüvitise sotsiaalmaksuvabastus. Võrdse kohtlemise eesmärgil laiendatakse inimeste ringi, kellel on õigus tulumaksuvabastusele hüvitiste ja toetuste puhul, mida makstakse tavaametniku, abipolitseiniku, vabatahtliku päästja ja eriolukorra tööle rakendatud inimese hukkumise, surma või töövõime vähenemise korral.
Seaduse menetlemise käigus viidi sisse mitmed muudatused, millest olulisemateks on tulumaksuga seotud reform, majutusteenuste käibemaksumäära hoidmine üheksa protsendi juures, lahjade alkohoolsete jookide aktsiisimäärade tõstmine ja kütuste aktsiisimäärade muudatused. Seadus jätab sotsiaalmaksumäära 33-le protsendile.
Läbirääkimistel sõna võtnud fraktsioonide esindajad tõid esile oma seisukohad maksumuudatuste kobarseaduse kohta.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja Kalvi Kõva tõi välja oma seisukohad põhjuste kohta, miks tehti eelnõusse menetluse käigus kiirustades maksualased muudatused. „Oli küll kiire ja see põhjus, miks meil kiire oli, oli just sellepärast, et uus koalitsioonileping sai allkirjad vähem kui kuu aega tagasi. Ja kui me ei oleks kiires tempos neid muudatusi teinud, siis oleks täna olnud meile teistsugune kriitika. Nad on võimul, aga ei tee mitte midagi,“ ütles Kõva.
Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esindaja Priit Sibul ütles, et selle seaduse raames tahame me teoks teha maksuvaba tulu reformi ehk suurendada hüppeliselt madalamat ja keskmist palka teenivate inimeste maksuvaba tulu. „See reform vähendab tööjõu maksukoormust just madalamat ja keskmist palka saavatel inimestel, kes on Eestis võrreldes teiste riikidega liiga kõrgelt maksustatud ning kellel on keeruline toime tulla ja konkurentsis püsida,“ märkis Sibul. Ta lisas, et maksuvaba tulu tõstmine 500 euroni kuni keskmist palka teenivatel inimestel soosib seda, et tööd tegevad inimesed tuleksid toime oma palgaga ega peaks sõltuma riiklikest toetustest.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esindaja Martin Helme jätkas juttu sealt, kus tema eelkõneleja rääkis maksuvabast tulust. „Juhiksin tähelepanu sellele, et järgmisel aastal maksuvaba tulu ei tõuse sellisel moel, nagu meile siin jäetakse muljet. See kõik, millest räägitakse, need suured soodustused jäävad aastasse 2018. Täpselt samamoodi on planeeritud need maksutõusud, mida siin hirmsasti, kiiresti, mõne tunniliste etteteatamise tähtaegadega ja protseduure rikkudes on meile ette pandud. Enamik neist jäävad aastasse 2018, olgu see alkoholi- või kütuseaktsiis,“ ütles Helme. Tema sõnul on täiesti arusaamatu, miks need on vaja suruda läbi detsembris 2016, miks neid ei saa menetleda normaalselt järgmise aasta esimestel kuudel.
Eesti Vabaerakonna fraktsiooni esindaja Andres Herkeli sõnul on see seadus nüüd küll uue valitsuse kõige suurem pettumus ja ka Vabaerakonna fraktsioon hääletab selle vastu. „Meil on raske usaldada niisuguseid maksumuudatusi, mis on tehtud nii pöörase tempoga, nii puuduliku analüüsiga, nii räpaka protseduuriga,“ ütles Herkel.
Eesti Reformierakonna fraktsiooni esindaja Remo Holsmeri hinnangul muudab see seadus Eesti maksusüsteemi kindlasti astmelisemaks, keerulisemaks ja eelmisel nädalal selgus rahanduskomisjonile saadetud materjalist ka see, et tööjõu maksukoormus tõuseb Eestis. „Selle eelnõuga tõstetavate tööjõumaksude, gaasiaktsiiside suurendamine ja astmeline tulumaks majanduskasvule kindlasti kaasa ei aita,“ ütles Holsmer. Ta selgitas, et valitsus on deklareerinud majanduskasvu kui ühte oma olulisemat prioriteeti, kuid kui siia juurde liita vähemalt kolm uut maksu, mida selles eelnõus küll veel ei ole – pangamaks, automaks ja suhkrumaks –, siis Eesti konkurentsivõimele kõik need muudatused tervikuna kindlasti kasuks ei tule. „Tulenevalt eeltoodust Reformierakonna fraktsioon seda eelnõu ei toeta ja meil on võimalus aasta halvimat seadust mitte vastu võtta,“ ütles Holsmer.
Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja Mihhail Stalnuhhin põhjendas eelarvega seotud asjaolusid. „Kui tahad progressi, siis tahes-tahtmata pead muutma ühte või teist asja. Meil ei olnud võimalust oodata. Me ei saanud lasta juhtuda, et järgmiseks aastaks jääb kõik seisma. Pretensioonid on muidugi põhjendatud, see on selge, ja mina saan sellest aru. Aga küsimus on selles, milline on teise tee hind. Mina arvan, et see on palju rängem,“ ütles Stalnuhhin.
Riigikogu võttis vastu 78 poolthäälega (5 vastuhäält) keskkonnakomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Sihtasutuse Keskkonna-investeeringute Keskus nõukogu liikmete tagasikutsumine ja uute liikmete nimetamine" (352 OE).
Otsus näeb ette kutsuda nõukogust tagasi Aivar Kokk, Kalvi Kõva ja Mati Raidma ning nimetada nõukogu liikmeteks Kalle Muuli, Rainer Vakra ja Meelis Mälberg.
Riigikogu ees andis ametivande asendusliige Tiina Kangro.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Homme on Haapsalus korvpalli erimäng „Ei kokkuleppemängudele”
Kristjan Kosk
Homme peetakse Haapsalu Wiedemanni spordihoones korvpalli meistriliiga erimäng Erasmus+ programmi „Ei kokkuleppemängudele” raames. Vastamisi on meistriliiga meeskonnad BC Kalev/Cramo ja TLÜ/Kalev.
Projekti üks eestvedaja Kerdu Arbert-Lenear rääkis, et meeskonnad saavad selga erilised vormid, mis antakse mängu lõpus üle vähiravifondile „Kingitud elu”. Vähiravifond müüb vormid heategevusoksjonil ja müügist saadud tulu jääb fondile.
Esimesed 80 saali tulnud pealtvaatajat saavad tasuta erimängu T-särgi ja ajakirja Basketball viimase numbri.
Mäng algab Haapsalu Wiedemanni spordihoones kell 18.30. Sissepääs saali avatakse kell 17.15.


maintext:
Läänemaalt kingikotti: Lauri-Jaani ökotalu mahehelbed (Ridala vald)
Tarmo Õuemaa
Viimase aja meeldivaima kingipaki sain sügisel Ridala valla mälumängus. Päris kopsakas jõupaberist kotis kolm pakki – speltanisuhelbed, tatrahelbed ja odrahelbed. Kõik puha ametlikult mahe ja Ridala valla oma Lauri-Jaani mahetalust pärit. Nüüd on teil hommikusöögiga tükk aega mureta, kiitsid mälumängu korraldajad. Oligi.
Maie Mansberg Lauri-Jaani talust õpetab, kuidas mahehelvestest hommikusööki saab. „Kiirhelves see ei ole, aga ka mingeid erilisi ettevalmistusi ei vaja,” selgitab ta. „Veerand tunniga saab hakkama.”
Maie Mansberg ise teeb oma talu helvestest hommikuputru ainult vee ja soolaga, piima ei pane. Juurde võtab moosi või marju. Eriti kiidab speltanisuhelbeid nende magusama maitse pärast. Võib teha igast viljast eraldi või ka omavahel segatud mitmeviljahelbe putru.
„Helbed on uus asi, millega tegeleme. Tunnustus ja müümise õigus tuli alles suvel,” ütleb taluperemees Tiit Mansberg. Kõige värskem helbetoode on kilone kolmeviljahelbesegu tatrast, speltanisust ja odrast, mis maksab 1.50. Eraldi pakkidena maksavad speltanisuhelbed ja tatrahelbed üle euro, rukki-, nisu- ja odrahelbed alla euro.
Mahehelbeid saab Haapsalus osta näiteks mahepoest „Allikas” ja neljapäeviti O.T.T müügiplatsilt, aga neid müüakse ka näiteks Tallinna poodides.


maintext:
Suur galerii: Canzone 15. sünnipäeva kontsert Haapsalu toomkirikus
Lemmi Kann
Eile õhtul andis Haapsalu tütarlastekoor Canzone Haapsalu toomkirikus pea kaks tundi kestnud võimsa kontserdi. Rahva ette astusid nii kordamööda kui ka koos Canzone erinevad koosseisud, kaasa arvatud koori vilistlased, kes on dirigent Ulrika Graubergi taktikepi all laulnud alates koori esimestest päevadest.
Canzonel on kolm koosseisu: ettevalmistuskoor, põhikoosseis ja neidudekoor. Koori peadirigent on Ulrika Grauberg, abidirigent Eneken Viitmaa.
"On tore, et Canzone vilistlastest on saanud koorile uued, noored õpetajad," ütles Grauberg.
Ettevalmistuskoori lauljaid on abiks õpetamas Teele Takjas, neidudekoori koosseisu juures Eleri-Kristel Kuimet ja Kadi Kaja ning kontsertmeistrina Olesja Voronjuk.
Aegade jooksul on Canzone abidirigentideks olnud Lea Semerik ja Karin Lükk-Raudsepp. Canzone on andnud kontserte Soomes, Taanis, Saksamaal, Hispaanias, Itaalias, Hiinas ja erinevates Eesti paikades. Canzonel on olnud koostöö Taani helilooja John Hoybye`ga, Hispaania heliloojaga David Azurzaga ja Eesti noore heliloojaga Rolf Roosaluga.
Canzone olulisemad saavutused:
2005.a. märtsis Tallinnas toimunud Eesti naiskooride võistulaulmisel pälvis Canzone üllatuskoori preemia.
2007.a. juunis võttis Canzone osa II Soome-Eesti laulupeost Poris. Ürituse raames toimus Eesti ja Soome kooride võistulaulmine, kus kooridele anti kategooriad (I, II, III) Canzone pälvis I kategooria ja valiti 10 parima koori hulka esinema võistulaulmise lõppkontserdile.
2011. a. oktoobris osales Canzone Riva Del Gardas toimuval koorikonkursil „In Canto sul Garda“ folkloori katergoorias. Laste- ja noortekooride hulgas saavutas Canzone I koha ja pävis kulddiplomi.
2012.a. oktoobris osales Canzone rahvusvahelisel koorikonkursil 1-st Xinghai Prize International Choir Championship Guangzhous, Hiinas folkloorikategoorias. Canzone saavutas II koha ja pälvis kulddiplomi.
2013.a. septembris osales Canzone laste-ja noortekooride festivalil Eurotreff 2013, kus Canzone osales Hispaania helilooja David Azurza ateljees. Sellest ajast on kooril koostöö heliloojaga, kelle teoseid Canzone on tutvustada ka Eesti publikule.
2014.a. oktoobris osales Canzone rahvusvahelisel koorikonkursil Canta al mar 2014 Hispaanias noortekooride kategoorias. Canzone saavutas I koha ja pälvis kulddiplomi.
2015.a. aprillis osales Canzone ENLS-i korraldatud nais- ja neidudekooride konkursil- B- kategooria neidudekooride hulgas sai Caznone I koha, kohustusliku laulu parima esituse preemia ja dirigendipreemia (Ulrika Grauberg)
2015. a. oktoobris osales Canzone II rahvusvahelisel pop/jazzkooride konkurssfestivalil Valgas. Canzone saavutas II koha ja pälvis Eesti kooriühingu eripreemia.
2016 augustis oli Canzonel võimalus osaleda Euroopa noortekooride kokkusaamise Usedomis (Saksamaal). Festivalile valiti osalema 6 koori- lisaks Canzonele üks koor Itaaliast, üks koor Valgevenest ja kolm koori Saksamaalt. Canzonel oli võimalus osaleda ateljees, mida juhendas maailmas tuntud dirigent ja muusik Basilio Aztulez (Hispaania).
Canzone on osalenud laulupidudel Tallinnas 2007., 2009., 2011. ja 2014. aastal.
Käesoleval hooajal valmistub Canzone osalema XII noorte laulupeol „Mina jään“ kolme koosseisuga: mudilaskoor, lastekoor, neidudekoor. Neidudekooris on laulmas ka koori vilistlased.
Loe Canzonest pikemalt Lääne Elu erilehes ilmunud loost siit.
Fotod: Lemmi Kann


maintext:
Galerii: Ridala volikogu kiitis Haapsaluga ühinemise heaks (6)
Urmas Lauri
Täna Pusku turismitalus peetud istungil kiitis Ridala volikogu heaks liitumise Haapsaluga. Ühinenud omavalitsus hakkab kandma nime Haapsalu linn.
Ühinemiotsuse eel kõnesid ei peetud ning sõna ei võetud. Valli Ender nõudis, et toimuksid nimelised hääletused.
Nii ühinemislepingu ja lisade kinnitamise kui ka haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotluse poolt oli kümme volikoguliiget, vastu hääletajaid oli viis. Haapsaluga liitumise vastu olid valimisliidu Ühinenud Ridala liikmed Toomas Vallimäe, Toomas Schmidt, Lea Samarajev ja Valli Ender ning Keskerakonna fraktsiooni liige Janek Hiiemäe.
Olev Peetris on algusest saati Haapsaluga liitumisläbirääkimistest osa võtnud. Korra olnuiid Peetrisel ka hetk, kus ühinemine tundus lootusetu olevat. “Vahepeal üks kord oli,” meenutas Peetris. “Aga see läks suhteliselt kähku üle.”
Täbaraks hetkeks ei pidanud Peetris hetke, mil Lääne Elu mõni aeg tagasi kirjutas, et Ridala võib Haapsaluga ühinemisele “ei” öelda, sest veel kuu aega tagasi oli täna ühinemise vastu hääletanutel volikogus veel paar-kolm mõttekaaslast lisaks. “Ah ei, see oli ajakirjanike fabritseeritud…,” lõi Peetris käega, kuid lisas, et väike kahtlusevari tal ikka oli. “Üks protsent,” täpsustas ta.
Selleks, et mis siis saab, kui Haapsaluga ühinemisest asja ei saa, Peetris ei valmistunud. “Ei, selleks ma valmis ei olnud. Ma olin 99 protsenti kindel, et ühinemine tuleb,” arutles volikogu esimees.
Volikogu istungi lõpuks kohale jõudnud Haapsalu linnapea Urmas Sukles ütles, et kõhklust, et ühinemist Ridalaga ei tule, tal väga ei olnud. “Ma käisin kõik need külad, külaseltsid läbi…,” meenutas Sukles. “Noh, Puisesse ma ei jõudnud, aga kõik ülejäänud käisin. Seal oli ikkagi näha, et inimesed tulid, ütlesid, et palun, ühineme.”
“Kahtlusi ikka oli, sest ega ma ei saa sekkuda teise volikogu asjadesse, neist püüdsime Haapsalus olla nii kaugel kui võimalik,” lausus Sukles. “Täna tahtsin küll hääletamise ajaks siia tulla, kuid õppisime hoopis kodumaad tundma, sõitsime Pusku asemel Puisesse. Väga hea, sõitsime Panga spordihoonest mööda ja…”
“Kui keegi sellest ühinemisest võidab, on see Ridala,sest Haapsalu elaniku jaoks väga midagi ei muutu,” nentis linnapea Sukles. “Muutub see, et ühinenud omavalitsus muutub loogiliseks, me olemegi ju koos, 84 protsenti [praeguse Haapsalu linna ja Ridala valla] elanikest elab ju linnastus.”
“Tuleb tööle hakata,” kirjeldas Suklest seda, millega nüüd tuleb tegelema hakata. “Tuleb need hirmud, mis siin ühinemisläbirääkimiste ajal esile kerkisid, need maha võtta, neid on suhteliselt lihtne teha. Ja tuleb uutele alustavatele valitsejatele luua hea algus.”
Suklese sõnul linnamehed maameestele pähe ei istu. “Ei, kindlasti mitte, see oli… minu mõte selle peale küll ei küündinud,” kinnitas linnapea.
Boonuseraha saab Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemisel tekkiv Haapsalu linn 1,6 miljonit eurot, sellest 300 000 kulub ühinemiskuludeks, ülejäänud 1,3 miljonit läheb investeeringuteks. “See on suur raha,” ütles Sukles ja oleks olnud kahju, kui sellest oleks ühinemata jätmisel ilma jäädud.
Fotod: Urmas Lauri


title: Lihula Konsumi juurdeehitus sai valmis

maintext:
Lihula Konsumi juurdeehitus sai valmis
Kaie Ilves
Lihula Konsum. Arhiiv
Homme kell 11 peab Lihula Konsum juurdeehituse valmissaamise pidu.
Konsum on kolmandiku võrra suurem – juures on 300 ruutmeetrit müügipinda. Senine 600 ruutmeetrit jäi Lihula tarbijate ühistu juhatuse esimehe Arvo Miilmetsa sõnul kitsaks nii ostjaile kui ka müüjaile. Ostjad ei mahtunud riiulite vahel ostukärudega õieti liikuma ega müüjad kaupa välja panema.
Kaubavalik laieneb. Miilmetsa sõnul ei olnud seni võimalik pakkuda kõike, mida sellise klassi Konsum peaks pakkuma, edaspidi on see võimalik.
Konsumi taga on valmis saanud ka uus parkla, kus ruumi paari-kolmekümnele autole.


maintext:
Pikamäe: riigikogul on suur otsustusruum haldusreformi asjus
BNS
Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe (pildil) sõnul on haldusreform suures osas põhiseaduslik, kuna riigikogul on suur otsustusruum selles vallas.
Pikamäe tõi teisipäeval esile, et põhiseadus sätestab otsesõnu paragrahvis 2, et Eesti on korralduselt ühtne riik ja haldusjaotuse kehtestab seadusandja. See tähendab seda, et riigikogul on väga suur otsustusruum kujundada Eestis haldusterritoriaalset korraldust, rõhutas Pikamäe.
Tema sõnul on parlamendil õigus nii haldusterritoriaalset korraldust kehtestada kui ka muuta. “See tähendab ka seda, et parlament on suverräänne, millisel viisil omavalitsusreformi läbi viia,” lisas Pikamäe.
Küll aga märkis Pikamäe, et riigikogu ei tohi nendes otsustes olla meelevaldne ning see ongi ainus piirang, mis parlamenti selles kaasuses seob. Pikamäe tõi näiteks, et parlament ei tohi haldusterritoriaalseid küsimusi otsustada poliitilistest vaadetest lähtuvalt.
Pikamäe sõnul ei pea seadusandja pärast riigikohtu teisipäevast otsust haldusreformi asjus midagi ette võtma, kuna kõrgeim kohtuaste peamises osas seda protsessi ei muutnud.


maintext:
Lääne maavalitsus korraldab suure laste omaloomingu võistluse
Lääne Elu
Haapsalu Vikerkaare lasteaia laste joonistused. ARVO TARMULA
Lääne maavanem Neeme Suur saatis enne jõule kõikidele maakonna koolijuhtidele kirja, milles teatas, et korraldab laste omaloomingu võistluse.
Võistlus on viies kategoorias: kirjanduslik looming, kujutav kunst, fotograafia, videokunst ja käsitöö. Juhendi järgi võib esitada nii kudumi kui ka tikandi, novelli või muinasjutu, foto või video.
Tööd tuleb saata või tuua Lääne maavalitsusse 17. aprillil 2017. Võistlus on neljas vanuseklassis, iga osaleja tohib esitada ühe töö.
Võistluse teema „Minu Eesti 100 aasta pärast” on pärit Soomest, kus Satakunta maakond algatas sarnase võistluse. Soome üleriigilise konkursi teema on „Visioon Soomest 100 aasta pärast – noorte uus iseseisvusdeklaratsioon“. Võistluse eesmärk on leida kahe riigi juubeli ühine kingiidee.
Soome tähistab 100 aasta möödumist iseseisvumisest tuleva aasta detsemrbis, Eesti 2018. aasta veebruaris.


maintext:
Lugeja küsib, konsultant vastab: kas kukkumine jõulukaunistuste üles panemise käigus on tööõnnetus?
Piret Kaljula, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant
Lugeja küsib: Kaunistame igal aastal jõulude eel kontorit, nii ka sel aastal. Juhtus aga nii, et kaunistusi üles riputades hakkas tool kõikuma ja ma kukkusin. Kukkudes sain põrutada ja perearst kirjutas mulle haiguslehe.
Tööandja ütles, et see ei ole tööõnnetus, sest ma ei teinud oma tööd. Olen sekretär ja ametijuhendis ei ole tõesti töökohustusena kirjas jõulukaunistuste üles panemine. Kas see ei olegi siis tööõnnetus?
Vastab Piret Kaljula, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tegemist on tööõnnetusega juhul, kui tööandja teadis ja oli nõus, et jõulukaunistused üles riputatakse. Seaduse kohaselt on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus või surm, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal.
Tööõnnetusena ei käsitata juhtumeid, mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga. Kuigi jõulukaunistuste üles panemine ei ole otseselt Teie töökohustus, tegite Te seda tööandja loal.
Alati ei pea luba olema suuliselt või kirjalikult otsesõnu antud, vaid selle võib anda ka vaikides. Näiteks kui tööandja on aktsepteerinud jõulukaunistuste ostmise, on ta ju teadlik sellest, et need kuidagi kellegi poolt ka üles riputatakse.
Samuti võib tööandja loa välja lugeda sellest, kui ta eelnevatel aastatel ei ole keelanud kaunistusi üles panna, st ta on näinud, et kontor on kaunistatud, aga ei ole kuidagi märku andnud, et see ei ole lubatud.
Jõulukaunistuste ülespanek ei ole tavaliselt kellegi otsene tööülesanne ja seda tehakse ühel korral aastal. Siiski tuleb ka siin lähtuda ohutusest. Kontorisse jõulukaunistusi ostes või varasemalt kasutusel olnuid kapist välja võttes peaks tööandja töötajatega läbi arutama, kes, kuhu ja kuidas kaunistused välja paneb. Kui mõned neist tuleb riputada kõrgele, peab selleks olema korralik abivahend, näiteks püsikindel redel või tool. Kindlasti ei sobi selleks ratastega tool.
Läbi tuleb mõelda ka see, kust saadakse vajadusel elekter. Pikendusjuhtme vedamine üle käigutee pole hea plaan, sest kolleegid võivad selle taha takerduda ning komistada ja kukkuda.
Väike hetk läbimõtlemiseks aitab tagada, et jõuluaeg on rõõmus ja ohutu kõikide jaoks.


maintext:
Nädalavahetusel näeb Haapsalus kõrgliiga võrkpalli
Kaire Reiljan
Sel nädalavahetusel näeb Haapsalus Wiedemanni spordihoones kõrgetasemelist võrkpalli, kui TTÜ võrkpallimeeskond läheb vastamisi kahe Läti meeskonnaga.
Laupäeval kl 18 mängib TTÜ Kuldiga ASK vastu ja pühapäeval kl 17 on TTÜ vastaseks Jelgava VK Biolars. Tegemist Baltikumi võrkpalliklubisid ühendava Credit 24 meistriliiga mängudega.
„Et ka pealinnast kaugemal olevatel inimestel oleks võimalus kõrgliiga mängudel silma peal hoida ja mugavam mänge vaatama minna, leidsime, et Haapsalu on mängude toimumiseks õige koht,” põhjendas TTÜ võrkpallimeeskonna mänendžer Uku Rummi, miks võistlused Haapsalus peetakse.


title: Urmas Suklest ootab preemia

maintext:
Urmas Suklest ootab preemia (6)
Lemmi Kann
Haapsalu linnavolikogu tänase istungi päevakorras on aastalõpupreemia määramine linnapea Urmas Suklesele (pildil) ja aselinnapeadele Peeter Vikmanile, Liina Põllule ning Kaja Rootarele.
Volikogu esimees Andreas Rahuvarm ütles, et ettepaneku kohaselt saaks Sukles preemiat ühe kuupalga ulatuses. Linnapea palk on 2153 eurot.
„Linnavalitsus on Suklese juhtimisel tublit tööd teinud,“ märkis Rahuvarm. Selle aasta olulisemateks verstapostideks on tema sõnul ühinemisläbirääkimiste protsessi vedamine Ridala vallaga, Jaani 2 maja remonti, kuhu kolib kunstikool, novembri lõpus sai valmis Krahviaia rekonstrueerimisprojekt. Lisaks tunnustatakse Suklest erinevate kultuuriürituste organiseerimise ja toetamise eest. „See on väga oluline, et Haapsalut hoitakse vabariiklikul tasemel pildis, ja kaugemalgi,“ märkis Rahuvarm.
Sellesse aastasse mahtus ka universaalse spordihalli valmimine, mis lisaks kohaliku tähtsusega sporditegevuse arendamisele aitab samuti kaasa Haapsalu tuntusele nii kogu Eestis kui ka välismaal, kuna nüüd on olemas väga head tingimused spordilaagrite ja võistluste korraldamiseks.
Lisaks Suklese preemiale on päevakorras ka preemiad aselinnapeadele Peeter Vikmanile, Liina Põllule ja Kaja Rootarele, kelle preemiaraha summa oleks samuti võrdne ühe kuupalgaga. Aselinnapea palk on praegu 1838 eurot.
Rahuvarm lisas, et talle teadaolevalt ühelgi volikogu liikmel vastuväiteid pole, vähemalt pole seni keegi sellest märku andnud. „Eks reedel arutame.“
Sukles ütles, aastalõpupreemiat võivad oodata ka linnavalitsuse ametnikud. „Me ei oska praegu veel öelda, kui suurest summast jutt käib, aga aastaga on palgafondis raha kokku hoitud – osad ametikohad olid täitmata ja inimesed olid ka haiguslehel,“ selgitas Sukles.
Kui palju linnaametnikud preemiat saavad, selgub linnapea sõnul aastal lõpupäevil.


title: Aasta meessportlane 2016 on Rasmus Mägi

maintext:
Aasta meessportlane 2016 on Rasmus Mägi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Rasmus Mägi. Foto Oleg Harchenko / Eesti olümpiakomitee
Spordiaasta pidulikul lõpetamisel „Spordiaasta tähed 2016“ pälvis parima meessportlase Kristjani kergejõustiklane Rasmus Mägi.
Rasmus Mägi jooksis olümpiafinaalis uue Eesti rekordi ja saavutas kuuenda koha. Ajalooraamatutesse kirjutatakse Mägi nime taha Eesti kiirjooksjate seni kõigi aegade parim olümpiakoht.
Konkurents aasta meessportlase tiitlile oli tänavu eriliselt pingeline. Nii spordiajakirjanikelt kui ka spordiorganisatsioonidelt sai kõige enam punkte Gerd Kanter, kuid rahvahääletusel jäi tema häälte arv madalaks. Nii sööstis ette rahvahääletuse võitnud Rasmus Mägi, kes oli teeninud ka ajakirjanikelt ja spordiorganisatsioonidelt Kanteri järel enim punkte. Teised nominendid jäid neist juba märksa pikemalt maha.
Aasta meessportlane, naissportlane, võistkond ja treener selgusid rahva, spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide hääletustulemuste liitmisel. Spordiorganisatsioone osales aasta parimate valimisel 63 ja spordiajakirjanikke 44, rahvahääletusel anti oma soosikute poolt rekordiliselt ligi 106 000 häält.
„Spordiaasta Tähed 2016“ auhinnagalat korraldab Eesti olümpiakomitee.


maintext:
Korvpalli fotogalerii: suur Kalev oli Haapsalus väikse vastu hädas
Tarmo Õuemaa
Eile õhtul Haapsalus peetud korvpalli Eesti meistrivõistluste mängus oli BC Kalev/Cramo hädas TLÜ/Kaleviga, kindlustades võidu alles viimase minutiga.
Veel poolteist minutit enne mängu lõppu oli seis Kalev/Cramo kasuks 67:64. Lõpuks tuli võit 74:64 (33:29).
Kalev Cramo resultatiivseim oli 17 punkti visanud ja 9 lauapalli võtnud Rain Veideman. Vitali Liutych viskas 12, Cedric Simmons, Gregor Arbet ja Mark Tollefsen 10 silma.
TLÜ/Kalevile tõi Kaido Saks 15 punkti. Robertas Grabauskas viskas 14 punkti ja sai 10 lauapalli.
TLÜ/Kalev vs BC Kalev/Cramo
Lauapallid: 29 vs 40
Korvisöödud: 12 vs 19
Vaheltlõiked: 2 vs 4
Pallikaotused: 7 vs 6
Visketabavus
2-punktivisked: 46,7 vs 47,4%
3-punktivisked: 29 vs 31%
Vabavisked: 69,2 vs 73,3%.
Fotod Arvo Tarmula


maintext:
Läänemaalt kingikotti: Matsalu maius (Lihula) (2)
Kaie Ilves
Magusaamps Matsalu maius. Foto: Arvo Tarmula
Kolm aastat tagasi lõid kaks naist, Kersti Ajaots Lihulast ja Kaja Kivisalu Oidremalt, ettevõtte, mis hakkas tootma Matsalu maiust – martsipanist linnumune. Puhta käsitöömartsipani sisse segatakse pähklipuru ja kanepiseemneid ning veeretatakse linnumunataolised pallikesed. Esialgu veeretati mune Soome martsipanist, nüüd juba mõnda aega Saksa martsipanist, sest selles on mandleid rohkem ja maitse tugevam.
Matsalu maius on loodud tutvustama Läänemaad, Lihulat ja Matsalu linnuriiki. Pallikesed meenutavad linnumune, pakenditel on kasutatud linnuparve ja Lihula lilltikandi motiive. Matsalu maiust on kahte sorti: kanepiseemnete ja pähklipuruga porgandi- ja peedivärviga maalitud linnumunad ning ökotoode – kanepiseemnetega, värvimata ja sada protsenti mahe. Kõik pakendid on ühesuurused, neisse mahub sada grammi martsipanimune. Saadaval on nad kahel moel – karbis ja paberkotikeses. Läänemaal saab Matsalu maiust osta Lihula ja Haapsalu Konsumist. Ökomune Läänemaal ei müüda, kuid neid võib saada otse tootjailt endilt.
Tootjailt saab otse tellida ka uue, äsja välja töötatud retsepti järgi valmistatavaid mune šokolaadi ja teraviljagraanulitega. Poodidesse jõuavad need uuel aastal.
Pakike Matsalu maiust maksab umbes viis eurot.


maintext:
Kalev Kallemets lahkus Reformierakonnast (5)
Andrus Karnau
Kalev Kallemets. ARHIIV
Majandusministeeriumi nõunik ja kunagine riigikogu liige Kalev Kallemets astus seoses valitsuse vahetumisega Reformierakonnast välja.
"Lahkusin, sest ei soovinud, et minu erakondlik kuuluvus ja sellega seotud kohustused ei oleks segavaks asjaoluks minu töökohal valitsusasutuse ametnikuna ning uue poliitilise juhtkonna poolsel usaldusel, mis on vajalik maapõuevaldkonnas ka uuele valitsusele oluliste sammude elluviimiseks," põhjendas Kallemets ERR-ile oma erakonnast lahkumist.
Ta lisas, et oli valitud Reformierakonna Pirita piirkonnaorganisatsiooni esimeheks ja oli erakonna volikogu liige ning tuleva aasta sügisel toimuvad kohalikud valimised.
"Tegemist oli täiesti minu enda isikliku otsusega ning ei üht ega teistpidi keegi mulle ettepanekut ei teinud," sõnas Kallemets. 1998. aastal Reformierakonda astunud Kallemets töötas ministeeriumis erakonnakaaslase Kristen Michali alluvuses, nüüd on ministrikohal Kadri Simson Keskerakonnast.
Äriregistris andmetel on ta Reformierakonna ridadest välja arvatud 23. novembril, samal päeval kui Keskerakond, sotsiaaldemokraatlik erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit sõlmisid koalitsioonileppe.
Kallemets on töötanud Viru Keemia Grupis, vastutades fosforiidi- ja põlevkiviprojektide eest.