description: Kümmet Eesti sealihakasvatajat koondav Ühistu Eesti Lihatööstus valis oma juhatuse liikmeks varem meedia- ja meelelahutusäriga seotud Mart Luige.

title: Mart Luik hakkab lihatööstust juhtima

maintext:
«Juhatuse liige on meil Mart Luik, kes peaks üldsusele olema rohkem tuntud kui meediainimene,» ütles ühistu esimees Urmas Laht BNS-ile. Ta lisas, et Luik on tööle vormistatud 25. oktoobrist. Luik ise ei leidnud kahe päeva jooksul aega, et BNS-ile oma plaane uuel ametikohal kommenteerida.
Luik on aastaid tegutsenud Eesti meediamaastikul, kus ta lahkus Postimehe vastutava väljaandja ametikohalt 2015. aasta märtsis. Seejärel asus Luik Rock Cafe juhataja ametipostile. Luigel oli osalus ka Rock Cafe toonases omanikfirmas RC Meelelahutus OÜ, mis läks käesoleva aasta suvel pankrotti. Esialgsel hinnangul oli ettevõttel võlgu ligi 200 000 euro eest.
Ühistu Eesti Lihatööstus koondab enda alla kümme Eesti seakasvatajat, kes ostsid kevadel Atrialt ära selleks hetkeks tegevuse lõpetanud Vastse-Kuuste lihatööstuse. Uue lihatööstuse loojad on lubanud sellest sügisest turule tulla kahe tootesarjaga, mille ekspordipotentsiaali nähakse ka Lätis ja Soomes.
Loe lisaks:


description: Kuigi Briti turistide suurimad külastusnumbrid jäävad aastatesse 2005-2006 ja 2011-2012, alustab mainekas Briti lennufirma British Airways järgmise aasta märtsist kaks korda nädalas lende liinil Tallinn-London. Üks spekulatsioon on, et selle taga võivad olla 800 briti sõdurit, kes peagi liitlasvägede koosseisus Eestisse saadetakse.

title: Miks otsustas British Airways just nüüd Tallinnasse sõitma hakata?

maintext:
«British Airwaysi lisandumine Londoni liinile tõstab Tallinna-Londoni lendude sageduse neljalt päevalt nädalas kuuele,» rääkis Tallinna lennujaama turundusdirektor Eero Pärgmäe 1. novembril, kui sai teatavaks uudis, et pärast mitu aastat kestnud läbirääkimisi alustab mainekas Briti lennufirma 28. märtsist Tallinnasse lendama.
Sellega on British Airways kolmas lennufirma, mis hakkab Tallinna ja Londoni vahel lendama. Alates 2004. aastast on Londoni Gatwicki lennujaama lennanud easyJet ja 2011. aastast Londoni Standstedi lennujaama Ryanair. Neist esimese lendude sagedus on kaks korda nädalas, teisel neli korda nädalas. Küll aga on British Airwaysi näol tegemist esimese lennufirmaga, mis lendab Londoni suurimasse ja kõige tihedama liiklusega Heathrow lennujaama, kust on ka kiire metrooühendus Londoni kesklinnaga.
Kuigi Londoni lennuplaani tihendamist põhjendab Tallinna lennujaam sellega, et London on Tallinna lennujaama suurima reisijate arvuga sihtkohti, täpseid numbreid nad ei avalda. «Tegemist on odavlennufirmadega, seega on nende täituvus keskmisest märgatavalt kõrgem, kuid täpseid numbreid ei saa me kommenteerida, seda saavad avaldada vaid lennufirmad ise,» lausus Tallinna lennujaama pressiesindaja Priit Koff.
Esialgu on tegemist hooajalise lendudega ja seda, millal võiks koostöö British Airwaysiga muutuda aastaringseks, on Kofi sõnul raske ennustada. «Otsused lennugraafiku sageduse, kellaaegade ning hooajalisuse osas tehakse lennufirma poolt. See sõltub paljuski ka planeeritud reiside täituvusest,» selgitas ta. Ehk mida rohkem eestlased ja britid lendavad, seda suurem on tõenäosus, et British Airways võiks mõelda ühenduse tihendamise peale.
-Briti turistide osakaal väheneb
Kui aga vaadata briti turistide viimase kaheteist aasta külastusnumbreid, siis kui võrrelda iga aasta esimese kaheksa kuu andmeid, jäävad siinmajutuvate briti turistide külastuste kõrgajad perioodidesse 2005.-2006. aasta ning 2011.-2012. aasta. Seda kirjeldab lähemalt ka allolev graafik.
Eesti Turismifirmade Liidu peasekretäri Mariann Luguse sõnul tuleks statistikaameti andmetele juurde arvestada ka Tallinna Sadama info, sest palju britte külastab Eestit ka kruiisilaevadega. «Näiteks 2015. aastal külastas Tallinna 500 000 kruiisituristi ja neist 13 protsenti olid britid,» sõnas Lugus.
Ta lisas, et kunagi aastaid tagasi olid Briti poissmeeste reisid Eestisse suur teema, kuid praegu see kindlasti enam nii suur ei ole. «Kuigi sama sihtgrupp reisib ju endiselt - ning ka Eestisse,» märkis Lugus. Pooleteise aasta tagune välismeedia artikkel tõi välja, et Briti poissmeeste seas on Tallinn jätkuvalt meelissihtkohtade hulgas, olles nende eelistustes 7. kohal.
Samas, kui vaadata 2015. aasta turistide ööbimisstatistika, moodustavad seal kolmandiku siseturistid, teise kolmandiku soomlased ja britid vaid napi 2,5 protsenti, mis on kaks korda vähem võrreldes 2005. aasta 5,7 protsendiga ja on olnud sellest hetkest alates langustrendis.
Nii tekibki loomulik küsimus, miks British Airways just nüüd on otsustanud Tallinna suunal lendama hakata.
-Mõjutegureid mitmeid
Mariann Luguse sõnul mõjutab üldiselt inimeste liikumist päris palju see, kes konkreetsesse sihtkohta on otselennud olemas või mitte. «Uudis, et väga respekteeritud ettevõte British Airways hakkab tegema Londonist Tallinnasse otselende, mõjutab päris kindlasti liikumist mõlemal suunal,» rääkis ta. Samas üks spekulatsioon, mis on välja käidud, seob British Airwaysi lendude ajastuse ajaga, mil Suurbritannia on otsustanud liitlasvägede koosseisus Eestisse saata 800 sõdurit.
Kui täna on NATO koostööleppe raames Eestis USA maaväe kompanii 150 inimesega, Sloveenia maaväe rühm umbes 40 inimesega ning Saksa õhuvähe neli hävituslennukit meeskondadega 180 inimese näol, siis lisaks Prantsusmaa 300 sõdurile on Suurbritannia lubanud siinset missiooni toetada 800 sõduriga. Sakslastel ja sloveenlastel on veel jäänud mõned kuud siin olla, siis ameeriklased jäävad siia pikemalt.
Kuigi kõik täpsemad detailid brittide siiatuleku osas on veel töös ning kaitseministeeriumi pressiesindaja Andres Sangi sõnul ei saa sellest veel lähemalt rääkida, kinnitas ta, et briti sõdurite põhiosa peaks siin olema järgmise aasta kevadeks, kui NATO pataljoni lahingugrupp osaleb täies koosseisus õppusel Kevadtorm. Brittide ja prantslaste Eestis viibimise lõppkuupäeva praeguse seisuga paika pandud ei ole.
-Ei avalda otsuse tagamaid
British Airwaysi enda vastus küsimusele, mis oli selle põhjuseks, et nüüd lõpuks otsustati Tallinna suunal liin avada, jäi üsna lakooniliseks. «Me oleme väga elevil sellest, et British Airways hakkab nende kahe linna vahet lendama. Küll aga ei saa me selles etapis avaldada oma otsuse täpsemaid detaile, kuna tegemist on tundliku ärialase infoga,» lausus Jemma Thompson British Airwaysi pressiosakonnast.
Seda, kas see on kuidagi seotud mõne konkreetse sihtrühma või otseselt Briti sõdurite Eestisse tulekuga, lennufirma lähemalt ei kommenteerinud. «Me käivitame uusi liine vastavalt meie klientide nõudlusele,» möönis Thompson vaid.
Loe lisaks:

fasttext_language: et


description: Eesti miinimumpalk on teiste endiste nõukogude liiduvabariikidega võrreldes väga kõrge.

title: Eesti miinimumpalk postsovettide võrdluses ülikõrge


description: Pärast eilehommikust šokki on täna kõik jälle teisipidi – USA börsid lõpetasid eilse börsipäeva korraliku tõusuga, Aasia turud tegid hommikul võimsa tõusu.

title: Kõik on jälle pea peal - aktsiaturud rallivad

maintext:
Jaapani börsiindeks Nikkei hüppas 6,7 protsenti 17 344 punktini. Austraalia aktsiaturg tegi enam kui viie aasta suurima tõusu.
«Investorid on segaduses oma emotsionaalsete investeerimisotsuste pärast. Eile olid nad riskikartlikud, siis vaatasid, et ameeriklased on optimistlikud ning kergitasid turgu ülespoole. Nad ei kaotanud aega, et positsioone ringi mängida,» ütles Reutersile investeerimispanga Daiwa Securities strateeg Takuya Takahashi.
«Hämmastav muutus riskide suhtes kergitas aktsiad kõrgemale,» sõnas Austraalia panga Westpac ökonomist Imre Spezier. «Näib, et turg hindab majanduslikku väljavaadet Trumpi juhtimise all – kiirema majanduskasvu ja inflatsiooni suunas,» lisas ta.
Pärast ettevaatlikku algust lõpetasid USA aktsiaturud eilse kauplemispäeva korraliku tõusuga. Dow Jonesi tööstuskeskmine kerkis 1,4, laiemat aktsiaturgu peegeldav S&P 500 indeks ja Nasdaqi koondindeks mõlemad 1,1 protsenti.


authors:
Siiri Liiva
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Valga linnapea Kalev Härk, kes on seda meelt, et maksupoliitilised muudatused peaksid käima käsikäes regionaalpoliitiliste otsustega, teeb Eesti-Läti aktsiisivahe kõrvalmõjust ajendatuna ettepaneku luua ajutised riigisisesed maksuparadiisid, mis asustaks ümber nii Eesti inimesi kui ettevõtlust.

title: Valga linnapea: viinarallit Eesti-Läti piiril võib pidada parimaks regionaalpoliitiliseks sammuks

maintext:
«Eesti-Läti aktsiisierinevustest algatatud kaubarallit võib naljaga pooleks pidada parimaks valitsuse poolt tehtud regionaalpoliitiliseks meetmeks,» kirjutab sotsiaaldemokraadist Valga linnapea Kalev Härk oma blogis.
Ta selgitab, et iga päev sõidab tuhandeid inimesi Lõuna-Eesti piirile Valkasse ja Iklasse ning nendest inimvoogudest on tekkinud aktsiisiturismi kõrvaltulu, mille saavad kohalikud väikeettevõtjatest juuksurid, kohvikupidajad, majutusettevõtted, jne. «Mis seal salata, et ka Valgas asuvatel transpordiettevõtetel on tänu mõnevõrra soodsamale Läti kütusele edu teiste Eesti konkurentide ees,» sõnab Härk.
Valga linnapea, kes usub, et riikliku maksupoliitika kujundamisel tulekski arvesse võtta ka piirkondlikke eripärasid ja mitte ainult keskenduda keskvalitsuse rahakoti täitmisele, pakub muuhulgas, et aktsiisimäärad võiksidki riigisiseselt erinevad olla. «Lepikski kokku, et näiteks omavalitsuste territooriumil, mille tulud inimese kohta on teatud tasemest allpool, rakendatakse müügikohtades viieks järgnevaks aastaks madalamaid aktsiise nii kütusele, alkoholile, elektrile?» lausub Härk.
Tema sõnul on samasugust ajutist elektrienergia aktsiisimäära langetamist võimalik rakendada ka regionaalselt ebasoodsas asukohas asuvatele uutele või oma tootmist laiendavatele ettevõtetele. Kaaluda võiks ka riigilõivude regionaalset diferentseerimist. «Eesmärk oleks luua ajutised riigisisesed maksuparadiisid, mis hajutaksid pikas perspektiivis Eestis inimesi ja ettevõtlust,» märgib Härk ja loetleb veel terve rida ettepanekuid, mis võiks ühtlustada Eesti erinevate piirkondade arengut.
«Kuulen juba valvsaid hääli, et kas see kõik ulmeline või liiga keeruline pole?» ütleb Valga linnapea oma arvamusloo lõpus. Tema sõnul aga ei saagi riik ja selle toimimine olla lihtsad. «Roostetanud rauda ei saa enam peenhäälestada - see vajab tänapäevase nutiseadmega asendamist,» nendib Härk, olles seda meelt, et meie kohalikud omavalitsused ning maksu- ja tolliamet on piisavalt võimekad, et ka senisest keerukamaid maksulahendusi administreerida.
Loe veel teistestki maksupoliitilistest ettepanekutest, millega võiks parandada ka regionaalset arengut, lähemalt Valga linnapea blogist.


description: Jaapani peaminister Shinzo Abe kommenteeris eile järgmise USA presidendi Donald Trumpi lubadust Vaikse ookeani ülesest vabakaubandusleppest (TPP) taganeda väitega, et sellisel juhul kaotaks lepe kogu oma tähtsuse, kirjutab Reuters.

title: Jaapani peaminister: USA väljaastumisel kaotab Vaikse ookeani ülene kaubanduslepe oma mõtte


authors:
Foto
Afp Scanpix

description: Mikroblogivõrgustik Twitter blokeeris eile eksituse tagajärjel ajutiselt ettevõtte asutaja ja tegevjuhi Jack Dorsey säutsukonto, kirjutab The Next Web.

title: Twitter blokeeris eksikombel oma tegevjuhi konto

maintext:
Esimesed kasutajad märkasid konto blokeerimist märkivat teadet eile USA lääneranniku aja järgi kell kuus õhtul, 15 minutit hiljem oli see aga uuesti toimima saadud.
Dorsey kontol oli varem 3,9 miljonit järgijat, pärast selle ajutist mahavõtmist võttis nende taastumine aga aega. Praeguseks on tema järgijate arv umbkaudu 3,5 miljonit.
HAHAHA @Jack Dorsey got suspended from his own platform
MEME MAGIC IS REAL FOLKS pic.twitter.com/vCb4Lbwuno


description: Heliose kirjastuse omanik Janno Joosep tahab püsti panna Eesti esimese sinimerekarpide kasvanduse, tema plaanidesse aga suhtutakse skeptiliselt, kirjutab Äripäev.

title: Julge plaan: Eestisse sinimerekarpide kasvandus


description: «Mõis» on Eesti suurima kinnisvaraportaali kv.ee üks otsitumaid märksõnu ja igal aastal vahetab kümmekond ligi 500 säilinud mõisakompleksist omanikku, kuigi suurt tulu uusmõisnikud sellelt tehingult ei looda.

title: Kuidas õhevil Lexuse-mehed mõisa ostmas käivad

maintext:
«Lexustega mehed tulid kohale, vaatasid, et «ohhoo, mõis!», aga siis tõdesid, et see on ju lihtsalt mingi suur lagunev hoone,» kirjeldab Skanton Kinnisvara maakler Anne Krutto tüüpilisi eksitava müügikuulutuse ohvreid, vahendab Äripäev.
Tema sõnul sõltub huvi müüki pandud mõisa vastu väga palju reklaamist, kuid palju tehakse petureklaami. «Mõisast maalitakse romantiline kujutluspilt. Inimesed tulevad kohale, kohkuvad ja hakkavad arvutama, kui palju nad peavad sellesse mõisa veel raha sisse panema, ning saavad müügihinnast kaks ja pool korda suurema summa,» räägib Krutto.
Tema sõnul võib ausa kirjeldusega mõis müügis olla oma viis aastat enne, kui leiab endale uue omaniku: «Mõis on selline kinnisvara, mida ei saa liigitada paneelmajaks või katusekorteriks, sest igaühel on oma lugu ja igaüks on omamoodi eriline.»
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Finantsinspektsioon andis sel nädalal krediidiandja ja hüpoteekkrediidiandja tegevusloa AS-ile Uuemõisa Invest.

title: Uuemõisa Invest sai krediidiandja tegevusloa

maintext:
Ettevõte pakub tarbijatele krediiti, sealhulgas kinnisvaraga tagatud krediiti, teatas inspektsioon. Ettevõtte juhatuse liige on Ingrid Raag ja nõukogu liikmed Urve-Eve Poolamäe, Piret Priimägi ja Jaak Kanepi. Ettevõtte aktsionär on Koit Uus.
Riigikogus 18. veebruaril 2015 vastu võetud seaduse põhjal allutati krediidiandjad ja -vahendajad finantsinspektsiooni järelevalvele


description: Varahaldusfirma LHV Varahaldus pakub alates käesolevast nädalast aktiivselt juhitud pensionifondide kõrval kaht uut, passiivselt juhitud pensionifondi: teise samba fondi LHV Pensionifond Indeks ja kolmanda samba fondi LHV Pensionifond Indeks Pluss, teatas ettevõte. Kõige eelduste kohaselt hakatakse uusi fonde müüma neljapäeval.

title: LHV tuleb passiivsete fondidega välja juba sel nädalal

maintext:
Passiivsete fondide peamiseks omaduseks on see, et aktiivset varade juhtimist neis ei toimu. Fondid on pidevalt turgudele investeeritud ja nende tootlus järgib lähedaselt globaalsete turgude liikumisi. LHV Pensionifond Indeks ja LHV Pensionifond Indeks Pluss fondidel puudub osakute tagasivõtmistasu ja haldustasu on 0,39 protsenti aastas.
LHV Varahaldus juhatuse liikme ja passiivsete fondide fondijuhi Joel Kukemelki sõnul on mõlema pensionifondi investeeringute portfell jaotatud mitmekesiselt, globaalseid indekseid järgivatesse likviidsetesse investeerimisfondidesse. «Fondide investeeringute struktuuri koostades pidasime oluliseks vältida soovimatut vastaspooltega seotud riski, sellepärast ei investeeri meie fondid tuletisinstrumentidega loodud fondidesse,» selgitas Joel Kukemelk.
Teise samba fond LHV Pensionifond Indeks investeerib kuni 75 protsemti varadest aktsiafondidesse ja ülejäänud varad paigutatakse kinnisvarafondidesse. Kolmanda samba Indeks Pluss kogu fondi vara on aktsiariskiga. Võlakirjadesse LHV passiivsed pensionifondid ei investeeri. Investeeringud aktsiatesse investeerivatesse fondidesse jagunevad kolme turuliigi vahel – arenenud turud, arenevad turud ja piiriturud – vastavalt nende ligilähedasele osakaalule maailma sisemajanduse koguproduktist.


description: Ka 2001. aastal otsustas kauplustekett, pärast 26 tegutsemisaastat, poed Euroopas sulgeda, vahendab The Guardian.

title: Marks & Spencer on ka varem Mandri-Euroopas pillid kokku pakkinud

maintext:
Taolise otsuse otsus tegi ettevõtte toonane juht, Belgia päritolu Luc Vandevelde, kes otsustas sulgeda kauplused Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Belgias, Luksemburgis, Hollandis ja Portugalis. Toona kaotas töö 3 350 inimest.
Ettevõtte Belgia, Hollandi, Luksemburgi ja Saksamaa juht Marc Bauwens märkis siis, et üleeuroopalise poeketi pidamine on väga keeruline ülesanne. «Isegi kui meil on euro, tuleb ikkagi tegemist teha väga erinevate keelte, kultuuride ja seadustega.»


description: Tänavu kolmandas kvartalis väisasid väliskülalised Eestit üle 2 miljoni korra rohkem kui mullu samal ajal, jättes samas Eestisse 10 miljonit eurot mullusest enam ehk 430 miljonit eurot.

title: Väliskülalised jätsid kolmandas kvartalis Eestisse 430 miljonit eurot

maintext:
2016. aasta kolmandas kvartalis väisasid Eesti elanikud välisriike miljon korda ehk umbes sama palju kui aasta tagasi samal ajal. Iga viies reis tehti väljapoole Euroopa Liitu (EL). Eestimaalaste reiside arv Türki vähenes kaks korda ning Prantsusmaale ja Inglismaale 14 protsenti. Seevastu reiside arv Kreekasse suurenes 21 protsenti, Ukrainasse 20 protsenti, Bulgaariasse 12 protsenti ja Horvaatiasse 11 protsenti, teatas Eesti Pank.
Ühepäevakülastused moodustasid 15 külastuste üldarvust ning nende arv oli pisut suurem kui aasta tagasi. Mitmepäevareiside arv kahanes 1 protsendi ning nende keskmine kestus oli 3,9 päeva ehk 3 protsenti lühem kui samal ajal 2015. aastal. Kolmandas kvartalis kulutasid Eesti elanikud välismaal hinnanguliselt 200 miljonit eurot.
2016. aasta kolmandas kvartalis väisasid väliskülalised Eestit üle kahe miljoni korra ehk 3 protsenti rohkem võrreldes eelmise aasta kolmanda kvartaliga. Soomest saabunud külastajate reise oli üle 700 000 ─ kolmandik külastuste üldarvust. Kõikidest naaberriikidest tehti Eestisse rohkem reise kui möödunud aastal samal ajal. Kasvas ka Hispaaniast ja Ameerika Ühendriikidest tulnud turistide arv: kolmandas kvartalis oli neid kümnendiku võrra rohkem kui aasta tagasi.
Iga teine Eestit väisanud külastaja ööbis Eestis ja tema keskmine külastusaeg jäi aastatagusega võrreldes samaks ehk 4,5 päevaseks. Välisturistid kulutasid Eestis hinnanguliselt kokku 430 miljonit eurot.


authors:
Karel Reisenbuk
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Uus valitsuskoalitsioon tõstab õlleaktsiisi määra järgmise aasta juulist 65 protsenti 13,7 sendini liitrist, ent aastaks 2020 tõuseb aktsiis 2016. aastaga võrreldes 166 protsenti ehk enam kui kaks korda 22,09 sendini, kange alkoholi lõivuga see aga ei võrdsustu.

title: Õlleaktsiis tõuseb tuleval aastal 65 protsenti

maintext:
«Aktsiisimäärade tõusu juures on arvestatud sellega, et piirikaubandus Soome ja Eesti vahel mõnevõrra väheneb ning Läti ja Eesti vahel mõnevõrra kasvab,» ütles rahandusministeeriumi avalike suhete osakonna peaspetsialist Maria Murakas BNS-ile.
Kuna praegu on õlleaktsiis 8,30 senti, on kasv üsna järsk. Juba veebruaris tõuseb aktsiisimäär 9,13 sendini mahuprotsendi kohta liitrist, nagu näeb ette senise valitsuse plaan, juulikuus kasvab see aga uue koalitsiooni soovide järgi veelgi enam, jõudes 13,7 sendini.
Õlle etanoolisisalduse aktsiisimäär ühe mahuprotsendi kohta liitris tõuseb koalitsiooni kava järgi 2018. aastal 18,26 sendini, 2019. aastal 20,09 sendini ja 2020. aastal 22,09 sendini.
Võrdlusena on kange alkoholi, näiteks viina etanoolisisalduse aktsiisimäär ühe mahuprotsendi kohta liitris kavandatud juba kehtiva seaduse järgi tõusma 2018. aastal 26,28 sendini, 2019. aastal 28,91 sendini ja 2020. aastal 31,8 sendini.
Õlle aktsiisitõus tähendab, et kui praegu on 5-protsendilise etanoolisisaldusega pooleliitrise õllepudeli eest makstava aktsiisi summa 20,75 senti, siis järgmise aasta juulis kasvab see 34,25 sendini ning jõuab 2020. aastaks 55,23 sendini.
Lisaks õlleaktsiisile plaanib Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ja Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) koalitsioon tõsta ka veini ning kääritatud joogi, näiteks siidri aktsiisi. Kuni 6-protsendilise etanoolisisaldusega veini ja kääritatud joogi määr liitrist tõuseb järgmise aasta juulis 74,78 sendini. Praegu on see 48,55 senti.
Aastal 2018 tõuseb see aktsiis aga 91,3 sendini, 2019. aastal 1,0041 euroni ja 2020. aastal 1,1045 euroni. Taavi Rõivase teise valitsuse koostatud praeguse kava järgi tõuseb veiniaktsiis tuleva aasta veebruaris 53,41 sendini.
Rohkem kui 6-mahuprotsendilise etanoolisisaldusega veini ja kääritatud joogi aktsiisimäär liitri kohta tõuseb praeguselt 1,1198 eurolt 2018. aastal 1,4782 euroni, 2019. aastal 1,7738 euroni ja 2020. aastal 2,1286 eurole võrreldes kehtiva seaduse järgi 2017. aastaks kehtestatud 1,2318 euroga.
Uue koalitsiooni plaan tähendab, et jõusse jäävad ka praeguse valitsuse kehtestatud väiksemad tõusumäärad. See tähendab, et järgmisel aastal tõusevad aktsiisimäärad kaks korda – esiteks Taavi Rõivase teise valitsuse plaani kohaselt veebruaris ning teist korda järsemalt uue koalitsiooni kava järgi juulikuus.
Õlletootja A. Le Coqi juht Tarmo Noop ei olnud täna õhtul veel kommentaarideks Postimehele avatud, kuid soovis selle plaaniga uuele valitsusele vaid jõudu. Juhi kinnitusel tullakse neljapäeval välja avaldusega, kus kujundatakse seisukohad ning siis jagatakse ka pikemaid kommentaare uue maksustamisplaani kohta.


description: Kuigi Tallinna Sadama juhi Valdo Kalmu sõnul elavdaks riigiettevõtete börsile viimine kahtlemata siinset börsi, tasub enne selle sammu astumist ettevõtete tasandil läbi mõelda, milleks kaasatavat raha vaja on.

title: Kalm: raha kaasamine börsilt eeldab projekti


description: Euroopa Komisjon andis seoses raudteeprojektiga Rail Baltic Leedule täiendavad 180 miljonit eurot toetust.

title: EL andis Rail Balticuga seoses Leedule veel 180 miljonit eurot


authors:
Foto
Reuters Scanpix

description: Läti finants- ja kapitalituru komisjon (FCMC) on kehtestanud Swedbankile 1,4 miljoni suuruse trahvi, kuna pank pole suutnud tagada täielikku kontrolli oma klientide tehingute üle, ütles komisjoni esindaja Laima Auza BNS-ile.

title: Läti trahvis Swedbanki 1,4 miljoni euroga

maintext:
Komisjoni esindaja teatas, et komisjon ja pank on jõudnud ühisele arusaamale sellest, mis tuleb teha, et parandada pangasisest kontrollsüsteemi ning kuidas lahendada komisjoni poolt välja toodud probleeme.
Komisjon leidis inspektsiooni korras, et Swedbank ei järgi rahapesu ennetamise ja terrorismi finantseerimise vastaseid seadusi. Pank ei uurinud suuri põhjendamata tehinguid piisavalt ning ei nõudnud klientidelt dokumente kahtlustäratavate tehingute puhul.
Seaduse järgi võib komisjon teha pangale kuni 10 protsendi suuruse trahvi panga aastakäibest, kuid trahvi hulka vähendati, sest pank on juba hakanud kontrollmehhanisme parandama.
Swedbank on Läti suurim pank.


description: Lahkuvas valitsuses haridusministri ametit pidav reformierakondlasest majandusanalüütik Maris Lauri leiab, et praegune tulumaksusüsteem peab kindlasti säilima, kuid vähendada tuleks dividendi maksumäära pidevalt kasumit jaotatavatele ettevõtetele.

title: Maris Lauri ettepanek: püsiva dividendi maksumäär tuleks alandada 12 protsendile

maintext:
«Jaotamata kasumi mittemaksustamisel on Eesti majanduskasvu jaoks olulised eelised: see ergutab investeerima ja hoiab ettevõtted finantsiliselt tugevana. Kuid iga omanik tahab saada ka tulu. Eesti dividendi maksumäär on kõrgem kui naabritel, mistõttu ettevõtjad tihtipeale loobuvad dividendide jaotamisest või teevad seda läbi naaberriikide. Me peame looma võimaluse võtta dividende välja Eestis soodsalt nendel ettevõtetel, kes teevad seda püsivalt,» selgitas Lauri.
Tema hinnangul peaks dividendi maksumäär olema 12 protsenti ja rakenduma ettevõtetele, kes on stabiilse suurusega kasumit jaganud vähemalt kolm aastat.
«Seda ideed sai arutatud juba minu rahandusministriks oleku ajal ning sama idee pakkus välja peaminister Taavi Rõivase kokku kutsutud majandusarengu töögrupp. Selline muudatus oleks kasulik ka riigieelarve vaatevinklist, kuna nii on parem prognoosida maksutulu ettevõtete tulumaksust ning see suurendab mõnevõrra maksutulusid,» lisas ta.


authors:
Aivar Pau
Karel Reisenbuk
Foto
Marko Suurmägi

description: Viljandis pea poolesajameetrise lennu teinud ning lõpuks elumajas peatunud BMW on Driver Eesti auto, millega pakuti teenuseid ka teistes taksoäppides.

title: Viljandis majja sõitnud auto osutus äpitaksoks

maintext:
Postimehele teadaolevalt on tegemist nii-öelda «äpitaksoga», millega pakutakse teenust nii Taxifys, Uberis kui Drivris.
Taxify esindaja Henrik Raave sõnul sõidavad Taxify süsteemis taksojuhid, juhiga autorendi teenuse pakkujad ehk transfeer autod ja sõidujagajad ehk kokkuleppevedajad. «Selle konkreetse autoga ei ole pakutud Taxifys sõidujagamisteenust. Partnerite autode kohta me ilma nende loata infot avaldada ei tohi,» selgitas Raave.
Seda, et selle autoga taksoteenust pakutakse, tõendab ka veebileheküljele varrukad.ml koondatud nimekiri, kus on üles loetletud piraattaksode registreerimisnumbrid.
Oktoobris esitati politseile selle nimekirja põhjal ka hiigelavaldus ebaseadusliku vedamise kohta, mille taga on autoettevõtjate liit ja taksoettevõtjate liit. Nende eestvedamisel koguti kogu suve vältel andmeid Taxify ja Uberi sõidujagajaist juhtide kohta. Indrek Tederi büroo kaasabil koostati nende põhjal politseile mentluste algatamiseks avaldus ligi 50 juhi andmetega.
Eesti Taksoettevõtjate Liidu juhatuse liikme Raul Kalev kinnitas toona, et politsei on avalduse juba ka menetlusse võtnud ning ootamas on veel suvel kokku kogutud enam kui 200 rikkumist.
Üle seitsme aasta tegutsenud Saksa Takso lahkus märtis Taxifyst ning tõi turule Taanis välja arendatud äpi DRiVR.
DRiVR alustas teenuse pakkumist esialgu kahe erineva sõiduklassiga. Esimeseks oli hinnasõbralik DrivrGO, mille teenust pakuvad peamiselt sõidujagajad kuni kümne aasta vanuste sõidukitega.
Teine sõiduklass Drivr pakub juhiga autorendi teenust ehk tegu on vana nimetusega Saksa Takso rendiautodega.


description: Euroopa Kohus otsustas täna, et ungarlase Erno Rubiku poolt 1974. aastal loodud ülipopulaarne mänguvahend ei kuulu enam kaitstud kaubamärkide alla, kirjutab Bloomberg.

title: Rubiku kuubik vabanes kaubamärgi kaitse alt

maintext:
Rubiku kuubiku kaubamärgi omanik Briti mänguasjafirma Seven Towns oli seejuures sama vaidluse madalamas kohtuastmes kaks aastat tagasi Saksamaa konkurendiga Simba Toys võitnud. Toonases otsuses väideti, et kuubikul on eriline disain, mis käib 28 liikmesriigis kaitse alla.
Tänavu mais väitis kõrgema kohtuastme nõunik aga, et Simba Toysil on õigus ning kaubamärk ei tohiks olla kaitse all, kuna kuubiku kuju ja toimimise puhul on tegu tehnilise lahendusega, mitte disainiga. Euroopa Kohus nõustus täna selle arvamusega, väites, et tehniline lahendus ei tohiks olla monopolina vaid ühe ettevõtte käes.


description: Valitsuse kommunikatsioonibüroo kinnitusel arutatakse riigikogu liikmete nõukogudest tagasi kutsumist tuleval neljapäeval, kui rahandusminister Sven Sester puhkuse katkestab.

title: Valitsus arutab riigikogulaste nõukogudesse kuulumist sel neljapäeval

maintext:
Rahandusminister Sven Sester (IRL) leiab õiguskantslerite seisukohtadest lähtudes, et riigikogu liikmed tuleks riigifirmade nõukogudest koheselt tagasi kutsuda. Peaminister Taavi Rõivas (Reformierakond) polnud aga Sesteri esitatud ettepanekutega rahul ning ei võtnud neid möödunud valitsuse kabinetinõupidamisel arutamisele. Loe pikemalt siit.
Rõivas selgitas teisipäeval Postimehele, et koalitsiooni eestseisus arutas kabinetinõupidamiste ajakava alles sel esmaspäeval. «Antud teema puhul on rahandusminister välja pakkunud vaid ühe võimalikest lahendustest,» lisas Rõivas. «Selleks, et valitsus saaks kõiki võimalusi võrdselt kaaluda, andsin riigisekretärile ülesande pakkuda kahe nädala jooksul täiendavaid lahendusvariante.»
Nimelt on õiguskantsler Ülle Madise Rõivase sõnul oma kirjas osundanud, et võimude lahususe printsiibile vastab ka näiteks selline kord, kui nõukogu liikme nimetab ametisse riigikogu ise.
Punkti arutatakse neljapäeval, kui teema tõstatanud Sven Sester puhkuse katkestab, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Muuhulgas on valitsuse kabinetinõupidamisel teemaks pensionisüsteemi tulevik, omavalitsuste tulubaasireform ja idapiiri väljaehitamisega seotud küsimused ning hetkeseis.
Rahandusministeerium küsis riigikogu liikmete riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogusse kuulumise lubatavuse kohta õiguskantsleri seisukohta seoses riigi osaluspoliitika valge raamatuga, mida arutati valitsuskabinetis 7. juulil. Valitsuskabinet ei jõudnud selles küsimuses üksmeelele ning lepiti kokku, et teema juurde tullakse tagasi. Valitsusliidu erakonnad on selles küsimuses ka praktikas erineval moel toiminud – IRL ja SDE ei nimeta oma riigikogu liikmeid nõukogudesse, Reformierakond nimetab.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Kinnisvaramagnaadi Donald Trumpi saamine USA presidendiks vapustas turge kogu maailmas põhjustades börsidel kukkumise ning pani rallima kulla hinna.

title: Trumpi võit vapustab maailma turge

maintext:
USA aktsiaturud avanevad alles pool viis meie aja järgi, aga aktsiaindeksi S&P 500 futuurid (tulevikutehingud) kukkusid viis protsenti ehk maksimaalselt lubatu. Selle järgi võiks ennustada, et Wall Streetil võib oodata ees korralik veresaun.
Aasia börsidel käis kauplemine ajal, mil loeti kokku hääli. Jaapani börsi Nikkei indeks kukkus viis, dollar nõrgenes jeeni suhtes 3,6 protsenti. Mehhiko peeso kukkus dollari vastu 11 protsenti, sest Trump on lubanud kehtestada sealsetele kaupadele kõrged tollimäärad ning panna piir sealsele illegaalsele immigratsioonile.
Kuni eilseni arvasid paljud analüütikud ja investorid, et presidendivalimised võidab Hillary Clinton, mis tähendab suures plaanis status quo säilimist. Trumpi võiduga kaasnev ebaselgus kahjustab dollarit, peesot ja teisi sensitiivseid valuutasid.
Euroopa aktsiaturud reageerisid vaoshoitumalt. Vana Maailma aktsiaindeks Stoxx 600 kukkus kauplemispäeva alguses 2,4 protsenti, hiljem veidi kosusid ning tund aega hiljem oli langusprotsendiks «vaid» 1,3 protsenti.


description: Konsultatsioonifirma PwC hinnangul tuleb Suurbritannial järgneva viie aasta jooksul Brexiti mõju tõttu laenata 100 miljardit naela rohkem kuni seni prognoositud, kirjutab Bloomberg.

title: PwC: Suurbritannia peab Brexiti tõttu lähiaastatel lisaks laenama 100 miljardit naela

maintext:
Suurbritannia tänavuse aasta eelarvedefitsiit on kursil, millega jõutaks 67 miljardi naelaga miinusesse, mis on 12 miljardit naela kehvem tulemus kui PwC oli märtsis prognoosinud. Konsultatsioonifirma hinnangul ei jõua eelarve plussi ka 2020. aastaks. Briti uus rahandusminister Philip Hammond peaks tegema järgmise nädala kolmapäeval oma esimese rahanduspoliitilise avalduse. Ta on praeguseks juba hüljanud oma eelkäija George Osborne´i eelarve-eesmärgid.
Majanduskasv peaks järgmiseks aastaks aeglustuma 1,2 protsendile, kuna äriinvesteeringud kahanevad ning tarbijad tunnevad naela kursi langemise järgset inflatsiooni kiirenemist.
«Me ootame, et Brexit avaldab majanduskasvule pikka ja venimajäävat mõju, tegu ei saa olema lühikese terava šokiga,» ütles PwC peaökonomist John Hawksworth.


description: Miljoneid eurosid kaotatud maksuraha ning solgitud metalliturg ajendas riigikogu vastu võtma seadusemuudatust, mille järgi lõpeb järgmise aasta alguses metallisektoris levinud käibemaksupettuste trall, kirjutab Äripäev.

title: Metallipettused pühitakse ajaloo prügikasti


description: Rootsi SEB grupi peaökonomist Robert Bergqvist rääkis Tallinnas Äripäevale, mida võivad kaasa tuua USA presidendivalimised ning kuhu tüürib keskpankade rahapoliitika.

title: SEB: Trumpi võit annaks põhjust muretseda

maintext:
«Kui läheb meie põhistsenaariumi järgi ja võidab Hillary Clinton, ehkki pean tunnistama ebakindlust, jätkub senine poliitika,» selgitas SEB peaökonomist.
«Kui võidab Donald Trump, siis ausalt ei ole mul tema majanduspoliitikast selget pilti, ta võib seda jälle muuta. See tähendaks pikka ebakindluse perioodi, mis võib maailmamajanduses tuua kasvu uue aeglustumise. See annab põhjust Trumpi võidu pärast muretseda,» lisas ta.
Loe pikemat intervjuud Äripäevast.


description: Tele2 hinnangul pole Smart-ID võimeline mobiil-ID-d asendama, kuna sellel pole funktsioone, mis mobiil-ID'l on.

title: Tele2: Smart-ID ei ole võimeline mobiil-ID-d asendama

maintext:
«Avalikkus ei tohiks Smart-ID osas luua valesid illusioone – Smart-ID ei asenda mobiil-ID-d, nagu paljudes pealkirjades juba kõlab. Eestlased on e-rahvana harjunud ID-kaardi ja mobiil-ID abil hääletama, tuludeklaratsiooni esitama ja dokumente allkirjastama, mida uus Smart-ID aga ei võimalda, kuna sellel pole veel sertifitseeritud allkirjastamisõigust. Seega on tegu täiesti erineva lahendusega, mis pole võrdväärne mobiil-ID-ga kõigi meile harjumuspäraste teenuste kasutamisel,» ütles Tele2 tegevjuht Argo Virkebau pressiteate vahendusel.
«Samuti võib Smart-ID puuduseks pidada seda, et kui mobiil-ID on kasutatav ka vanema tarkvaraga nutitelefonides ja nuputelefonides, siis Smart-ID-d toetavad vaid mobiilse internetiühendusega nutitelefonid, mille operatsioonisüsteemiks on iOS 8 / Android 4.1 või uuem versioon. Näiteks välisriikides võib Smart-ID kasutamine seega olla kallis, samal ajal kui mobiil-ID kasutamine välismaal ei maksa kliendile midagi,» lisas Virkebau.
«Ühtlasi tundus Smart-ID lahenduse juures üllatav, et sellega liitumiseks ja oma konto loomiseks peeti esitlusel eelistatud variandiks mobiil-ID-ga antud allkirja. Kui uue äpi kasutuselevõtuks on vaja olla juba sisseharjutatud ja võimekama mobiil-ID kasutaja, siis tekitab vajadus täiendava Smart-ID konto järele küsimusi,» märkis Virkebau.
«Kokkuvõttes võib öelda, et kui kliendi vajadused on piiratud, siis on Smart-ID talle hea alternatiiv. Eesrindlikumale kliendile, kes tahab oma digitaalse identiteediga teha kõiki tehinguid ning kasutada kõikvõimalikke m- ja e-teenuseid, jääb mobiil-ID Eestis kõige paremaks ja turvalisemaks lahenduseks,» sõnas Tele2 tegevjuht.
Virkebau hinnangul on Smart-ID suunatud ennekõike pankadele.
«Vajadus sellise identifitseerimislahenduse järele on tulnud just pankadelt, kellel on kohustus peagi ebaturvalistest paroolikaartidest lahti öelda ja leida selle asemele uus Baltimaade jaoks ühine lahendus. Riikideülene võimalus turvaliseks pangateenuste kasutamiseks on klientide jaoks kahtlemata võit,» märkis Virkebau.
«Kindlasti on Smart-ID-l ka suur ekspordipotentsiaal, näiteks riikidesse nagu Taani, kus on veel tänagi üleriigiliselt kasutusel ühekordsetel paroolidel põhinev e-identiteet, või Leedu, kus iga pank on endale loonud oma mobiilse identifitseerimislahenduse,» lisas ta.
AS Sertifitseerimiskeskus tutvustas neljapäeval toimunud aastakonverentsil uut elektroonilise identiteedi lahendust Smart-ID, mis töötab enamlevinud nutiseadmetega, ei sõltu SIM-kaardist ning on kasutatav kõikjal maailmas.
Smart-ID eesmärk on lihtsustada e-teenuste turvalist kasutamist ja viia Eestis tehtud innovatsioon Euroopasse ning seejärel teistesse riikidesse, teatas sertifitseerimiskeskus BNS-ile.


description: Valitsus kiitis tänasel istungil heaks eelnõu, mis jõustudes kohustab suurkontserne esitama maksuhaldurile aruande oma majandusnäitajate kohta nende riikide kaupa, kus kontsern tegutseb.

title: Tallink ja Eesti Energia peavad hakkama aruandeid esitama riikide kaupa

maintext:
Iga-aastase riikidepõhise aruande (country-by-country reporting) esitamise kohustus pannakse eelnõuga Eestis tegutsevatele suurkontsernidele, kelle aastatulu ületab 750 miljonit eurot. Eestis on suurkontserne maksuhalduri esialgsel hinnangul alla kümne, nende hulgas Eesti Energia ja Tallink Grupp.
Esimest korda tuleb aruanne esitada 2016. aasta majandusaastat puudutavate andmete kohta hiljemalt 2017. aasta lõpuks. Aruanne esitatakse igale riigile või jurisdiktsioonile, kus kontsern tegutseb ning mis on teabevahetusega liitunud.
Nende muudatustega maksualase teabevahetuse seaduses soovib valitsus Eesti õigusse üle võtta Euroopa Liidu halduskoostöö direktiivi riikidepõhise aruandluse alase automaatse teabevahetuse sätted. Direktiivi ülevõtmise tähtaeg on 5. juuni 2017. Suurkontsernide riikidepõhistele aruannetele laieneb automaatne teabevahetus 2018. aastast.
Eelnõuga on kavas võtta üle ka sama direktiivi täiendused, mille järgi hakkavad Euroopa Liidu liikmesriikide maksuhaldurid 2017. aastast automaatselt teavet vahetama maksuhalduri siduvate eelotsuste kohta. Eelotsuste alane teabevahetus ei too ettevõtjatele kaasa täiendavaid kohustusi. Küll aga puudutab teabevahetus ka varasemalt, alates 2012. aastast antud eelotsuseid. Direktiivi ülevõtmise tähtaeg on 1. jaanuar 2017.
Eelnõuga antakse õiguslik alus rakendada ka analoogseid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) teabevahetuse mudeleid, mis töötati välja maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase tegevuskava raames (base erosion and profit shifting, BEPS).
Euroopa Liidus reguleerib maksuhaldurite vahelist halduskoostööd otseste maksude valdkonnas maksustamisalase halduskoostöö direktiiv (2011/16/EL). Selle alusel vahetab Eesti automaatses korras juba teavet teise liikmesriigi isikute töötasude, juhatuse liikme tasude, pensionite ja kinnisvaratulu osas. 2017. aasta sügisest hakatakse automaatses korras vahetama teavet erinevate rahaliste vahendite kohta, mida hoitakse välisriigis.
Euroopa Liidu, OECD ja ka G20 riigid on võtnud sihiks õiglasema, läbipaistvama ja tõhusama maksustamise, millega toetada jätkusuutlikku kasvu ning investeeringuid. Oluliseks peetakse, et ettevõtjad maksaksid makse riigis, kus kasum on loodud. Selle eesmärgi täitmisel on suur rõhk maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel ja maksupettuste ärahoidmisel. Tõhus maksustamisalast läbipaistvust suurendav meede on maksuhaldurite vaheline sisukas ja tihe koostöö, sealhulgas teabevahetus. Eelotsuste ning riikidepõhise aruandluse alane teabevahetus annab maksuhalduritele võimaluse hinnata senisest oluliselt laiemalt piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate maksukäitumist ning annab poliitikakujundajatele praktilisema ülevaate maksusüsteemide võimalikest konfliktikohtadest.


description: Uus koalitsioon on leidnud üksmeele investeerida ettevõtlusharudesse, mis võiksid tõsta Eesti konkurentsivõimet. Ühe ideena on võimalik peaminister Jüri Ratas käinud välja konverentsiturismi arendamise valdkonna, mida tema sõnul tuleks kindlasti järele aidata.

title: Eesti vajab moodsat konverentsikeskust


description: Skype’i eestlastest loojate investeerimisfirma Ambient Sound Investments (ASI) kasutab töötajate motiveerimiseks ja tööjõukulude optimeerimiseks nutikat skeemi, kirjutab Äripäev.

title: Skype´i eestlastest asutajad hoiavad töötajaid oma investeerimisettevõttes nutika skeemiga

maintext:
Ettevõttes neli aastat kasutusel olev skeem on lihtne – põhipalk on aasta-aastalt langenud ning selle kompenseerib ettevõttes osaluse jagamine ehk optsioonid. Näiteks sel kolmapäeval ilmunud värskes Äripäeva Palga TOPis oli firma 2015. aasta andmete põhjal 3954eurose kuutasuga 29. kohal, aasta varem aga 255. kohal.
Järsu tõusu põhjus peitubki töötajatele antud optsioonides, mis on arvestatud tööjõukulude hulka. Kokku on optsioonidega töötajatele antud 4 protsenti ettevõttest.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) kutsub kinnitamata andmetel tagasi kõik riigifirmade ja riigiasutuste nõukogu liikmed, kes kuuluvad riigikogusse. Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) teeb selles küsimuses otsuse lähitundidel.

title: SDE kutsub tõenäoliselt tagasi kõik riigikogulastest nõukogu liikmed, IRL teeb otsuse lähiajal

maintext:
«Isamaa ja Res Publica Liidu seisukoht selgub lähitundide jooksul,» ütles erakonna pressiesindaja vastuseks BNSi küsimusele, kas IRLi ministrid kavatsevad oma haldusala riigiettevõtete nõukogudest tagasi riigikokku kuuluvad liikmed.
Töö- ja tervishoiminister SDE esimees Jevgeni Ossinovski kavatseb allkirjastada käskkirja, millega kutsub SA Viljandi Haigla nõukogust tagasi reformierakondlasest riigikogu liikme Peep Aru.
«Käskkiri on ette valmistatud, ministri digiallkirja sellel veel ei ole,» ütles ERRile sotsiaalministeeriumi pressiesindaja.
Rahandusminister Sven Sester tegi oktoobri keskel valitsusele ettepaneku kutsuda riigikogulastest riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogude liikmed oma kohtadelt tagasi, lõpetamaks võimaliku vastuolu põhiseadusega.
Valitsus arutas küsimust neljapäevasel kabinetinõupidamisel, kus Sester osaleda ei saanud. Kabinet neljapäeval üksmeelele ei jõudnud. Peaminister on varem öelnud, et ei toeta Sesteri esitatud kava, vähemalt mitte esitatud kujul.
Peaminister Taavi Rõivas tegi nädala alguses riigisekretär Heiki Lootile ülesande pakkuda välja täiendavaid lahendusvariante, millest ühe esitas Loot neljapeäval kabinetile – selle järgi hakkaks nõukogu liikmeid valima ja määrama riigikogu komisjon. Valitsus võttis ettepaneku teadmiseks, kuulas ka muid alternatiive ning aruteludega jätkatakse järgmisel nädalal.
Ka õiguskantsler Ülle Madise märkis neljapäevasel nõupidamisel, et riigikogu liikmete kuulumine riigi osalusega äriühingute nõukogudesse ei ole põhiseaduse vastane juhul, kui neid nimetab riigikogu näiteks parlamentaarse järelevalve teostamise eesmärgil.
Sesteri ettepaneku kohaselt tuleks peale valitsuse heakskiitu nädala jooksul kõik parlamendi liikmed riigi äriühingute ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudest tagasi kutsuda. Lisaks peaks rahandusministri ettepaneku kohaselt valitsus edaspidi jätma riigikogulased riigifirmade ja riigi asutatud sihtasutuste nõukogudesse riigi esindajana valimast ja ametisse nimetamast.
Käesoleva aasta oktoobri seisuga on kokku 12 riigikogu liiget 10 riigifirma nõukogus. Sihtasutustest on parlamendi liikmeid nimetatud 25 kohale 18 sihtasutuses, millest keskkonnatasude seaduse alusel on riigikogu ise Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogusse määranud neli riigikogu liiget.


description: Kuigi eelmisel nädalal USA presidendivalimiste tulemuste mõjul Inglise naela kurss euro vastu tugevnes, on uus nädal alanud uue langusega, kirjutab Bloomberg.

title: Trumpi võidu mõju jäi üürikeseks: nael pöördus tagasi langusesse

maintext:
Tänase languse põhjuseks on Inglise Panga teade, et Suurbritannia inflatsioon aeglustus oktoobris ootamatult 0,9 protsendile, veel septembris oli see näitaja üks protsent ning analüütikud ennustasid inflatsiooni kasvu jätku.
Naela kurss langes täna hommikul kõigi 16 olulisema valuuta vastu. Euro vastu oli languseks 1,1 protsenti, eelmisel nädalal oli nael aga tugevnenud 3,2 protsenti.
Dollari vastu odavnes nael 0,5 protsenti, eile oli languseks 0,8 protsenti.


authors:
Finance Management Oü
Finance Management

description: Avaliku sektori ettevõtted on omavahelisele e-arveldamisele üle minemas käesoleva aasta keskel, 2016. aasta lõpuks plaanib avalik sektor arveldada ka eraettevõtetega vaid e-arvete abil. E-arvetele ülemineku I etapis (2016) tekib 1. oktoobril avalikul sektoril kohustus e-arveid vastu võtta ning 1.jaanuaril 2017 erasektoril kohustus avalikule sektorile e-arveid saata. Kuna riiki pole mõistlik võimaliku koostööpartnerina ignoreerida, ongi e-arvetele üleminek paratamatu tulevik. Kuigi e-arveldamist on peetud tänu tehniliste lahenduste hinnale liig kulukaks just väikeettevõtete puhul, pole siinkohal põhjust ülemäära karta - tarkvara ei pea ilmtingimata ostma, saab osta ka vastavaid teenuseid ja tasuda nende eest kuupõhiselt.Juhtivaimaks EDI riigiks Euroopas on Taani, kus avalikule sektorile saadetavad e-arved muutusid kohustuslikuks aastal 2005. Maailma riikide seas on avaliku sektori toel e-arvete esirinnas lisaks põhjamaadele Brasiilia, Tšiili ja Mehhiko. Ka nendes riikides toimus üleminek kõigepealt riigisektoris, mis laienes kiiresti erasektorisse.

title: E-arvetest pole pääsu kellelgi

maintext:
E-arvele üleminek on igati loogiline samm, arvestades, kuidas seni arvete vahetamine arenenud on. Algselt liikusid ettevõtete ja asutuste vahel posti teel paberarved. Seejärel pdf-formaadis meilitsi saadetud printimata arved, millega koos kadus ära kohustus allkirjastada arveid paberil.
Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu direktiiv nr 2014/55/EL, näeb ette e-arvete kasutamise kohustuslikuks tegemist riigihangetes hiljemalt 2018. aasta lõpuks.
Üleminek e-arvetele seab raamatupidamisteenust osutavatele büroodele kohustuse oma kliente informeerida ja hakata oma klientide arveid elektrooniliselt töötlema. Hetkel on ettevõtete raamatupidamises kasutuses arveldamise kolmas põlvkond, xml-formaadis fail, mida liigendatakse arverekvisiitide järgi. Selles formaadis arveid saab saata meilitsi, tellida arved otse panka tasumiseks ja/või arvekeskuse kaudu raamatupidamistarkvarasse.
Nüüd on taas pildil postiettevõtted, kelle roll paberarvete kadumisel märkimisväärselt vähenes. Eestis pakuvad arvevahendusteenust näiteks Omniva (Eesti Post) ja Itella, kelle tarkvaralahendused suhtlevad otse raamatupidamisprogrammidega. FIVE Raamatupidamine pakub e-arvete vastuvõtu- ja väljasaatmisteenust tasuta. Samuti saab e-arveid saata panka nii, et klient saab arve mõne hiireklikiga internetipangas tasutud. Pank koostab e-arve alusel eeltäidetud maksekorralduse, mida maksja saab muuta ja kinnitada maksmiseks. E-arve alusel saab maksja anda pangale ka e-arve püsimaksekorralduse, mille alusel tasub pank edaspidi e-arved automaatselt. Panga kaudu edastatav e-arve sisaldab kõiki arve kohustuslikke rekvisiite ja vastab Eesti e-arve standardile. Kui raamatupidamisteenust osutav firmalt on tellitud ka maksekorralduste panka ülespanemine, siis e-arvete panka tellimine annab võimaluse sellest loobuda ehk on võimalik raamatupidamisteenuste arvelt pisut kokku hoida.
Hetkel on veel mitmeid raamatupidamistarkvarasid, mis arvekeskustega ei suhtle, just tarkvara sobivusest ja arveldamisalastest koostööpartneritest tasuks ka arveldamispartneri valikul lähtuda.
E-arveldamisest hoidumine tähendab lähiaastatel, kui mitte lähikuudel, just riigisektoriga arveldades olulise eelise kasutamata jätmist. On väga tõenäoline, et e-arvete väljastamise võimekus saab enamikel juhtudel määravaks partneri valikul. Tänasel päeval on raamatupidamisteenust osutavate firmade võimekus seoses e-arvetega väga hea, mistõttu võib öelda, et büroode teenuste kasutamine on juba praegu vägagi mõistlik.


description: Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar ütles valitsuse tänast välismaalaste seaduse muutmise otsust pressiteate vahendusel kommenteerides, et tegu on vaid pooliku sammuga.

title: Tamsar: tööjõupuuduse leevendamine jääb valitsuse julguse taha

maintext:
«Valitsuse tänane otsus leevendada välistöötajate palganõuet Eesti keskmiseni on vajalik samm, kuid see ei ole kaugeltki mitte piisav. Võib öelda, et samm on poolik, sest see ei aita sektoreid, nagu ehitus, teenindus, turism, aga ka osad tööstusharud, kus palk jääb keskmisele alla, ent kus oskustöötajate puudus on oluliseks arengu piduriks,» väitis Tamsar.
«Kohtusin hiljuti ühe tööstusettevõttega, kes sooviks teha Eestisse 300 töötajaga tehast. Kuna vastavat tööjõudu pole aga Eestist saada, oleks tal umbes sada inimest tuua väljast. Kui tal see võimalik ei ole, jäävad loomata töökohad ka 200 eestimaalase jaoks,» tõi tööandjate keskliidu juht näite välistööjõu palkamise probleemide mõju kohta.
Valitsus otsustas täna, et väljaspoolt Euroopa Liitu pärit töötajate minimaalseks palganõudeks saab Eesti keskmine palk, seni oli see 1,24 kordne Eesti keskmine palk. Edasi arutab eelnõud Riigikogu.
Tamsari sõnul tuleks poliitikutel palga nõue keskmisega siduda valdkonnapõhiselt.
«Oleme vastava ettepaneku ka teinud ja täna oli see valitsuses ühe alternatiivina ka laual. Kahjuks ei julgenud valitsus täna teha piisavalt ambitsioonikat otsust, mis aitaks Eestis töökäte puuduse küsimust suures plaanis piisavalt leevendada,» väitis ta.
Tamsari sõnul on oluline teemat laiendada ja selgitada, et oskustöötajate puuduse probleem ei puuduta ainult ettevõtjaid, kes ei saa seetõttu laieneda või peavad tegutsemiseks otsima teisi riike, kus neile vajalikke töötajaid on piisavalt.
»Me näeme juba täna probleeme Haigekassa rahastamisel, inimestel on raskusi eriarstiabi kättesaadavusel jne. Mida vähem on meil erasektori töötajaid, seda vähem laekub makse, millest riik tervishoidu ja pensione rahastab. See probleem ei kao, vaid süveneb veelgi.»
Tööandjate keskliit on välja arvutanud, et 2040. aastani väheneb erasektori töötajate ehk maksumaksjate arv igal aastal 5000 võrra. Nende arengute tulemusel peab erasektori töötaja praeguse 1,6 inimese asemel 2040. aastal üleval kaht inimest.
«Kartus, nagu hakkaksid paljud tööandjad odavat välistööjõudu eestimaalastele eelistama, ei ole põhjendatud. Endiselt jääks alles vahefilter – Töötukassa, kes annab väljastpoolt Euroopa Liitu tulnud töötaja palkamiseks loa ainult siis, kui selle ala spetsialiste Eesti tööturult piisavalt saada ei ole,» selgitas Tamsar.
«Loodame, et Riigikogu siiski on valmis suuremat pilti nägema: parlamendil on siin võimalus teha ambitsioonikamaid otsuseid ehk tuua palganõe valdkonna keskmiseni ja miks mitte mitte üle vaadata ka sisserände kvoodi küsimus.»


authors:
Adele Johanson
Tairo Lutter
Postimees

description: Tulevane valitsus võtab laenu ainult investeeringuteks, millelt tuleb raha tagasi, kinnitas ETV saates Foorum sotsiaaldemokraat Urve Palo.

title: Palo: laenu võtame, aga mitte jooksvate kulude katteks

maintext:
Laenuraha on kavas paigutada näiteks taristu ehituseks ja elamumajandusse. Muid suuri katteallikaid senisest väiksemale maksutulule saatest kõlama ei jäänud.
Maris Lauri Reformierakonnast avaldas saates muret tulevase valitsusliidu tulude ja kulude tasakaalu üle. «Kui te excelisse ei vaadata, siis loodan, et teil on ikka vähemalt ruuduline paber olemas, kuhu kirjutada kulud ja tulud,» kommenteeris Lauri loodava valitsuse maksumuudatuste kava.
Ühe plaanina on uuel kolmikliidul kavas jätta ära sotsiaalmaksu langetamine poole protsendi jagu. «Ettevõtjad räägivad sotsiaalmaksulaest, et kõrgepalgalistel tuua koormust alla,» kritiseeris Larui ja toonitas, et see aitaks tuua Eestisse suurema lisandväärtusega töökohti.
Palo oli aga veendunud, et pooleprotsendiline sotsiaalmaksu langetamine ettevõtjaid ei aita.
«Uus kolmikliit on öelnud, et meil on plaan jõuliselt suurendada tulumaksuvaba miinimumi, nii, et kuni keskmist palka saavad inimesed saavad iga kuu rohkem raha kätte,» selgitas ta. Palo kinnitusel tekitavad väikesed maksulangetused, nagu kava sotsiaalmaksu langetada, pigem suuremat segadust.
Sotsiaalmaks hakkab keskerakondlase Kadri Simsoni kinnitusel olema ka järgmisel aastal 33 protsenti. «Kas pooleks aastaks seda langetame, on arutelu küsimus,» selgitas Simson kava eelmise valitsuse maksumuudatusplaan tagasi pöörata.
Palo tõi ka vastusena välja, et reformierakonna maksulangetusplaanidest võidavad ennekõike kõrgepalgalised. OECD soovitab aga Eestil hoopis madalapalgaliste maksukoormust langetada.
Tulumaksu osas on loodav uus kolmikliit aga leppinud kokku tulumaksus, mis on enam-vähem astmeline. «See koalitsioon on tabude lõhkumise koalitsioon. See, milles oleme kokku leppimas ei ole klassikaline astmeline tulumaks,» nentis Marko Mihkels
Palo lisas, et maksusüsteem ei pea ilmtingimata olema väga lihtne ja selge, olulisem on, et see teeniks inimeste huvisid. «Oleme kokku leppinud selles, et tahame aidata kuni keskmist palka teenivaid inimesi. Meil on Excel, oskame arvutada. Oleme kokku leppinud et jooksvate kulude katteks krediiti ei võeta,» märkis Palo.


description: Eelmisel aastal olid Ameerika Ühendriikides autodeks  Honda Accord ja Honda Civic.

title: Vaata, milliseid autosid varastatakse USAs kõige rohkem

maintext: Rahvusliku kindlustuskuritegude büroo andmetel varatati USAs eelmisel aastal 707 758 autot, neist 52 244 olid Honda Accordid. Ehkki numbrid on nukrad, seda eriti Hondade omanike jaoks, on autode vargused langustrendis. Enamik eelmisel aastal varastatud Hondadest on vanemad mudelid, kus ei ole moodsaid varastamisvastaseid seadmeid.


description: Öelge üks viga, mis ma olen peaministrina teinud, küsis peaminister Taavi Rõivas. Endine peaminister, tänane ettevõtja Tiit Vähi vastab.

title: Tiit Vähi: Rõivas viskas põlevasse majja bensiini juurde

maintext:
Peaministri majandusarengu töögrupp eesotsas Erkki Raasukesega tutvustas eile oma raportit avalikkusele ning uuele sündivale võimuliidule. Paradoksaalsel kombel kutsus töögrupi ellu reformierakondlasest äsjane valitsusjuht Taavi Rõivas, aga selle vilju ideede näol hakkavad lõikama tema kolm kõige suuremat konkurenti.
Neljapäeval uue võimaliku valitsusliidu moodustajatega kohtunud Swedbanki juhi Robert Kitti sõnul oli tema prioriteet kohtumisel kindlaks teha, et valitsus ei hakkaks muutma praegust ettevõtete tulumaksuskeemi.
Raasuke: majandusarenguks pole olemas lihtsat hõbekuuli
Taavi Rõivase poolt ellukutsutud majandusarengu töögrupp tutvustas neljapäeval raporti tulemusi. Töörühma juhtinud pankur Erkki Raasuke tõdes tulemusi kommenteerides, et ühtegi kergesti eemaldatavat majandusarengu takistust olemas ei ole.
Vaata Raasukese seitset ettepanekut majanduse elavdamiseks
Erkki Raasukese juhitud majanduse elavdamise töögrupp andis täna valitsusele üle seitse ettepanekut majanduse ergutamiseks.
Rõivase aeg: tukkuv majandus ja jõuline maksuamet
Taavi Rõivase kahe ja poole aastast ametiaega jäävad muuhulgas iseloomustama paigal tammuv majanduskasv ja maksuameti tunduvalt jõulisemaks muutumine.
Ettevõtjad: valitsus hoidugu teiste riikide vigadest
Ettevõtjad loodavad, et vasakpööre Eesti poliitikas ei tähenda kõrgemaid makse ja riigi suuremat sekkumist majandusse.
Laar: kujuteldamatu, et Isamaa läheks astmelist tulumaksu kehtestavasse valitsusse
1990ndatel julgeid majandusreforme teinud ekspeaminister Mart Laar ütles, et ta ei kujuta ette, et kunagine Isamaa läheks rahulolevalt valitsusse, mis kehtestab astmelise tulumaksu.
Valitsuskriisi mõju peaministri majanduskasvu töörühmale: raporti avalikustamine lükkub edasi
Kolmapäeva keskpäevaks ette nähtud majanduskasvu töörühma pressikonverents, kus pidi osalema ka selle aasta tagasi kokku kutsunud peaminister Taavi Rõivas, on seoses päevapoliitiliste sündmustega teadmata ajaks edasi lükatud.


description: Töötuse määr oli 2016. aasta III kvartalis 7,5 protsenti ja tööhõive määr 66,5 protsenti, teatab Statistikaamet. Tööjõus osalemise määr kasvas eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes protsendipunkti võrra ja tööealiste mitteaktiivsete arv on kahanemistrendis.

title: Töötuse määr on kasvanud

maintext:
Töötuse määr tõusis 2015. aasta sama kvartaliga võrreldes 2,3 protsendipunkti ja käesoleva aasta II kvartaliga võrreldes protsendipunkti võrra (2016. aasta II kvartalis oli töötuse määr 6,5 protsenti). Töötute hinnanguline arv oli tänavu III kvartalis 53 000, kellest ligi pooled on olnud töötud alla kuue kuu. Töötute arvu kasv tuleneb peamiselt mitteaktiivsete arvu vähenemisest, milles võib olulist rolli mängida 2016. aastal alanud töövõimereform.
Tööjõus osalemise määr ehk tööjõu osatähtsus 15–74-aastases rahvastikus tõusis võrreldes eelmise aasta III kvartaliga protsendipunkti võrra ja tööturule tuli juurde ligi 9000 inimest. Enim on kasvanud 15–24-aastaste näitaja – aastaga on tööturule lisandunud ligikaudu 3000 noort.
Kasvas nii meeste kui ka naiste tööjõus osalemise määr. Kui 2015. aasta III kvartalis oli 15–74-aastaste naiste tööjõus osalemise määr 66,4 protsenti, siis 2016. aasta samas kvartalis 0,8 protsendipunkti kõrgem. Samas vanuses meeste näitaja oli eelmise aasta III kvartalis 75,7 protsenti ja 2016. aasta III kvartalis 77 protsenti.
Tööjõus osalemise määra tõus on olnud maapiirkondades kiirem kui linnalistes asulates – kui maa-asulates tõusis aktiivsuse määr võrreldes eelmise aasta III kvartaliga 2,4 protsendipunkti, siis linnalistes 0,4 protsendipunkti.
Tööga hõivatute hinnanguline arv oli tänavu III kvartalis 653 000. Tööhõive määr langes 2015. aasta III kvartaliga võrreldes 0,7 ja 2016. aasta II kvartaliga võrreldes 0,4 protsendipunkti. Kui 2015. aasta III kvartalis oli 15–74-aastaste naiste tööhõive määr 62,6 protsenti, siis käesoleva aasta samaks kvartaliks oli näitaja langenud 0,5 protsendipunkti. Ka sama vanuserühma meeste näitaja on pisut kahanenud – kui eelmise aasta III kvartalis oli tööealiste meeste hõivemäär 72,2 protsenti, siis selle aasta III kvartalis 71,2 protsenti.
Tööturul mitteaktiivsete arv on 2016. aastal olnud pidevas kahanemistrendis – võrreldes 2015. aasta III kvartaliga on nende arv vähenenud ligi 10 000 võrra. Märkimisväärselt on kahanenud 50–74-aastaste mitteaktiivsete arv – võrreldes eelmise aasta III kvartaliga on sellest rühmast tööturule juurde tulnud ligi 5000 inimest. Suurem osa (ligi 3000) vanemaealistest tööturule suundunutest on naised ja selles võis olulist rolli mängida naiste pensioniea tõus.
Kuigi tööturult eemalejäämise peamised põhjused on endiselt pensionilolek, õpingud ja haigus või puue, on mitteaktiivsete arv vähenenud just nendel põhjustel mitteaktiivsete arvel.


authors:
Siiri Liiva
Tairo Lutter

description: Kui seni on riigiettevõtete võimaliku börsile viimise arutelus käidud välja maksimaalselt nelja-viit riigifirmat, mis võiks kvalifitseeruda börsikõlbulikuna, siis Tallinna börsi juht Kaarel Ots ütleb, et tänasest 35 riigiettevõttest võiks lausa 12 olla börsil esindatud.

title: Tallinna börsi juht: börsile võiks viia koguni 12 riigifirmat

maintext:
«Olen veendunud, et riigiettevõtete börsile viimine on vajalik. Miks? Näen selles võimalust efektiivsuse kasvuks läbi avalilku kontrolli ja suurenenud läbipaistvuse, mis omakorda aitab kiirendada ettevõtete arengut ja parandades tulemusi, mis omakorda edendab meie kõigi elu,» rääkis NASDAQ Tallinna juht Kaarel Ots.
Ta juhtis tähelepanu sellele, kuidas Harvardi ülikooli professor Andrei Shleifer on kirjutanud, et kui 1940ndatel aastatel kalduti maailmas pooldama riiklikku kontrolli ettevõtete tegevuse üle, siis viimase 30 aastaga on olukord kardinaalselt muutunud. «Riik on reeglina nõrk innovaator - mis on ettevõtete arengu seisukohalt ülioluline -, ning riigiametnikud ei ole piisavalt motiveeritud kontrollima ettevõtte kulustruktuuri ja kvaliteeti,» kirjeldas Ots põhjendusi.
Tallinna börsi juht Kaarel Ots. Foto: Eero Vabamägi
Tallinna börsi juht on seda meelt, et riik ei peaks sajaprotsendilist osalust omama mitte üheski ettevõttes. «Ma lihtsalt ei näe sellel mingit eelist ei riigile ega kodanikule,» märkis Tallinna börsi juht. Küll aga pakub ta erinevalt seni avalikkuses kõlanud väidetest välja, et 12 ettevõtet 35 firmast, kus Eesti riik omab osalust, võiksid börsil esindatud olla.
Ettevõtted, mida Ots silmas peab, on Eesti Energia, Elering, Tallinna Sadam, RKAS, Eesti Post, Estonian Air, EVR Cargo, Eesti Loto, Eesti Raudtee, Tallinna Lennujaam, Eesti Liinirongid ja RMK. Siin pakub ta välja vähemalt neli varianti, mida võiks nende ettevõtete börsile viimisel kaaluda ja mis kõik on tema kinnitusel riigile kasulikud.
Need on: ettevõtte noteerimine börsil, uute aktsiate või võlakirjade emiteerimine selleks, et kaasata raha investeeringuteks, müüa samal eesmärgil mingi osa ettevõttest läbi börsi ning müüa ettevõte strateegilisele investorile, noteerides selle börsil osaliselt.
Otsa sõnul nähtub sellest, et ilmtingimata ei ole vaja ettevõtteid müüa. «Läbipaistvuse ja kvaliteedi parandamiseks piisab ka ettevõtte noteerimisest. See tähendab, et ettevõte järgib aruandluses ja kommunikatsioonis börsireegleid, samas raha kaasamata ja osalust «lahjendamata»,» märkis ta.
Samas toonitas Tallinna börsi juht sarnaselt investeerimispankur Henrik Igasta Postimehele öelduga, et riigiettevõtete börsile viimisel võtmeküsimus on ajastus. «Aktsiaturud on tipus ja võlakirjad kauplevad 0 protsendi või negatiivse tootlusega,» põhjendas ta, miks seda oleks just praegu soodne teha.
Ots on veendunud, et riigiettevõtete lisandumine muudaks börs likviidsemaks, suureneksid pensionifondide investeeringud Tallinna börsi ettevõtetesse, kasvaks välismaiste institustionaalsete investorite huvi Eesti ettevõtete vastu, kasvaks inimeste säästude paigutamine Eesti majanduse arengusse ja suureneksid ettevõtete investeeringud, luues uusi töökohti.
«Tundub win-win-win (kõik osapooled võidavad) ja lihtne? Tegelikult ongi,» kinnitas Ots. Nüüd on lihtsalt võti fookuse hoidmises, proaktiivsuses ja järjepidevuses. «Targalt tegutsedes võidavad sellest kõik,» on Tallinna börsi juht veendunud.
Loe lisaks ka:


description: Oma idufirma GrabCad 100 miljoni dollariga müünud eestlasest ettevõtja Hardi Meybaum ütles, et USA uuel presidendil Donald Trumpil on olnud plaane, mis midagi head ei pruugi tähendada.

title: IT-miljonär Hardi Meybaum: Trumpi plaanid head ei pruugi tähendada

maintext:
Praegu USA riskikapitaliettevõttes Matrix Partners töötava Meybaumi sõnul on turud tegelikult olnud üsnagi stabiilsed peale Trumpi võitu, mis on olnud paljudele üllatus.
«Kahjuks on raske konkreetselt öelda mõju majandusele, sest Trump on olnud oma plaanides väga ebakonkreetne, » nentis ta, lisades, et Trump on visanud õhku, et muudab ettevõtete ostmise ja müümise karmimaks, muudab tööviisade saamist keerulisemaks ja arvab, et näiteks Apple peaks kogu tootmise Hiinast tagasi Ameerikasse tooma. «See kindlasti midagi head kaasa ei too, » tunnistas Meybaum.
Meybaumi hinnangul võib tema enda tööle Trumpi valimisvõit mõju avaldada eelkõige turgude kaudu. «Kui need peaksid kukkuma, muutub start-upidel investeeringute kaasamine keerulisemaks, mis tähendab seda, et meie Matrix Partnersis peame rohkem keskenduma olemasolevate ettevõtete toetamisele ja vähem uute investeeringute tegemisele,» ütles Meybaum.


description: Seitsmenda rahvusvahelise ettevõtlusraporti AGER 2016 andmete põhjal soovivad 49 protsenti eestlastest saada ettevõtjateks.

title: Uuring: pooled eestlased unistavad ettevõtjaks saamisest

maintext:
67 protsenti eestlasi usub, et Eesti ettevõtlusel on kasvuruumi ning iseenda tööandjaks hakkamine on järgneva viie aasta jooksul tõusuteel või vähemalt tänasega samal tasemel – inimesed on ettevõtluse suhtes positiivselt meelestatud ning näevad ka iseend sellega tegelemas.
Eestlased on ettevõtluse suhtes üks positiivsemalt meelestatud rahvaid maailmas – 91 protsenti eestlasi näevad ettevõtluse häid külgi ning ligi pool elanikkonnast (49 protsenti) suudavad ka iseend ettevõtjatena näha, sest see annaks neile võimaluse olla oma töös iseseisev, olla iseenda ülemus (53 protsenti) ning realiseerida oma ideid ja viia täide unistusi (52 protsenti). Selliste karjäärialaste soovide poolest sarnaneb Eesti enamike Euroopa riikidega; Euroopa Liidu keskmised on vastavalt 49 protsenti ja 44 protsenti.
«Euroopa töökeskkonna tuleviku väljavaade on siinsete tööstuse, ühiskonna ja teadusvaldkondade üle otsustajate jaoks tähtsal kohal. Oluline on küsida, kuidas suudavad ettevõtted kohandada end tuleviku tööjõu vajadustele vastavalt,» arvas Tartu Ülikooli professor Tõnis Mets, kes andis värske AGER 2016 uuringu tulemustele omapoolse eksperthinnangu.
«Antud tulemused toetavad teisi ettevõtlusalaseid uuringuid ning on hea näha, et eestlaste ettevõtlusalane teadlikkus järjest kasvab,» rääkis professor, kelle sõnul peegeldavad käesolevad tulemused üsnagi täpselt eestlaste suhtumist just nii nagu nad tänases suhteliselt stabiilses, osaliselt seisvas Eesti majanduses on.
«Kuna eestlased näevad iseenda tööandjaks olemisel tulevikku, peaks Eesti haridus- ja poliitsüsteem kindlasti kaaluma ja leidma võimalusi, kuidas ettevõtlust saaks veelgi enam toetada,» ütles professor.
AGERi 2016. aasta tulemustest selgus, et kuigi eestlased näevad ettevõtlusel tulevikku ja nad on iseenda tööandjaks hakkamisest huvitatud, on siiski mitmeid hirme, mis neid tagasi hoiavad. Teist aastat järjest mõõtis uuring ka inimeste ettevõtlikku loomust ning tulemused näitavad, et kuigi 49 protsenti vastanutest tahaksid ise olla ettevõtjad, siis ainult 16 protsenti uskus, et neil on olemas selleks vajalikud oskused ja teadmised ning nende sotsiaalne keskkond, nagu perekond ja sõbrad, ei mõjutaks neid ettevõtjaks hakkamisest loobuma. Seega on Eestis 33 protsenti inimesi, kellel on sisuliselt kasutamata ettevõtluspotentsiaal. See on number, mis kindlasti võiks panna Eestit pisut rohkem mõtlema, kuidas kasutamata potentsiaali maksimaalselt ära kasutada.
Võrreldes teiste Balti riikidega on eestlaste ettevõtlik loomus madalam – Eestis on AESI ehk raportis uuritud ettevõtliku loomuse indeksi tulemus 44, Lätis 47 ja Leedus 59. Ka Skandinaavia riikides on need tulemused kõrgemad: Soomes 53, Rootsis 54, Norras 47 ja Taanis 52. Meie naabritest arvavad vaid venelased, et neil pole piisavalt ettevõtlikku hinge ettevõtlusega alustamiseks, mida tõestab üks madalamaid indeksi tulemusi – 33. Kõige kõrgema skoori ehk suurima ettevõtliku loomusega paistavad silma Aasia rahvad.
Eesti on ettevõtlusraporti uuritavate riikide hulgas juba teist aastat. AGER 2016 ettevõtlusuuring koostati Saksamaa Müncheni Tehnikaülikooli poolt ja selle valmimist toetas Amway. Andmed kogus kokku uuringufirma GfK (Gesellschaft fuer Konsumforschung) tänavu aprillist juunini.
Selleaastane raport võtab kokku andmed 45 riigist; otsesuhtluse ja telefoni teel intervjueeriti enam kui 50 000 meest ja naist vanuses 14-99.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Liis Treimann

description: Kui astmeline tulumaks rakenduks 1700 eurost,  on see Palgainfo Agentuuri juhi Kadri Seederi hinnangul isegi üllatavalt kõrge tase.

title: Astmeline tulumaks võib valusalt puudutada väga väheseid

maintext:
Koalitsiooniläbirääkimistel osalev keskerakondlane Jaanus Karilaid ütles täna, et maksusüsteemi viiakse sisse astmelise tulumaksu põhimõte. «Parlamendiliikmed maksavad tulevikus rohkem ja need, kes teenivad alla 1700 euro, maksavad vähem, » ütles Karilaid. 1700 eurost suuremat brutopalka teenijaid tabab kaotus juhul, kui tulumaks tõuseb 26 protsendini ja tulumaksuvabamiinimum kasvab 170lt eurolt 500ni.
Juba aastaid palgauuringuid korraldanud Palgainfo Agentuuri juht Kadri Seeder ütles, et 1700 eurot on isegi üllatavalt kõrge tase, kust hakata rohkem maksma. «1463 eurose netopalga teenijad on Eestis see grupp, kes tunneb ennast hästi meie uuringute järgi » ütles Seeder.
Inimesi, kes teenivad Eestis 1300-1500 eurost netopalka, on palgasaajatest vaid 5 protsenti.
Tema sõnul on nende inimeste, kes ütlevad, et nad tulevad keskmiselt toime, mediaannetopalk 1045 eurot kuus. Väga paljud Eesti inimesed jäävad gruppi, kus teenitakse alla 1300 euro kätte, märkis Seeder.


description: Elisa Eesti tegevjuht Sami Seppänen väitis pressiteate vahendusel, et Mobiil-ID on juba praegu ja kindlasti ka tulevikus kõige turvalisem ning universaalsem lahendus, mida ID-kaardi kõrval kasutada.

title: Elisa: Smart-ID pole 40 protsendile inimestest kättesaadav

maintext:
«Mobiil-ID on teenus, mis on viimaste aastatega jõudnud juba rohkem kui 100 000 kasutajani ning näeme, kuidas see arv kasvab igakuiselt tuhandete klientide võrra. Kindlasti eksisteerib tööstusharusid või valdkondi, mis saavad kasu uuest loodavast nn light versioonist, kuid laialdasemalt jääb kasutusse siiski Mobiil-ID just tänasel kujul, sest selle lahenduse puhul on tagatud väga kõrged turvanõuded,» selgitas Seppänen Mobiil-ID eeliseid eile Sertifitseerimiskeskuse poolt esitletud SIM-kaardi vaba Smart-ID lahenduse ees..
Elisa Eesti juhi sõnul on tänase Mobiil-ID suureks eeliseks on ka see, et seda saab kasutada igas mobiiltelefonis, nii nuppudega kui ka nutitelefonis ehk teenus on kättesaadav 100 protsendile Eesti elanikest.
«Uut Smart-ID lahendust saavad kahjuks kasutada vaid nutitelefoni omanikud. See tähendab, et kui operaatorite kliendibaasis on nutitelefoni kliente 60 protsenti ja kõnetelefonide kliente 40 protsenti, siis uus lahendus pole paraku kättesaadav koguni 40 protsendile inimestest,» viitas Seppänen.
Tema sõnul oleks operaatori poolt vaadatuna füüsilise SIM-kaardi kadumine vägagi tervitatav, sest tähendaks innovatsiooni ning reaalse tootmis- ja halduskulu vähenemist.
«Kuid, kui me täna ikkagi reaalsusesse jääme, siis pole näha, et füüsiline SIM-kaart võiks lähima 5 või isegi 10 aasta jooksul kusagile kaduda. Kindlasti tuleb turule üha juurde M2M seadmeid, mis ei vaja enam füüsilist SIMi, kuid rääkides inimeste kasutuses olevatest kommunikatsiooniseadmetest, siis kasutame füüsilist SIM-kaarti veel mitmeid aastaid,» ennustas Elisa Eesti juht.
AS Sertifitseerimiskeskus tutvustas neljapäeval toimunud aastakonverentsil uut elektroonilise identiteedi lahendust Smart-ID, mis töötab enamlevinud nutiseadmetega, ei sõltu SIM-kaardist ning on kasutatav kõikjal maailmas.
Smart-ID eesmärk on lihtsustada e-teenuste turvalist kasutamist ja viia Eestis tehtud innovatsioon Euroopasse ning seejärel teistesse riikidesse, teatas sertifitseerimiskeskus BNS-ile.


description: Tartlasi pahandanud Finnairi talvine lennugraafik muutub suvehooajast tagasi endiseks.

title: Tartlased saavad meelepärasema lennugraafiku tagasi

maintext:
Nordica ja LOTi koostöö ohustab enim lähinaabreid
Möödunud reedel oma koostööst teada andnud Nordica ja LOT loodavad ümber kujundada Ida- ja Kesk-Euroopa lennuvõrgustiku, muutes piirkonna sõlmjaamaks Varssavi. Sellest plaanist kaotavad enim Helsingi ja Riia ning neid kodulennujaamadena kasutavad lennufirmad.


description: Sillamäe sadamast väljus täna varahommikul Rotterdami poole laev Jonni Ritcher, mis tähistas Ida-Virumaal asuvale sadamale regulaarsete konteinervedude algust.

title: Sillamäe sadamas algasid regulaarsed konteinerveod


description: Kuigi veiseliha tarbimine on viimase kümne aasta jooksul kolmandiku võrra vähenenud, söövad eestlased täna mõlemat, nii sea- kui linnuliha kuus kuni seitse kilo elaniku kohta aastas rohkem.

title: Eestlaste lihaisu kasvab suure kiirusega

maintext:
«Tegelikult pani kulmu kergitama küll, kui nägime, et elaniku kohta on lihatarbimine 77,1 kilo, kui eelnenud aastal oli see 70,1 kilo,» tunnistas Atria Eesti müügidirektor Meelis Laande, et nendegi jaoks on tulnud mullu järksu kasvanud eestlaste lihatarbimine suure üllatusena.
«Kui me ringi vaatame ja kuuleme, et inimesed nagu sööks vähem liha ja rohkem taimseid produkte, siis pani see meid ennastki mõtlema, et mis selle põhjused võiksid olla,» lisas ta. Üks võib olla see, et rohkem liha liigub käest kätte ja sellega koos tekib rohkelt väiksemaid lihapoode.
Ka võid 2015. aasta lihamüüki mõjutada kampaanialiha müük. «Siis oli ju saada seakaela ligi kolme euroga kilo igas ketipoes pea iga nädalavahetus. See, kui inimene saab nii odavalt liha kätte, võib päris palju ka tarbimist kasvatada,» kirjeldas Laande.
Kui aga lihaliikide lõikes eestlaste lihatarbimist vaadata, siis veiseliha on juba pikka aega tegelikult languses. «Kui 2005. aastal oli veiseliha tarbimine 12 kilo elaniku kohta, siis 2015. aastal oli see 8,1 kilo. Sealiha on loomulikult väga kenasti kasvanud,» märkis Laande.
Kui 2005. aastal oli sealiha tarbimine elaniku kohta 34,4 kilo aastas, siis möödunud aastaks oli see kasvanud 41,8 kiloni. Korralikult on kasvanud ka linnuliha tarbimine. Kui 2005. aastal oli see 18,6 kilo elaniku kohta aastas, siis 2015. aastaks oli see kasvanud 24,7 kiloni.
Kuna nõudlus Hiina ja Jaapani turul kasvab, on hakanud kasvama ka tooraine hind, mistõttu võib juba selle aasta lõpus või hiljemalt järgmise alguses oodata ka lihatoodete hinnatõusu. «Juba ketipoodides on näha, et seakael, mis oli vahepeal ligi kolm eurot kilo, on kaupluste kampaaniahindades tõusnud 3,69 euro peale,» märkis Laande.
Tootmismaht võib tööstustel endil jääda järgmisel aastal kas selle aastaga samale tasemele või kergelt kasvada. «Tõenäoliselt käive läbi hinnatõusu kasvab,» lisas Atria Eesti müügidirektor. Jätkub valmistoodete ja delikatesstoodete kasv. «Jätkuvalt on väga populaarne ka trend, et mida liharikkam on toode, seda populaarsem ta on,» lausus Laande.
Vaata graafikult lähemalt, kuidas on eestlase lihatarbimine viimase 11 aasta jooksul muutunud.


description: Eurotsooni päästefondi juhi sõnul pakuvad Kreeka võlausaldajad riigile ilmselt lühiajalist võlaleevendust selle aasta lõpuks.

title: Kreekale pakutakse suure tõenäosusega võlaleevendust

maintext:
Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM) juht Klaus Regling ütles ajakirjanikele, et kõnelustel on tehtud edasiminekuid. «ESMil on mandaat vaadata lühiajalisi meetmeid, mida me ka teeme,» rääkis ta. Regling lisas, et ESM tuleb oma ettepanekutega välja selle aasta lõpus, vahendas Reuters.
Kreeka on juba pikka aega võlausaldajatele survet avaldanud, et riigi võlakoormat vähendataks. Kreeka valitsus on muuhulgas öelnud, et otsuse edasilükkamine hoiab riigist eemal investeeringud, mida on aga vaja majanduse taastumiseks. Riigile antud kolmas rahvusvaheline abipakett saab läbi 2018. aastal.
ESMi kinnitusel võetakse keskpikad sammud ette siis, kui praegune päästepakett lõpeb ning pikaajalised meetmed tulevad kõne alla, kui Kreeka jätkab võlausaldajate nõutud reformidega.


description: Majapidamistööd nagu näiteks söögitegemine või pesupesemine on Suurbritannias väärt umbes triljon naela aastas, selgub riigi statistikaameti avaldatud uuringust.

title: Majapidamistööd on Suurbritannias väärt triljon naela

maintext:
Kodused majapidamistööd, mis nõuavad küll palju aega, aga mille eest palka ei maksta, võivad majanduse jaoks olla väga suure väärtusega. Nii selgus Ühendkuningriigis avaldatud uuringust, et kui sellised tööd oleksid tasustatud, võidaks brittide majandus aastas triljon naela, kirjutab Business Insider.
Ühtlasi tuli välja, et naised teevad keskmiselt 60 protsenti rohkem tasustamata tööd kui mehed. Nimelt kulutavad mehed töödele nagu lastehoid või pereliikmete ringisõidutamine keskmiselt 16 tundi nädalas, samas kui naiste puhul on sama näitaja 26 tundi. Ainuke töö, millesse mehed naistest rohkem aega panustavad, ongi sõitmine – see tähendab siis kas teiste sõidutamist või kodu ja töökoha vahel liiklemist.
Uuringu andmeil teevad kõige vähem tasustamata majapidamistöid täiskohaga üliõpilased, kõige rohkem aga lapsepuhkusel viibivad emad.
Suurbritannia statistikaamet pani kokku ka online-kalkulaatori, kus igaüks saab välja arvutada, kui palju majapidamises veedetud töötunnid väärt on. Kalkulkaatorile saab ligi siit.


description: Saksamaa autokontsern Volkswagen avalikustas täna oma tulevikuplaanid, mille järgi panustatakse lähiaastatel tugevalt Ameerika maailmajao vallutamisele, kirjutab Reuters.

title: Petukandaalist toibuv Volkswagen loodab nelja aastaga tõusta maailma suurimaks autotootjaks


description: Euroopa Komisjoni sügisese majandusprognoosi kohaselt kasvab Eesti majandus tänavu vaid 1,1 protsenti, kuid välisnõudlus võib edaspidi majandust hoogustada; kevadel ootas komisjon Eestile veel 1,9-protsendist majanduskasvu.

title: Euroopa Komisjon langetas Eesti majanduskasvu ootuse 1,1 protsendile

maintext:
Eesti inflatsioon ja tööpuudus püsivad madalal ning riigieelarve on endiselt tasakaalus. Ka euroalas ja EL-is tervikuna jätkub aeglane kasv, teatas Komisjon.
Järgmiseks aastaks prognoosib Euroopa Komisjon Eestile 2,3 protsendi suurust majanduskasvu, kuid ka inflatsioon suureneb tänavuselt 0,8 protsendilt 2,6 protsendini. Tööpuudus jääb eelduste kohaselt madalaks ka eelolevatel aastatel, tänavu 6,5 ja järgmisel aastal 7,4 protsenti, ning riigieelarve jätkab tasakaalus tänavu on ülejääk 0,5 protsenti SKP-st ja tuleval aastal puudujääk 0,4 protsenti SKP-st.
Ka valitsemissektori koguvõlg püsib muutumatuna, kasvades tänavuselt 9,4 protsendilt SKP-st vaid kümnendiku protsendipunkti võrra. Jooksevkonto ülejääk väheneb tänavuselt 1,8 protsendilt 1,6 protsendini aastal 2017.
«EL-i liikmesriikide majandus on olnud vastupidav. Prognoosime, et kõigi liikmesriikide majandus järgmisel aastal kasvab. Võttes arvesse suurenenud ebakindlust kogu maailmas, on nüüd veelgi olulisem jätkata kindlat ja usaldusväärset makromajandus- ja eelarvepoliitikat. Samal ajal on esmatähtis vähendada ebavõrdsust meie ühiskonnas, et keegi ei tunneks end mahajäetuna,» märkis Euroopa Komisjoni euro ja sotsiaaldialoogi eest vastutav asepresident Valdis Dombrovskis.
Euroalas kasvab majandus järgmisel aastal prognoosi kohaselt keskmiselt 1,5 prostenti ja kogu EL-is 1,6 protsenti. Tänavused näitajad on vastavalt 1,7 ja 1,8 protsenti. Tõenäoliselt jääb majanduskasv kogu Euroopas tagasihoidlikuks ka edaspidi, sest hiljutistele positiivsetele muutustele tööjõuturul ning eratarbimise tõusule töötavad vastu mitmed kasvutakistused.
Kuni 2018. aastani jääb eratarbimine peamiseks kasvumootoriks, mida toetavad tööhõiveseisundi eeldatav paranemine ning ka teatav palgakasv. Euroala üldine eelarvepuudujääk peaks jätkuvalt pisut vähenema, samas kui eelarvepoliitika peaks prognooside kohaselt jääma leebeks. Investeeringud eelduste kohaselt suurenevad.
Poliitiline ebakindlus, aeglane majanduskasv väljaspool EL-i ja nõrk üleilmne kaubandus võivad aga kasvuväljavaateid pärssida. Samuti on oht, et kasvu pidurdavad viimaste aastate nõrgad majandustulemused. Eesseisvatel aastatel ei saa Euroopa majandus enam erakorralist toetust välistest teguritest, nagu naftahinna langus ja vääringu odavnemine.
Kuigi majandustulemused on endiselt väga erinevad, on SKP EL-is praegu üle kriisieelse taseme ja mõnes liikmesriigis isegi üle 10 protsenti kõrgem kui madalseisu ajal. Kogu prognoosiperioodi jooksul peaks majandustegevus kõigis liikmesriikides veelgi hoogustuma, kuid jääma endiselt ebaühtlaseks.


description: Taksoettevõtjate Liit (ETEL) teatas pressiteates, et majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi eelnõus väljapakutud 16 000 eurone käibepiir  kokkuleppevedajatele tundub ebaõnnestunud naljana.

title: Taksoettevõtjad nõuavad sõidujagajatele 240 euro suurust käibepiiri

maintext:
Praktikas tähendaks see liidu hinnangul 222 sõitu kuus, mis ületab ka kõige usinamate taksojuhtide kaheksatunniste tööpäevade sõitude maksimumi.
«Kui soovite, et taksosektor eelnõu algatajate püüdlusi tõsiselt võtaks, soovitame kokkuleppevedajate käibepiiri panna 240 eurole kuus ning kokkuleppevedajaks eraisikud oma isikliku autoga, milles ka päriselt mingi jagamisloogika säiliks,» nõudis pressiteates ETELi juhatuse liige Raul Kalev.
Ühtlasi väitis ta, et jagamismajandus on algusest peale mõeldud täisaja tööna ja täisväärtusliku ettevõtlusena, mille abiga püüatakse taksondus lihtsalt välja suretada ja selle riismed üle võtta.
Nimelt viitavat võimalus sõita OÜna otseselt sellele, et inimene asub ettevõtjaks, mitte ei jaga oma isiklikku vara. Samuti viitab täisajaga ettevõtlusele tema sõnul 16 000 eurone käibepiir, mis tähendab tänaste taksohindade juures 222 sõitu kuus. See on maht, mis jääb ETELi hinnangul kättesaamatuks 80 protsendile täisajaga taksotööd tegevale juhile.
«Kahjuks ei leia me ka MKMi eelnõust mõtteid, kuidas nn paralleeltaksondust ja päristaksondust konkurentsi mõistes võrdsemaks muuta, ehk endiselt jääb ülesse peamine probleem: kas on tegemist ausa konkurentsiga, kui kliendi jaoks identset teenust pakutakse kahe eraldi seaduse alt absoluutselt erinevatel alustel,» lisas ta.
Eesti Taksoettevõtjate Liit on asutatud 2016 aastal 11 taksoettevõtte poolt, kelle brändide all sõidab kokku ligi 900 taksot.


description: Andres Linnasele kuuluv Eesti Leivatööstus OÜ sai konkurentsiametilt loa osta Ingmani grupilt pagarifirma Hagar.

title: Eesti Leivatööstus sai konkurentsiametilt loa Hagari ostmiseks

maintext:
Hagari omandamine aitab kaasa Eesti Leivatööstuse sihile tõsta nii ettevõtte tootmismahtu kui efektiivsust ning tõusta juhtivaks kodumaiseks pagaritööstuseks, ütles Eesti Leivatööstuse omanik Andres Linnas oktoobri alguses peale tehingust teatamist.
Tehingut nõustanud Nordic CF Advisory partneri Alar Voitka hinnangul tähendab Hagari ja Eesti Leivatööstuse ühendamine turu konsolideerumist, mille tulemusel kasvab Eesti Leivatööstuse käive ligikaudu 10 miljoni euroni.
«Eesti leiva- ja pagaritoodete turg on konkurentsitihe ning jätkusuutlikuks kasumiteenimiseks on vajalik saavutada kas suurtootmisele omane efektiivsus või keskenduda nišitootmisele,» ütles konsultatsioonifirma partner.
Eesti Leivatööstust nõustas tehingus advokaadibüroo Lextal ning müüjaid finantsnõustaja Nordic CF Advisory ja advokaadibüroo Jesse & Kalaus.
AS Hagar on pagari- ja kondiitritööstus, mis turustab kaupa peamiselt Hagari kaubamärgi all. Ettevõtte käive oli eelmisel aastal 4,3 miljonit eurot, ent 2015. aastal teenis firma 1,1 miljonit eurot puhaskahjumit, sellest lõviosa tõi põhivara allahindlus.
Eesti Leivatööstus on Tartus paiknev pagari- ja kondiitritoodete valmistaja. Eelmisel aastal ulatus firma käive 5,9 miljoni euroni, puhaskasumit teenis ettevõte 26 200 eurot. Aastal 2014 soetas Olerexi ühele omanikule Linnasele kuuluv firma eelnevalt Rein Kilgile kuulunud pankrotistunud Tartu leivakombinaadi.


authors:
Siiri Liiva
Dmitri Kotjuh Järva Teataja

description: Ameerika Ühendriikide president ei ole selle maa ainuvalitseja, kuid nii mõndagi, mida Trump on lubanud ellu viia, ta ka arvatavasti teeb, leiab Reformierakonna auesimees Siim Kallas.

title: Siim Kallas: Trumpi võidu puhul on kõige ebaselgem, mis saab dollarist

maintext:
«Anna Ahmatova ütles oma kuulsas «Reekviemis», et on vaja uuesti elama õppida. Nüüd on nii, et Donald Trump on USA president ja meil on vaja selle tõsiasjaga elama õppida,» märgib Siim Kallas arvamusloos Äripäevale.
Kallase sõnul on uus president on lubanud maailmale kuulutada tõelise protektsionistliku kaubandussõja ning ka kõige ettevaatlikumad vaatlejad on veendunud, et midagi ta selles vallas tõesti ka teeb.
«Minule on kõige ebaselgem, mis hakkab juhtuma dollariga,» märgib Kallas. Ta lisab, et iga populist lubab alandada makse ja suurendada riigi kulutusi, kuid selleks, et tekkivat puudujääki katta, on vaja raha juurde trükkida või laenu võtta.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Kuigi valitsus pidi neljapäevasel istungil eraldama omandireformi reservfondist rahandusministeeriumile tagastamatu toetusena üle 2 miljoni euro õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimiseks, arvati see punkt valitsuse päevakorrast välja.

title: Ametist lahkuv valitsus omandireformi kulude katteks raha ei eralda

maintext:
Kuni uue valitsuskoalitsiooni ametisse astumiseni koguneb praegune valitsuse koosseis korralisteks istungiteks, kuid traditsiooniliselt sel ajal olulisi otsuseid vastu ei võeta. See puudutab ka raha eraldamist.
Õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseeritakse rahas alates 2007. aastast ning makseid tehakse kord kvartalis. Enne seda maksti kompensatsiooni erastamisväärtpaberites. Summa suuruse arvutamist korraldab ja kompensatsiooni määrab kohalik omavalitsus, kompensatsioone maksab rahandusministeerium, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Seni on rahas kompensatsioone makstud ligikaudu 10,6 miljonit eurot.


description: Naftakartelli OPEC 14 liikmesriiki pumpasid oktoobris maapõuest toornaftat rekordtasemel - 33,83 miljonit barrelit päevas, teatas Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) neljapäeval.

title: IEA: OPEC-i riigid pumpavad toornaftat rekordtasemel

maintext:
Putini sõnad tõstsid kütuse hinda
Eile hommikul maksis bensiiniliiter suuremate kütusemüüjate automaattanklates 1,123 eurot. Nii kallis oli mootorikütus viimati juuni keskel ja siiski oli see nõnda üsna lühikest aega. Stabiilselt maksis bensiiniliiter üle 1,1 euro viimati möödunud aasta suvel.
Agentuur: maailm on liiga sõltuv Lähis-Ida naftavarudest
Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) hoiatab, et on olemas risk sattuda veelgi suuremasse sõltuvusse Lähis-Ida naftast olukorras, kus madalamad naftahinnad takistavad valitsuste pingutusi nõudluse piiramisel, kirjutab Financial Times.
Alla euro maksev bensiiniliiter võib olla minevik
Üha enam spetsialiste ja investoreid usub, et selle aasta veebruaris saavutas nafta hind põhja, mis tähendab, et ilmselt jääb ka vähem kui euro maksev bensiiniliiter tulevikus vaid unistuseks.
Päris- või libaralli: nafta on kallinenud kahe kuuga enam kui kolmandiku võrra
«Miks nafta hind ei pruugi enam tõusta?» «Miks tõuseb nafta hind eeldatust rohkem?» «Nafta hind võib kukkuda, võimalik, et väga kõvasti.» «Nafta hind on saavutanud põhja.» See on vaid väike valik majandusasjakirjanduses viimastel nädalatel ilmunud selleteemaliste artiklite pealkirjadest, mis näitavad, et ega analüütikutel ole eriti selget ettekujutust, milliseks võib nafta hind lähemas või kaugemas perspektiivis kujuneda.
Nafta hind läks taas lendu
Nafta hind läks täna suurele tõusule pärast seda, kui Rahvusvaheline Energiaagentuur (IEA) avaldas ennustuse, et USA kildanafta toodang hakkab sel aastal vähenema.
Iraan ei kavatse naftatootmise mahtu külmutada
Iraan teatas täna, et võtab jäiga kursi naftatoodangu mahu külmutamise teemal peetavatel läbirääkimistel, sest tahab viia oma tootmismahu samale tasemele kui see oli enne sanktsioonide kehtestamist.


description: 2014. aastal ametist lahkunud Euroopa Komisjoni endised volinikud saavad siiani kuus vähemalt 8333 eurot, ehkki paljud neist on edasi liikunud hästi tasustatud ja kõrgetele positsioonidele. Teiste seas makstakse tasu ka Siim Kallasele.

title: Kallas saab siiani Brüsselist ligi 100 000 euro suurust aastatasu

maintext:
16 endist volinikku Jose Manuel Barroso juhitud Euroopa Komisjonist, mille mandaat lõppes aastal 2014, saavad siiani Brüsselist niinimetatud üleminekutasu. Summa küündib vähemalt 8333 euroni kuus, mis teeb aastas 99 996 eurot, kirjutab Die Zeit.
Maksed endistele volinikele tulenevad 1967. aastal vastu võetud regulatsioonist, mis näeb ametist lahkunud komisjoni liikmetele ette hüvitist suuruses 40 kuni 65 protsenti nende ametipalgast. Reeglid võeti omal ajal vastu sooviga, et volinikud, kelle ametiaeg hakkab lõppema, ei muretseks oma tuleviku pärast ega võtaks seetõttu kohe pärast ametist lahkumist vastu kõrgepalgalisi töökohti ettevõtteis, kelle üle nad volinikena on järelevalvet teostanud. Seega peaks üleminekutasu tagama volinikele mõneks ajaks rahalise vabaduse ning vältima huvide konflikti.
Huvitaval kombel pole suured summad Brüsselist takistanud mõnel endisel volinikul siiski hästimakstud töökohta vastu võtmast, vahendab Politico. Näiteks töötab endine kaubandusvolinik Karel De Gucht, kes saab Brüsselist Die Zeiti arvutuste järgi ligi 125 000 eurot aastas, teraseettevõtte ArcelorMittal ning telekomifirma Proximus nõukogudes. Endine keskkonna- ja kliimavolinik Connie Hedegaard kuulub aga energiaettevõtte Danfoss nõukogusse.
Raha võtavad vastu ka endine põllumajandusvolinik ja nüüdne Rumeenia peaminister Dacoan Cioloș ning 2014. aastal vaid neli kuud volinikuna töötada jõudnud Ferdinando Nelli Feroci. Politico andmeil on tasusaajate nimekirjas ka kaks ametiaega Euroopa Komisjonis töötanud Siim Kallas.
Reeglite järgi makstakse üleminekutasu endistele volinikele kuni kolm aastat pärast nende mandaadi lõppemist. Selle aasta alguses lühendati seda perioodi aga kahe aastani, ent see kehtib üksnes tulevastele komisjoni liikmetele.
Nimekiri üleminekutasu saajaist:
1. Joaquín Almunia Amann, Hispaania
2. László Andor, Ungari
3. Tonio Borg, Malta
4. Dacian Cioloș, Rumeenia
5. Maria Damanaki, Kreeka
6. Karel De Gucht, Belgia
7. Jacek Dominik, Poola
8. Štefan Füle, Tšehhi
9. Connie Hedegaard, Taani
10. Siim Kallas, Eesti
11. Janusz Lewandowski, Poola
12. Ferdinando Nelli Feroci, Itaalia
13. Andris Piebalgs, Läti
14. Janez Potočnik, Sloveenia
15. Algirdas Šemeta, Leedu
16. Androulla Vassiliou, Küpros


description: Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski hinnangul tuleks kaaluda tööandja sotsiaalmaksu miinimumkohustuse langetamist, analüüsides enne selle mõju valitsussektori eelarvele.

title: Ossinovski: sotsiaalmaksu miinimumnõude kaotamist tuleks kaaluda

maintext:
Nii sotsiaalmaksu miinimumnõude kaotamisel kui kuumäära langetamisel võib eeldada olulist sotsiaalset mõju, seda eelkõige tööhõivele, märgib Ossinovski ettepanekutes valitsusele. Sealhulgas tuleb arvestada sellega, et töötajate ligipääs ravikindlustusele ei väheneks, arvestades ka muudatuse mõjuga riigieelarvele.
Eestis on sotsiaalmaksule kehtestatud minimaalne kuumäär, millelt maksu tasuda tuleb. See on ka üheks ravikindlustuskaitse tekkimise aluseks. 2016. aastal on sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär 390 eurot, seega on sotsiaalmaksu minimaalne kohustus tööandja jaoks 128,7 eurot kuus ja FIE jaoks 386,1 eurot kvartalis.
Sotsiaalmaksu kuumäära hoidmine tasemel 100 protsenti eelmise aasta töötasu alammäärast võib Ossinovski sõnul muutuda osaajatöötajaid palkavatele tööandjatele järjest koormavamaks olukorras, kus alampalk tõuseb aasta-aastalt märkimisväärselt. Näiteks oleks valitsuse tegevusprogrammi kohaselt 2019. aastal prognoosi kohaselt alampalk 584 eurot.
Kokku oli 2015. aastal Eestis 51 300 töötajat, kes teenisid alla sotsiaalmaksu kuumäära ja kelle töötasult maksti proportsionaalselt rohkem sotsiaalmaksu vähemalt ühel kuul.
Enim mõjutaksid muudatused sotsiaalmaksu kuumääralt maksmise kohustuses ettevõtteid, mis tegutsevad jaekaubanduse, toidu ja joogi serveerimise alal, kinnisvaraalase tegevuse alal, hoonete ehituses ja hoonete-maastike hoolduses. Proportsionaalselt rohkem on tööandjad 2015. aasta jooksul kokku maksnud 8,3 miljonit eurot sotsiaalmaksu alla kuumäära teeninud töötajate töötasudelt.
Sotsiaalmaksuseaduses on sätestatud ka mitmed töötajate kategooriad, kelle puhul makstakse sotsiaalmaksu tegelikult tasult: riikliku pensioni saajad, 7-17-aastased töötajad, alla kolmeaastase lapse või kolme või enama alla 19-aastase lapse vanemad, üliõpilased, üliõpilased ja pikaajalised töötud.
Maksu- ja tolliameti andmetel moodustavad töötajad, kelle töötasult on makstud proportsionaalselt rohkem sotsiaalmaksu, ligikaudu veerandi kõigist alla sotsiaalmaksu kuumäära teeninud töötajatest ja ülejäänud kolmveerandi puhul on tööandja maksnud sotsiaalmaksu täpselt töötasult.
Ossinovski hinnangul võib osaajaga töötamise soodustamine olla oluline ka teistes gruppides, kes hetkel erandiga kaetud ei ole, näiteks nagu pensionieelses eas inimesed, hoolduskoormusega inimesed ja nii edasi, mistõttu tuleks kaaluda ka eranditeringi laiendamist.
Lisaks tuleks Ossinovski sõnul tegeleda ebaregulaarse sissetulekuga inimeste ravikindlustuskaitse küsimusega. Enim puudutab see vabakutselisi loovisikuid. 2015. aastal oli kokku 91 500 inimest vanuses 20-64, kes olid ravikindlustusega kaetud aasta jooksul 1-11 kuud.
«Et ligipääs ravikindlustusele on oluline rahvatervise tagamisel, tuleks üldiselt liikuda selles suunas, et suurem osa tööealistest inimestest oleks püsivalt kaetud kindlustusega,» märgib Ossinovski.
2015. aastal oli maksu- ja tolliameti andmetel ebaregulaarse sissetulekuga inimesi, kes said väljamakseid alla 12 kuu aastas, kuid teenisid aasta peale kokku vähemalt 12-kordse kuumäära ulatuses tasu, kokku 116 700. Kuigi suurem osa neist teenis tasu 10-11 kuud aastas, oli nende seas ka näiteks ligikaudu 1500 inimest, kes said sissetulekut vaid 1-3 kuud aastas ja 10 500 inimest, kes said sissetulekut vaid 4-6 kuud aastas.


description: Selle nädala lõpus toimub Tartus Euroopa suurim rakendusliku antropoloogia konverents «Milleks maailmale antropoloogid: Inimkeskne IT», kus otsitakse võimalusi, kuidas saab humanitaarvaldkond IT-firmade edu kasvatada. Postimees teeb konverentsi avapäevast 4. novembril otseülekande.

title: Otseülekanne konverentsilt: antropoloogid aitavad IT-firmade edu kasvatada

maintext:
Konverentsi korraldaja ja Rakendusliku Antropoloogia Keskuse juhatuse liige Keiu Telve selgitas ettevõtmise ideed asjaoluga, et kui IT-firmadel on tehnoloogiline pädevus süsteeme ja lahendusi luua, siis antropoloogid saavad välja uurida, mille järele inimestel kõige suurem vajadus on või kuidas nad mingitest asjadest päriselt mõtlevad.
«Mobiiltelefonifirma võib luua ülilaheda nutitelefoni, kuid müügiedu ei saavuta, sest inimesed peavad selle värvilahedust täiesti ebaõnnestunuks ja valivad omale mõne konkureeriva firma toote. Välisriikides kasutavad väga mitmed edukad tehnoloogiafirmad sarnaste probleemide vältimiseks antropoloogide abi,» tõi ta näite.
Seekordse konverentsiga «Milleks maailmale antropoloogid: Inimkeskne IT» soovitaksegi seda teadmist ja häid näiteid ka Eestisse tuua.
Konverentsil esinevad Teleporti asutaja ja Skype’i Tallinna kontori pikaaegne juht Sten Tamkivi, Nissani korporatsioonis töötav ja isesõitvate autode tehnoloogiatega tegelev USA antropoloog Melissa Cefkin, University College Londoni antropoloogiaprofessor ja digitaal- ja sotsiaalmeedia ekspert Daniel Miller ning Amsterdami Ülikooli sotsiaalantropoloogia professor Dimitris Dalakoglou.
Postimehe ülekanne konverentsist toimub reedel, 4. novembril kella 12-18. Ülekanne on ingliskeelne ilma eestikeelse tõlketa. Rohkem infot konverentsi kodulehelt.
Ajakava:
12 –12.45
Avamine
Sten Tamkivi, «Mobility Across Borders and Cultures»
12.45 – 13.30
Dimitris Dalakoglou, «Are infrastructures social?»
14.30 – 15.15
Melissa Cefkin, «The social life of automation»
15.15 – 16
Daniel Miller, «How the world humanised social media»
16 – 16.30
Coffee break and Intercultural Hotspot
16.30 – 18.00
Paneeldiskussioon


description: Eestis tegutsevate suuremate pankade sõnul toidab soodne intressikeskkond kinnisvaraturu ülekuumenemist ning seetõttu on asutud kinnisvaraprojektide finantseerimist piirama.

title: Pangad tõmbavad buumiohus kinnisvaraärile pidurit

maintext:
«Laenutaotluste hulk on viimase poole aasta jooksul hüppeliselt kasvanud,» sõnas Swedbanki kinnisvarasektori juht Ero Viik mõni nädal tagasi, lisades, et iga nädal tuleb panka vähemalt üks taotlus, kus soovitakse uues majas finantseeringut minimaalselt viiele üürikorterile, vahendab Äripäev.
Ka Adaur Grupi ja Kinnisvarakooli omanik Tõnu Toompark ütles, et tehingute arv on hüppeliselt kasvanud, kuid ülepakkumist näeb ta pigem äri-, mitte elukondlikus kinnisvarasektoris: «Ostjad on turul ja absoluutarvudes on ka pakkumine suht kõrge, samas kõik mis on, ostetakse ära.»
Toompark toob välja, et üksikuid üürikortereid on riskantne rahastada. «Riskid on väga kontsentreerunud ja seetõttu vastatakse väikeinvestoritele, kes soovivad esimest üürikorterit soetada, eitavalt – ei teata, mis saab siis, kui korter maha põleb või vakantsus tekib,» märkis ta.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Metsandus- ja energiakontserni Graanul Investi hinnangul tuleks Eestil kaaluda põlevkivienergeetikast loobumist, kuna see on keskkonnakahjulik ja Eesti baasenergia vajaduse saab katta teiste energiaressurssidega.

title: Graanul Invest soovitab põlevkivienergeetikast loobuda

maintext:
«Muu maailm liigub ikkagi kivisöevaba tootmise poole. Põlevkivi ise on hoopis saastavam kui kivisüsi. Seega ei maksaks Eestil pead liiva alla peita,» rääkis Graanul Investi juhatuse liige Priit Uuemaa kolmapäeval Glimstedti ja Äripäeva korraldatud energiakonverentsil.
Uuemaa sõnas, et põlevkivienergiast loobumine on pikas perspektiivis kallim, kuid see on valikute küsimus, kas elada puhtamas keskkonnas ja selle eest veidi rohkem maksta või jätkata endist viisi. «Eesti baasenegia vajaduse saab katta biomassiga, ja tiputarbimise tuulega,» sõnas ta.
Lisaks tõi Uuemaa välja, et Eesti on suhteliselt hästi integreeritud Põhjamaadega ja seetõttu saab energiavajaduse rahuldamiseks kasutada ka välisühendusi. «Me ei pea tingimata põlevkivienergiast kinni hoidma. Sellest vabanemine ei pea olema utoopia,» ütles Uuemaa.


authors:
Tõnis Oja
Peeter Langovits Pm Emf

description: Naistepesu tootja Silvano FG kutsub 7. detsembril kokku aktsionäride erakorralise üldkoosoleku, kus tehakse ettepaneku maksta lisadividende 10 senti aktsia kohta, teatas ettevõte börsile.

title: Silvano FG maksab aktsionäridele lisadividende


title: Maailmapanga vahekohus hakkab arutama Tallinna Vee ja Eesti tariifivaidlust

maintext:
Sel ja järgmisel nädalal toimuvad Maailmapanga juures tegutsevas arbitraažikohtus istungid AS-i Tallinna Vesi ja Eesti riigi tariifivaidluses, otsust aga ilmselt veel lähiajal oodata ei ole.»
Istungid toimuvad Pariisis sel nädalal esmaspäevast reedeni ning lisaks järgmise nädala esmaspäeval ja teisipäeval. Istungitel annavad ütlusi mõlema poole tunnistajad ja eksperdid ning arutuse alla tuleb kogu esitatud materjal.
Sel aastal ei pruugi vahekohus aga otsust teha. «Seda, mis ajal kohus otsuse teeb, ei saa me spekuleerida, kuna otsuse tegemise aeg ei ole kindlaks määratud,» ütles justiitsministeeriumi pressiesindaja oktoobri alguses BNS-ile ja märkis, et ilmselt ei ole otsus vahetu ning võib võtta aega.
AS Tallinna Vesi ja Tallinna linn sõlmisid 12. jaanuaril 2001 teenuselepingu, milles määrati kindlaks veeteenuse osutamise tingimused, muuhulgas pandi 15 aastaks paika Tallinna Vee hinnarežiim. 2007. aastal pikendati lepingut aastani 2020. Lepingu järgi on Tallinna Veel õigus tõsta hinda igal aastal tarbijahinnaindeksi võrra.
Alates 1. novembrist 2010 jõustus ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seadus, mis pani hinna kooskõlastamise kohustuse konkurentsiametile. Selle seaduse põhjal peab veeteenuse hind põhinema põhjendatud kuludel ja tulukusel, mitte tarbijahinnaindeksil.
Konkurentsiamet Tallinna Vee järjekordset hinnatõusu ei kooskõlastanud ja tegi 2011. aastal veefirmale ettekirjutuse viia kehtiv hind seadusega kooskõlla. Tallinna Vesi ettekirjutust ei täitnud ja pöördus kohtusse, aastast 2011 ongi Tallinna Vee ja konkurentsiameti vahel pooleli kohtuvaidlus.
2014. aasta mais teatas Tallinna Vesi, et ettevõte esitab riigi vastu nõude arbitraažimenetlusse üle 90 miljoni euro ulatuses kogu 2020. aastal lõppeva lepinguperioodi jooksul tekitatava kahju hüvitamiseks.
See summa sisaldab üle 50 miljoni euro kahjusid, mis on tekitatud, kui keelduti kinnitamast tariifitõuse aastatel 2011-2013, ja selle jätkuva mõju eest aastatel 2014-2020.


description: Eesti suuruselt teise lihatööstuse Atria Eesti sõnul on ka üleilmsetel toidumessidel näha, kuidas taimed tooted võtavad üha enam lihatoodete kuju, asudes sellega dikteerima ka Eesti lihatööstuste arengutrende.

title: Taimsed tooted võtavad üha enam lihatoodete kuju

maintext:
«Taimsed tooted võtavad lihatoodete kuju: käisime siin suurimal toidumessil just ja seal oli päris palju väljapanekuid, kus olid taimsed viinerid, taimsed kotletid-pihvid, taimsed vorstid. Ka Eesti lettidel vist keegi juba pakub, natuke on taimset vorsti näha,» kirjeldas möödunud nädalal Atria Eesti müügidirektor Meelis Laande.
Seda, kas lihatoodete kuju võtnud taimsed tooted ka suuremalt turul läbi löövad, näitab tema sõnul aeg. Küll aga ei soostunud ta avaldama, kas ka Atria Eesti plaanib selles osas uute toodetega lähiajal turule tulla.
Seda, et turu kompamine nende toodete osas on käima läinud, näitab ka Rakvere lihatööstuse tänane teadaanne, et ettevõte on tulnud välja köögiviljadega lihapallidega, mis sisaldavad küll ainult 50 protsendi ulatuses köögivilju ning ülejäänu 50 protsendi ulatuses ikkagi liha.
Rakvere ise põhjendab nende toodetega turule tulekut ennekõike vajadusega tasakaalustatud toidu ja tervislike söömisharjumustega, millega iseäranis lapsevanemad palju vaeva näevad.


description: Tartu ülikooli dotsendi, endise Keskerakonna riigikogu fraktsiooni nõuniku Viktor Trasbergi hinnangul ületas Eesti Pank oma volitusi, mistõttu on selle usaldusväärsus ja sõltumatus saanud kannatada, vahendab Äripäev.

title: Trasberg: Reformierakond kasutas Eesti Panka oma huvides

maintext:
Oma Vikerraadio kommentaaris toob Trasberg välja, kuidas Eesti Pank osales ühe partei (Reformierakonna) ja ettevõtjate lobigrupi töös ning aitas nende seisukohti kujundada, mis on tema hinnangul lubamatu. Trasberg peab silmas Taavi Rõivase kokku kutsutud ja Erkki Raasukese juhitud töögruppi, mis käis peaministri lahkumise eel välja 80 ettepanekut Eesti majanduse elavdamiseks.
«On loomupärane, et ettevõtjate lobitegevuse eesmärk on küsida riigi käest rohkem odavaid välistöötajaid ja maksude alandamist. Aga kuna tegemist on ühe erakonna kokku kutsutud töörühmaga, tekib küsimus, mida tegi selles seltskonnas Eesti Pank,» rääkis Trasberg.
Loe pikemalt Äripäevast.