description:
Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku samm õiges suunas
See on hea, et Eesti Vabariigile presidenti Riigikogus ei valitud. Võib järeldada, või vähemalt loota, et Eesti partokraatlik võimukartell hakkab tasapisi murenema. Näib, et salajasel hääletamisel partei distsipliin millega parteituusad oma jüngreid lõa otsas hoiavad päris rebenemiskindel ei ole. Mõned eriti truualamlikud parteisulased võtsid küll foto oma valimissedelist, et oma vankumatut truudust parteile tõestada, aga hääletamistulemused näitavad, et oli ka küllalt neid, kes usaldasid ennast ja oma südametunnistust rohkem kui oma parteijuhti.

maintext:
Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku samm õiges suunas
Jüri Toomepuu: Valimiskogu – pisku samm õiges suunasSee on hea, et Eesti Vabariigile presidenti Riigikogus ei valitud. Võib järeldada, või vähemalt loota, et Eesti partokraatlik võimukartell hakkab tasapisi murenema. Näib, et salajasel hääletamisel partei distsipliin millega parteituusad oma jüngreid lõa otsas hoiavad päris rebenemiskindel ei ole. Mõned eriti truualamlikud parteisulased võtsid küll foto oma valimissedelist, et oma vankumatut truudust parteile tõestada, aga hääletamistulemused näitavad, et oli ka küllalt neid, kes usaldasid ennast ja oma südametunnistust rohkem kui oma parteijuhti.Valimiskogu on vähemalt mõnevõrra laialdasem ja representatiivsem kui enamasti partokraatidest ja poliitbroileritest koosnev riigikogu. Võib loota, et kohalike omavalitsuste liikmed arvestavad rahva arvamusega rohkem kui nende riigikogu kolleegid.See oli suur samm õiges suunas, et kaks uut parteid, EKRE ja Vabaerakond pääsesid viimastel valimistel riigikogusse. Kui Eesti venestamine pole järgmisteks valimiste ajaks veel pöördumatuks muutunud ja uued parteid suudavad oma populaarsust tõsta, võib isegi loota, et järgmises riigikogus on võimalik luua rahvuslikult meelestatute koalitsioon.Kõige parem oleks muidugi kui rahvas saaks endale ise presidendi valida. Sel juhul kerkiks esile hoopis teistsugused kandidaadid kui need kes on ennast senini pakkunud, kerkiks esile kandidaadid, kes arvestavad rahva, mitte parteituusade huvidega. Selleks oleks muidugi vaja asendada praegune vilets ja vigane põhiseadus uue, tõeliselt demokraatliku põhiseadusega, koos õiglase valimiseadusega, sellisega, mis tõeliselt teeks rahva kõrgeima riigivõimu kandjaks, mis tõeliselt oleks rajatud õiglusel ja õigusele, mille sätted tõeliselt tagavad eesti rahvuse ja kultuuri säilimise läbi aegade. Pole aga tõenäoline, et riigikogu enamus oleks nõus kehtestama põhiseaduse muudatusi, mis võiks nende võimu kõigutada.Ainuke lootus on, et vox populi tõuseks nii võimsaks, et võimukandjad ei saa seda enam ignoreerida ja uus, demokraatlik põhiseadus kehtestatakse rahva hääletusega, nagu kehtestati praegune. Uue põhiseadus eelnõu on meil varnast võtta – selleks sobib hästi kunagine suure enamusega vastu võetud Vabadussõjalaste põhiseadus, ajakohaste parandustega.


description:
Programm
1. Mahe ja jätkusuutlik maailmavaade
L 17.09 kell 12.00 – 13.45 Galerii
Rein Einasto – Organic Estonia, TTK em professor, Paeliit
Jaak Uibu – Eesti Rahvastiku problemaatika vedaja
Kaidi Tamm – Karlsruhe Tehnikaülikooli Jätkusuutlikkuse Kooli õppejõud.
Lembit Loo – IT ettevõtja, Lilleoru MTÜ
MODERAATOR: Toomas Trapido

title: Estonian World Review

maintext:
Mahe Eesti Ökomässul
Programm1. Mahe ja jätkusuutlik maailmavaadeL 17.09 kell 12.00 – 13.45 GaleriiRein Einasto – Organic Estonia, TTK em professor, PaeliitJaak Uibu – Eesti Rahvastiku problemaatika vedajaKaidi Tamm – Karlsruhe Tehnikaülikooli Jätkusuutlikkuse Kooli õppejõud.Lembit Loo – IT ettevõtja, Lilleoru MTÜMODERAATOR: Toomas Trapido2. Maheriigi suundumus Mahe-Eesti – kuvand, toit, vajadus, võimalus.L 17.09 kell 14.00 – 15.30 KatlamajaKrista Kulderknup – Organic Estonia eestvedajaRoy Strider – ökoriigi kaasamõtlejaJuhan Särgava – Saidafarm, maheettevõtjaArtur Talvik – maaelukomisjoni liigeKaupo Vipp – publitsist3. Ühisloovuse rakendamineL 17.09 kell 16.00 – 17.45 KatlamajaToivo Aalja – ettevõtja, Lilleoru MTÜRait Kondor – Ühistupank, Kodumaa KapitalPaul Tammert – majandusteadlane, ühistegevuse õppejõud, ettevõtjaToomas Trapido – Teeme Ära! üks algataja, Eesti Ökokogukondade ühenduse juhatuse esimees4. Uuenduslik mahemajapidamineP. 18.09 kell 11.00 – 12.30 KatlamajaÜlo Vooglaid – Tartu Ülikooli em. proffessorRasmus Rask – La Muu, Kalamaja Avatud KoolRiinu Lepa – Ökokogukond Väike Jalajälg, Tagurpidi Lavka, EBS doktorantuurReet Aus – moedisainer, ettevõtja, EKA vanemteadur, MTÜ Lilleoru liigePriit Kallas – ettevõtja, Iglusaun5. Loodus tagasi linna. Kui palju siis peab?P. 18.09 kell 13.00- 14.45 KatlamajaRelo Ligi – Tallinn – Roheline pealinnRea Sepping – Tartu linnaaiad – Elavad aiadReet Priiman -UT keskkonnafüüsika labori endine juhtteadurToomas Paaver – arhitekt, Telliskivi seltsi juhatuse liigeMODERAATOR: Yoko AlenderFILMIDToimumispaik Ökomässu filmikoda“Eesti biodünaamika 26 aastat ajalugu”L. 17.09 kell 14.00- 15.15 FilmikojasLühifilm on valminud Eesti Biodünaamika Ühingu 25 aastapäeva tähistamise (2014) käigus, andes lühiülevaate uue loodustervikut austava mõtteviisi sünnist ja arengust meil ja maailmas.Filmi järel vestlusringis EBÜ asutajaliige, mahetalunik aastast 1989 Arvo Purga.“Normaalne inimene”L. 17.09 kell 15.30- 16.15 FilmikojasAkadeemilise karjääriga Kaie jõuab läbi kriisi tervises ja isiklikus elus tõdemuseni, et rollid ning staatus, mida ta edule suunatud tarbimisühiskonnas kandis, ei rahulda teda enam. Kolme töökoha ja välise tunnustuse hinnaks on sisemine rahulolematus: kas see onnormaalne? Kaie otsustab oravarattast välja astuda, et leida ennast ja oma kutsumus.Tuge leiab ta Lilleoru ökokogukonnast ja sealselt joogaõpetajalt Ingvar Villidolt. Praktiseerides krija joogat püüab Kaie oma sisemaailma korrastada ja teadlikult ümber kujundada. Film jälgib naise otsinguid poole aasta jooksul, märtsist septembrini 2010.Näeme väljapääsu otsimist isiklikust kriisist, mis puudutab paljusid kapitalistlikus süsteemis elavaid inimesi ja seab küsimuse alla vaikimisi omaks võetud valikute paikapidavuse. Autorid Tanno Mee ja Kaidi Tamm, produtsent Marianne Ostrat.Filmile järgneb arutelu: Kas ja kuidas saame teadlikult kaasa aidata ühiskondlikule muutusele ning uute jätkusuutlike lahenduste sünnile.Kaie Kotov on sotsiaalse innovatsiooni mentor ja tegutseb Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku juures avalike teenuste huvikaitse juhina. Hariduselt semiootik, uurib ta oma doktoritöös, kuidas sotsiaalne innovatsioon toimib ühiskonnas juurdunud harjumuste ümberkujundajana, ning otsib tööriistu, mida saaks kasutada kogukonna tasandil muutuste esile kutsumiseks ja juhtimiseks.P. 18.09 kell 11.00 FilmikojasFilmiblokk ja artutelu kaasaegsest infoühiskonnast ja probleemidest.“Mouse Utopia Experiment”Film näitab rottidega tehtud katse alusel millised on ülerahvastataud ühiskonna pobleemid. (pikkus 8 min)“IDIOTS”Lugu sellest, kuidas tehnoloogia idioodistab inimest. (pikkus 7 min)“Aja seadus”Lugu sellest kuidas toime tulla olukorraga kui ennem sadu aastaid toimunud protsessid on kokku surutud 10 aasta peale. Millised on ühiskondlikke protsesside kiirenemise tagajärjed.“Psüühika tüübid”Psüühika tüübid räägib sellest, millised psüühikatüübid praeguses ühiskonnas domineerivad.SEMINARIDInimtegevuse käitumuslikud seosed keskkonnaga selginevad läbi teadmiste – Reet PriimanL. 17.09 kell 11:00-12:15 MõttekojasKui inimesel puudub sisemine motivatsioon oma teadlikkust edendada, ei muutu Maa jätkusuutliku eksistentsi säilitamise suunas eriti midagi. Suureneb vaid planeet Maa looduslikku tasakaalu rikkuva ennatliku tehnogeense tegevuse laastav mõju planeedi biosfäärile.Reet Priiman, PhD – töötanud vanem- ja juhtteadurina TA Keemia Instituudis ja Tartu Ülikooli füüsikaosakonna keskkonnafüüsika laboris ning keskkonnafüüsika- ja keemia õppetooli juhataja -professorina tollases Põllumajanduse Akadeemias.Praegu jätkab keskkonnateadlikkuse alast tegevust (innovaatilistele teadusuuringutele põhinevad arvamuslikud ja analüüsivad loengud, arutelud, töötoad, õpiõue päevad, matkad loodusradadel, konsultatsioonid) erinevatele huvigruppidele (enamikel juhtudel ühiskondlikul alusel).Madalasustusega planeet – Einar EilandL. 17.09 kell 12.30- 13.45 MõttekojasMadalasustustega planeedi liikumine otsib vastust küsimusele, milline võiks olla kaasaegsele infoühiskonnale sobilik ühiksonnamudel.Madalasustusega planeedi liikumine on tänapäeva rahvusvaheline ettevõtmine, mis on kanda kinnitanud ka Eestis. Madalasustusega planeedi loengu raames tuuakse välja ka linnastumisega kaasnevad pobleemid ja pakutakse lahendust nende probleemide leevendamiseks.Selline madalasustusega küla võiks toimida nagu ühistu ja võiks olla kodanikupalga pilootala Eestis. Selliselt loodud küla peaks ennetama ka tehnosfääri arenguga seotud riske ja seab küsimuse, millises kultuuritüübiga ühiskonnas me üldse elada tahame ja kas meile on valikuid pakutud.Einar Eiland on süsteemianalüütik, kes omab kõrgharidust nii ehituse kui sotsaalmajanduse valdkonnas. Viimased 15 aastat on ta tegelenud ühiskondlike protsesside uurimise ja mudelite väljaarendamisega, et ühiskondlikke protsesse mõista. Kõik eeltoodud teemad on seotud ühiskondliku julgeoleku temaatikaga, mille lahutamatuks osaks on nii geneetiline, sotsiaalne kui kultuuriline inimühiskonnana ellujäämine. Tema tegemised on olnud seotud nii regionaalsete kui rahvusvaheliste arengutega.Teadlik kogukondlikkus – Kaidi TammL. 17.09 kell 14.00- 15:30 MõttekojasKuidas kujundada jätkusuutmatust tarbimisühiskonnast kestlikum ja tasakaalukam elamise viis? Kas ja kuidas saavad teadlikkus ja kogukondlikkus jätkusuutlikule arengule kaasa aidata? Pärast sissejuhatust teemasse vaatame häid näiteid ja arutame üheskoos teadliku kogukondlikkuse potentsiaalide üle.Kaidi Tamm on semiootik ja sotsioloog, jätkusuutlikkuse uurija ja jagamisühiskonna praktik. Ta töötab Karlsruhe Tehnikaülikooli Jätkusuutlikkuse Koolis.Ökomässul osalejad, toetajad ja kaaskorraldajad:Säästva Renoveerimise Infokeskus, Eesti Biodünaamika Ühing, MTÜ Eesti Ökokogukondade Ühendus, MTÜ Lilleoru, Eesti Paeliit, Saidafarm, Reet Aus – PhD ja Trashtotrend.com, Business Mentor – mahemajandus ja mahejuhtimine, Creative Woodworks OÜ – Iglusaun, Tagurpidi Lavka, Eesti Pakendiringlus, Gaia Akadeemia,Kodumaa Kapitali HLÜ, ökokogukond Väike Jalajälg, Roheline Pealinn – Tallinn, Madalasustusega Planeedi Selts, Elukeskkonna- ja Rahvastikuarengu Selts, Telliskivi Selts, OÜ OkkaStyle, Vaksali kogukonna aed, Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik, La Muu, Avatud Kalamaja Kool.

fasttext_language: et


description:
PRESSITEADE
Tallinn, 15. september 216
16. – 19. septembril külastavad Eestit Euroopa juhtiva muinsuskaitseorganisatsiooni Europa Nostra ja Euroopa Investeerimispanga Instituudi muinsuskaitse ja rahanduseksperdid. Külastuse eesmärgiks on tutvumine Patarei merekindlusega, mis Eesti Muinsuskaitse Seltsi algatusel arvati Euroopa 7 enim ohus oleva mälestise 2016. a. programmi. Patarei on tähelepanuväärne nii oma terviklikult säilinud arhitektuuri kui kogu Eesti lähiajaloo mälestusmärgina. Tühjalt seisvat hoonetekompleksi on aeg ja ilm hakanud ühe kiiremini kahjustama ning on tõsine oht, et ilma kohese sekkumiseta hävib see mälestis.

title: PRESSITEADE Tallinn, 15. september 216

maintext:
PRESSITEADE Tallinn, 15. september 216
PRESSITEADETallinn, 15. september 21616. – 19. septembril külastavad Eestit Euroopa juhtiva muinsuskaitseorganisatsiooni Europa Nostra ja Euroopa Investeerimispanga Instituudi muinsuskaitse ja rahanduseksperdid. Külastuse eesmärgiks on tutvumine Patarei merekindlusega, mis Eesti Muinsuskaitse Seltsi algatusel arvati Euroopa 7 enim ohus oleva mälestise 2016. a. programmi. Patarei on tähelepanuväärne nii oma terviklikult säilinud arhitektuuri kui kogu Eesti lähiajaloo mälestusmärgina. Tühjalt seisvat hoonetekompleksi on aeg ja ilm hakanud ühe kiiremini kahjustama ning on tõsine oht, et ilma kohese sekkumiseta hävib see mälestis.Eksperdid kohtuvad Patareiga seotud valitsusväliste organisatsioonidega, riigihalduse minister Arto Aasa, kultuuriminister Indrek Saare, Põhja Tallinna juhtide ning muuseumide esindajatega.Reedel, 16. septembril esinevad Europa Nostra ase-president Piet Jaspaert ja Euroopa Investeerimispanga Instituudi nõunik Peter Bond ettekannetega Linnahallis toimuvad Ökomässu konverentsil „Vaatega merele“. Eksperdid tutvustavad Euroopa 7 enimohustatud mälestise programmi, oma varasemaid kogemusi programmis ning kultuuripärandi olulisust Euroopa majandusele, kultuurile, ühiskonnale ja keskkonnale.Kutsume teid osa võtma Ökomässu raames toimuvast rahvusvahelisest konverentsist „Vaatega merele“ 16. septembril Linnahallis ( http://ecomess.eu/vaatega-mere... ) ja 19. septembril kell 17.30 toimuvast pressikonverentsist Eesti Muinsuskaitse Seltsis (Pikk 46), kus missiooni eksperdid Piet Jaspaert, Peter Bond ning konserveerimisarhitekt Patrizia Valle tutvustavad oma visiidi esmaseid tulemusi ning arvamusi Patarei kindluse ja hilisema vangla võimliku tuleviku kohta.Helle Solnaskase-esimeesEesti Muinsuskaitse Selts53 494 304


description:
PRESSITEADE
Sari „Väärtuslikud Eesti väikelinnad“ tutvustab 8. septembril Keilat.
Kaunite ja sõbralike, ent pahatihti oma väärtust mitte märkavate väikelinnade tutvustamiseks on Eesti Muinsuskaitse Selts koostöös valla- ja linnavalitsustega alates 2011. aastast läbi viinud seminare väikelinnade miljöö ja arhitektuuri tutvustamiseks.

maintext:
PRESSITEADE Sari „Väärtuslikud Eesti väikelinnad“
PRESSITEADESari „Väärtuslikud Eesti väikelinnad“ tutvustab 8. septembril Keilat.Kaunite ja sõbralike, ent pahatihti oma väärtust mitte märkavate väikelinnade tutvustamiseks on Eesti Muinsuskaitse Selts koostöös valla- ja linnavalitsustega alates 2011. aastast läbi viinud seminare väikelinnade miljöö ja arhitektuuri tutvustamiseks. Seminarid koos linnu tutvustavate ringkäikudega on toimunud Mustlas, Tõrvas, Sindis, Paldiskis, Kundas ja Türil. 8. septembril sõidame Keilasse, kus ajaloolased, muinsuskaitsjad ja Keila linna arhitektuuri ning miljööga hästi kursis olevad eksperdid kõnelevad linna tekkeloost ja arengust. Juttu tuleb ajalooliste hoonete väärtustest, kuidas neid väärtusi hoida ja kasvatada. Ringkäik viib seminarist osavõtjad esmalt Keila koolihoone juurde, mis on ehitatud Eesti Vabadussõjas langenute mälestuseks, edasi teeme tutvust kiriku ja raudteejaamaga, käime meiereis ning endisel tankipolgu alal, vaatame Harju KEKi hoonetekompleksi. Päeva lõpetab näituse „Keila ehitab. Ühe alevi sünnilugu“ Harjumaa Muuseumis.Tabavalt on öelnud Keila esimene linnapea Johann Tähe: „Keila tulevik on selles, et kes ei taha elada suures linnas (s.o. Tallinnas), see tuleb Keilasse. Siin võib ehitada oma ilusa majakese, harida väikest maalapikest ja elada rahus.“Seminar „Keila – väärtuslik Eesti väikelinn“ toimub Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Keila linna ja Harjumaa Muuseumi koostöös. Kõik huvilised on oodatud!Helle SolnaskEesti Muinsuskaitse Selts5051781


description:
Eesti hetked
Muinastulede öö
FOTO: Vaatamata valjule tuulele süüdati Koguva sadamas Muhu saarel tänavusel muinastulede ööl 27. augustil võimas lõke. Õnneks oli vett lähedalt võtta ja tulel hoiti silm pikalt peal. Taevas mere kohal veel kumas ja vasakul pool vaatevälja, Saaremaa idarannikul, hakkasid pea paistma sealpoolsed lõkketuled. Foto paremas ääres, suitsu seest paistavad püstilaotud mõrravaiad, mida kogenematu linnainimene esialgu ekslikult püstkodadeks pidas.

title: Eesti hetked Muinastulede öö Eesti Elu

maintext:
Eesti hetked Muinastulede öö Eesti Elu
Eesti hetkedMuinastulede ööFOTO: Vaatamata valjule tuulele süüdati Koguva sadamas Muhu saarel tänavusel muinastulede ööl 27. augustil võimas lõke. Õnneks oli vett lähedalt võtta ja tulel hoiti silm pikalt peal. Taevas mere kohal veel kumas ja vasakul pool vaatevälja, Saaremaa idarannikul, hakkasid pea paistma sealpoolsed lõkketuled. Foto paremas ääres, suitsu seest paistavad püstilaotud mõrravaiad, mida kogenematu linnainimene esialgu ekslikult püstkodadeks pidas.Esimest korda süüdati lõkked kahel pool Soome lahte augusti viimasel laupäeva õhtul aastal 1992. Seega on juba rohkem kui 20 aastat kasvanud traditsioon meenutada rannarahva märgutulede traditsioone ja ühineda mereäärsete kaugele paistvate lõkketulede kaudu. Kui vaadata internetiaadressilt ( http://www.muinastuled.ee/) kaarti tänavuste lõkete toimumispaikadest, on näha, et neid süüdati ka Lätis, Rootsis ja Soomes, kuid kõige enam piki Eesti rannikut. Mul oli esimene kord osa võtta muinastulede ööst ning sise-saarlastena pidime ostustama, kas sõita Panga panka, Kuressaarde või Koguvasse. Koguvas oli sõbranna ja võimalus näha teisi tulesid üle Väikese väina Saaremaa pool ning see osutus heaks valikuks. Esimese kustumatu mulje ranna poole jalutades jätsid sealsed ritsikad - nii valju saagimist meie kandis küll pole kuuldud! Kusjuures kohtasin üht lähedalasuva Igaküla elanikku, kes pole nooruseast saadik kilke ega rohutirtse kuulnud - nende helisagedus tema jaoks ei toimi! Kurb. Kuid suure lõkke mõnudest ja pillimängust sai ta ikka osa. Pea kohal laius meeletu tähetekk, milleni lõkkesädemed pürgisid. Ja üle vee naabersaare tulukesed.Muinastulede öö kodulehekülg kirjeldab: “Vanimad kirjalikud andmed rannalõkete ehk iidetuledega teadete edastamisest Läänemere regioonis pärinevad viikingiajast. Siis toimis rannikul laevateede läheduses juba ühtne, ulgumerelt kuni sisemaani ulatuv valvesüsteem. Sellesse pidi iga ranniku kogukond andma lõkke süütamisel ja hoidmisel oma kindlaksmääratud panuse ja kandis küllalt ranget vastutust teate mitteedastamise korral.“ Enne tuletorne olid lõkked. Ja enne meid - meri. Hoiame merd, mis meid ühendab ja hoiame ise ka kokku!Foto ja tekst: Riina Kindlam, Tallinn


description:
07. september 2016
www.DELFI.ee
Maria Kaljuste
Foto: Irina Mägi, Maaleht
Suurema kärata on 43-aastasest Orissaare vallas elavast nelja lapse emast, EKRE juhatuse liikmest ja Saaremaa piirkonna juhist Maria Kaljustest saanud Euroopa islami- ja immigratsioonivastaste tõusev täht.

maintext:
Saarlannast on saanud Euroopa immigratsioonivastaste tõusev täht PM
07. september 2016Maria KaljusteFoto: Irina Mägi, MaalehtSuurema kärata on 43-aastasest Orissaare vallas elavast nelja lapse emast, EKRE juhatuse liikmest ja Saaremaa piirkonna juhist Maria Kaljustest saanud Euroopa islami- ja immigratsioonivastaste tõusev täht.Kevadel valiti Kaljuste 24 riigi rahvuslasi ühendava organisatsiooni Fortress Europe ehk Euroopa Kindlus üheks juhiks, vahendas ERRi uudisteportaal ETV saadet "Pealtnägija".ReklaamKaljuste poliitiline aisapaar on avalikkuses peamiselt piraaditõrjujana tuntud, ka "Pealtnägijas" selles rollis esinenud 33-aastane Georg Kirsberg, kes on kuulunud IRLi, Põliseestlaste liikumisse ja Vabaerakonda.Viimasest heideti ta mustanahaliste siunamise tõttu välja, mis järel ta astus EKRE-sse. Kuid juba mullu asutasid Kirsberg ja Kaljuste MTÜ nimega International SIS ehk lühidalt ISIS, mille eesmärk on koondada neid inimesi, kes ei soovi alluda sundmigratsioonile ja islamiseerumise lainele.Kaljuste lisas, et peab fundamentaalset islamit ohuks. "Arvan, et selline kontrollimatu massiimmigratsioon, nagu ta on täna päevakorras, ei peaks olema mingisugune igameheõigus."MTÜ eesmärk oli leida rahvusvahelisi kontakte mõttekaaslastega ja kohe saadigi jackpot. Aasta algul kutsuti Kaljuste rahvuslasi ja immigratsioonivastaseid ühendava organisatsiooni Fortress Europe asutamisele ja mais Prahas toimunud üldkogul valiti koguni üheks selle juhiks koos kuulsa saksa ultra-parempoolse Tatjana Festerlingi ja Tšehhi parlamendi liikme Miroslav Lidinskyga.Kaljuste ei arva, et Euroopa Kindlus peaks tähendama müüride ehitamist ümber Euroopa ning ei leia, et Euroopa Liidust peaks välja astuma.


description:
September Newsletter Investments 101, New Hours & Student Loans!
Eesti keeles allpool
NewsletterImageSeminar101.jpg
SeptemberAnnouncementsImage.jpg
StudentLoansSeptemberNewsletter.jpg

maintext:
? artiklile Priit Sibul: tänaõhtune... : Dr. Hanson on pädev majandusteadlane sobiva ametikohal. Kuidas ta talitaks poliitikas on lahtine...
Nimi artiklile Kindergarten is coming! : I thought it was presidents election, ja dumal sto presidentskie võbarõ
tähelepanek artiklile Eesti vald palub inimestelt abi:... : Kindlustus ei maksa hüvitist juhul, kui tegemist on ebaseadusliku ehitisega. ...
sahistaja artiklile Helme on nördinud, et teda debatile ei... : https://www.nelli.ee/sahin-kuidas-mart-helme-boriss-jeltsiniga-toopi-kummutas
paneuroopa artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Vene luure lõpetas oma tegevuse Eestis juba aastatel 1917 - 18. Nõukogude Venemaa ja Nõukogude...
arno artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Nürnbergi "tribunali" jätaksime ehk siiski mängust välja kui see just musta huumorina...
dollarowich artiklile USA asepresident kinnitas kohtumisel USA... : http://www.pealinn.ee/koik-uudised/usa-st-tegi-superriigi-venemaa-kuld-n174957
meenutaja artiklile Seitsmeste reporter Erna matkal: vaata,... : Abwehri kõrged luurejuhid eesotsas Canarise ja Piekenbrockiga olid Eestis aastatel 1937 - 40...
goldman artiklile Toomas Kümmel paljastab seni saladuses... : http://www.pealinn.ee/koik-uudised/usa-st-tegi-superriigi-venemaa-kuld-n174957


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Teisipäeval hakkas ootamatult purskama vulkaan ning tuhanded inimesed evakueeriti, kuid mõned turistid otsustasid end päästetöötajate eest ära peita.

title: Vulkaanile lõksu jäänud turistid peitsid end päästetöötajate eest ära

maintext:
Ametivõimud kuulutasid Rinjani mäe ümber kolme kilomeetri suuruse evakuatsioonitsooni, kuid siis kui enamik inimesi läksid päästetöötajatega kaasa, otsustasid mõned jääda, et imetleda looduse vaatemängu, vahendab news.com.au.
Praeguseks on veel endiselt vulkaanil 130 kuni 390 inimest, kellest osad on küll kadunud, kuid nii mõnedki otsustasid mäele jääda vabatahtlikult. Purskavale vulkaanile jäämine on äärmiselt eluohtlik. Probleemseks võivad osutuda voolav laava, toksilised gaasid, plahvatused, ühtlasi võib langev tuhk muuta hingamise raskeks ning joogivee kõlbmatuks.
Ametivõimud on olnud rumalate turistidega viimasel ajal hädas igal pool maailmas. Eelmisel aastal pidi Horvaatia päästemeeskond appi minema 1200 turistile, kes vales kohas otsustasid pilti teha. Peruus kukkusid kaks turisti end surnuks, kui nad läksid püüdma paremat fotot. Lisaks on turistid sattunud ka vangi, sest nad on end Aasia pühapaikades paljaks koorinud, et nii naljakamat jäädvustust saada.


description: Lennufirma Scandinavian Airlinesi (SAS) lennukis oli lisaks reisijatele ja meeskonnale üks kutsumata külaline, kelle lennukist välja transportimiseks ulatas abikäe lennukikapten.

title: SASi lennukis tekitas paanikat nastik

maintext:
«Ma istusin tagapool ja nägin, kuidas stjuardessid hakkasid sahmerdama. Siis ma nägin, kuidas midagi püüti kinni ja kanti lennukist välja. Tuli välja, et lennukis oli väike madu,» kirjeldas läbielatut üks reisija, kes oli teel Stockholmist Oslosse. SAS kinnitas, et ühelt lennukilt leiti tõesti väike madu, kuid kapten toimetas mao lennukist enne õhkutõusu välja, kirjutab The Local.
SASi pressiesindaja Anna Kanselli sõnul oli madu 10-15 sentimeetrit pikk ja kapten asetas mao lennuvälja muruplatsile. Tõenäoliselt oli tegemist nastikuga. Lennuki õhkutõusu aega see vahejuhtum ei mõjutanud ja lennuk startis õigeaegselt Oslo suunas.
Juhtum leidis aset eelmise nädala reedel, kuid jäi nädalavahetusel olulisemate lennundust puudutavate uudiste varju.


description: Hollandi piloot Christiaan van Heijst on kasutanud suurepärast võimalust ning jäädvustanud imeilusaid vaateid loodusnähtustest hoopis teise nurga alt.

title: Galerii: imeilusad pildid otse kokpitist

maintext:
Seitse põhjust, miks kallimaga Islandile puhkama sõita
Island ei ole ilmselt esimene koht, mille peale sa mõtled, kui sa tahad kallimaga puhkusele sõita. Selgub, et see väike saar on uus kuum koht just paaridele ja selleks on mitu põhjust.


description: Easyjet on palganud enda ridadesse tandemi, kelle kombineeritud vanus on kõigest 45.

title: Kas Sina julgeksid lennata maailma noorima pilooditandemiga?

maintext:
26-aastane piloot Kate McWilliams ja tema 19-aastane kaaspiloot Luke Elsworth on arvatavasti kõige nooremad piloodid terves maailmas. Sellegipoolest said nad au ja võimaluse lennutada sadu reisijad sel nädalal Londonist Maltale, vahendab CNN.
13 000 piloodist terves maailmas vaid 450 on naised. McWilliams liitus kadettidega kui ta oli 13 ning juba seal sai ta ohtralt lennukogemust. «Esialgu ei kujutanud ma ette karjääri reisilennuki piloodina, sest ma ei tundnud ühtegi pilooti, kellelt nõu küsida,» jutustas McWilliams.
19-aastasena alustas naine tööd Easyjeti kaaspiloodina ning praeguseks on ta saanud juba piloodi staatuse.


description: Palju räägitakse erinevatest nippidest, mis reisi turvalisemaks muudavad, kuid sama palju ignoreeritakse ka neid nõuandeid. Siiski on mõned nõksud, mille kasutamine võiks harjumuseks saada.

title: 8 turvalisusnippi reisil, mida sa ilmselt ei kasuta

maintext:
USA Today on kokku pannud nimekirja kasulikest nippidest, mis reisi muretumaks muudavad ning isegi kui peaks midagi juhtuma, siis tunned end oluliselt rahulikumana.
1. Registreeri reis - kui lähed iseseisvale reisile, tuleks nii ennast kui ka oma reisikaaslased registreerida välisministeeriumi koduleheküljel. Kui sihtriigis peaks juhtuma mõni loodusõnnetus, terrorirünnak või mõni muu ootamatu õnnetus, siis teab välisministeerium sind otsida ja nii jõuab abi sinuni kiiremini.
2. Näita teistele marsruuti - kui oled enda reisi ise kokku pannud, siis kirjuta oma plaan üles ja jäta üks koopia sellest ka kodustele. Sellisel juhul, kui sa ei peaks õigesse kohta jõudma, oskavad lähedased sind otsida ja teavad, kus sa olema pidid ning kus sa hetkel olla võiksid. See aitab ka siis, kui su kodused on sinu pärast lihtsalt mures, nii on neil kindlam tunne, kui nad teavad, kus sa liigud.
3. Passikoopia - kuigi koopia tegemine võib olla tüütu on see suureks abiks, kui pass peaks reisil kaotsi minema või ära varastatama. Võid passi alati ka skaneerida ja siis endale telefoni salvestada, et see oleks alati kättesaadav. Nii läheb ajutise dokumendi taotlemine saatkonnas oluliselt kiiremini.
4. Hoia oma telefoni - enamik inimesi näpib ühistranspordis oma telefoni. Kui oled aga võõras riigis silmnähtavalt turist ning tegeled ühistranspordis oma telefoniga, võid sattuda mõne pisivarga ohvriks. Neil on ülimalt lihtne vahetult enne peatust haarata su käest telefon ja siis juba välja joosta.
5. Ole ettevaatlik - turistidega juhtub väga palju õnnetusi just liikluses. Rendiautode roolis istuvad inimesed, kes ei ole võõra liiklusega harjunud, taksodes ei kinnitata turvavöösid ning rollerite seljas ei kanta kiivreid. Selliseid vigasid on väga lihtne vältida ja kindlasti tuleks ka rendiautost loobuda, kui ei ole oma sõiduoskustes võõras riigis kindel.
6. Uuri välja hädaabinumber - erinevates riikides on erinevad hädaabinumbrid. Kuigi paljudes paikades saab hakkama 112 helistamisega, siis nii mõneski paigas see ei toimi. Õpi selgeks kohalik hädaabinumber kuhu vajadusel helistada, sest õnnetuse korral loeb iga hetk.
7. Kinnita lennukis turvavöö - kohe kui lennukis kustutakse turvavöötulukesed on kuulda suuremat sorti pannalde vabastamist. Tegelikult nii teha ei tohiks, sest kõige suuremad turbulentsid tulevad ootamatult. Seetõttu on oluline, et kui istud, oleks ka turvavöö kinnitatud. Seda ei pea hoidma väga pingul, kuid kui lennuk peaks turbulentsi sattuma oled tänulik, et on olemas üks rihm, mis takistas sind vastu lage lendamast.
8. Kontrolli sihtkoha tausta - välisministeeriumi kodulehel on üleval iga riigi kohta taustinfo, sealhulgas ka hoiatused riiki reisimise suhtes. Hoiatus ei tähenda, et reisi peaks üldse ära jätma, vaid pigem tuleb olla ehk tavapärasest tähelepanelikum või vältida teatud piirkondi, kuid see oleneb kõik hoiatuse astmest.


description: Nutvaid imikuid on lennukis raske taluda nii kaasreisijatel kui ka vanematel endil, mistõttu tuli kahe lapse ema välja leiutisega, mis laste reisi oluliselt mugavamaks peaks muutma.

title: Uus vidin lennukis vaigistab nutvad lapsed

maintext:
Austraallanna Emma Lovell pidi tihti koos oma väikeste lastega Inglismaale, mistõttu nägi ta tugevat vajadust laste reisi mugavamaks muutmise järele, vahendab Lonely Planet.
Tavaliselt antakse väikelastele lennukis ka hällid, kuhu saab lapsed magama panna. Kuid need hällid on disainitud nii, et neid saab kasutada vaid tualettide või stjuardessialade lähistel, mistõttu on seal ka pidev müra ning see häirib laste uinumist ja und.
Lovell lõi laste mugavusele mõeldes spetsiaalse katte, mida saab kinnitada nii vankrite kui hällide külge. Kate blokeerib 97 protsenti helist ja valgusest, mistõttu on beebil hällis hea rahulik olla ning ta saab mõnusalt magada.
Kattel on ka väikesed taskud, kuhu saab pista mõne elektroonikaseadme, mis lapsele unelaulu laulaks. Lisaks on ka väike piiluauk, et vanemad ikka oma võsukesel silma peal saaksid hoida. Hetkel on Fly Babee nimeline toode kasutusel veel vaid Austraalias, kuid varsti jõuab see toode ka rahvusvahelise turuni.


description: Veneetslaste kannatus on katkemas ja nad ei soovi enam oma kodulinnas näha suuri turistimasse ning erilist vastupanu on pälvinud kruiisilaevade pidev saabumine.

title: Galerii Veneetslased ei lasknud kruiisilaevasid sadamasse

maintext:
Signaalrakettidega vehkivad kohalikud läksid väikestel laevadel vastu suurtele kruiisilaevadele, et takistada nende randumist Veneetsia sadamas, vahendab Telegraph.
Kõrghooajal külastab iga päev Veneetsiat umbes 30 000 kruiisituristi, mis kohalike sõnul hävitab nende linna nii kultuuriliselt kui ka ökoloogiliselt. See ei ole ka esimene kord, kui kohalikud on üritanud kruiisilaevade linna tulemist takistada. 2013. aastal panid hulgaliselt elanikke selga päästevestid ning läksid kruiisilaevade saabumisteele ujuma.
Kruiisilaevade operaatorite sõnul ei hävita nende tegevus Veneetsiat ning pigem annavad nende toodud turistid tööd 5000 veneetslasele.
Kohalikud kardavad aga, et pidev turistide kasv hävitab kohaliku keskkonna, Veneetsia iseloomu ning pidev hinnatõus surub itaallased linnast välja. Numbrid toetavad pigem kohalikke kui turiste. 1931. aastal elas Veneetsias 164 000 inimest ja praegu on see number kukkunud 55 000 peale.
Kohalikud põgenevad peamiselt kõrgete üürihindade eest või tõstetakse nad kodudest välja, et teha ruumi Airbnb tüüpi korteritele.
Ka sel aastal on kohalikud juba turistide vastu protesteerinud. Septembri alguses läksid 500 inimest vankrite ning ostukärudega tänavatele, et tõmmata tähelepanu turistide halvale mõjule. Augustis kleebiti üle linna mitmeid plakateid, kus seisis: «Turistid, minge minema!!! Te hävitate selle piirkonna».
Igal aastal külastab Veneetsiat 22 miljonit turisti, kes ummistavad väikesed tänavad, tulevad veetaksodesse suurte kottidega ning kõnnivad ringi ujumisriietes. Iga päev on linnas 60 000 turisti, mis nüüdseks ületab juba kohalike arvu.
Eelmisel aastal külastasid Veneetsiat ka UNESCO ametnikud, kes leidsid, et linna võimekus, elanike arv ja turistide mass on tasakaalust väljas ning põhjustab suurt kahju.


description: Reisiturul on levimas uus trend, kus vanemad seiklejad saavad endale rentida kaaslase, kes nendega sihtriiki kaasa tuleb, mõnusalt aega veedab ning lisaks ka kõige vajalikuga aitab.

title: Uus võimalus: rendi endale reisikaaslane

maintext:
Pensionile jäämine ei pea enam tingimata tähendama teleka ees aja veetmist. Üha enam pensionäre leiab oma tee välismaale, kuid üksinda võib olla keeruline hakkama saada, vahendab Lonely Planet.
Ettevõte Flying Companions rendib reisikaaslasi, kes võtavad kogu korralduse eest ka vastutuse. Nad panevad reisi kokku, plaanivad piisavalt vahepeatuseid, lükkavad ratastooli ja tassivad kohvreid. Kui vaja, on nad valmis abistama ka tualetis käikudel.
Vanemad inimesed kardavad või ei soovi tihti üksi lennata ja reisi ette võtta, rääkis ettevõtte esindaja, mistõttu on reisikaaslase rent probleemile hea lahendus. Reisikaaslane suhtleb reisi vältel pidevalt ka seikleja lähedastega, et ka nemad ei peaks üleliia muretsema.
Lisaks pensionäridele võib reisikaaslasi rentida ka lastele, puuetega inimestele või neile, kes lihtsalt ei soovi üksinda välismaale minna.


description: Eesti Turismifirmade Liit tänab ja õnnitleb rahvusvahelise turismipäeva puhul kõiki kaasmaalasi, kes oma tegemistes Eesti kui turismimaa heale mainele kaasa aitavad. Ligi 100 000 eestimaalase igapäevaselt antav panus on riigi elanike heaolu ja majanduse arengu jaoks väga oluline.

title: Rahvusvaheline turismipäev: turism annab tööd pea 100 000 eestlasele

maintext:
Käesoleva aasta esimene pool olnud Eesti turismile väga hea ning statistika näitab kasvu välisturistide arvus, ent ka siseturistide seas on sel aastal oodata juba mitmendat aastat järjest uut rekordit, rääkis Eesti Turismifirmade Liidu presidendi Külli Karing.
«Väikese riigina oleme ekspordist väga sõltuvad, seepärast oleme eriti rõõmsad, et võime tänavuste numbritega rahul olla,» ütles Karing. «Kuid jätkusuutlikkuse tagamiseks ei tohi me kindlasti ajutistele loorberitele puhkama jääda, vaid peame vastutustundlikult ja pidevalt arendama pakutavaid tooteid ja teenuseid.»
Maailma Turisminõukogu andmetel moodustas 2015. aastal turism kogu Eesti SKPst 15,5 protsenti ning tööhõivest 15,3 protsenti, pakkudes tööd ligi sajale tuhandele inimesele. Nii Euroopas kui maailmas tervikuna jäävad need keskmised alla 10 protsendi.
Selle aasta esimese seitsme kuuga majutus EASi andmetel Eestis 1 913 171 turisti, kellest ligi 1,2 miljonit olid välisturistid ja 730 000 siseturistid. «Need numbrid räägivad juba iseenda eest, millise mahu ja mõjuga on turism Eesti majandusele,” ütles Karing. “Võrreldes eelmise aastaga on siseturistide arv kasvanud perioodil jaanuar-juuli 7% võrra ja välisturistide oma 6% võrra ning see on tubli tulemus.”
Suurima tõusu läbi teinud riigid, kust turistid Eestisse tulevad, on suured Euroopa riigid Hispaania (+22%), Itaalia (+18%), Prantsusmaa (+19%), Poola (+22%), Holland (+24%) ja Austria (+22%). Meie lähinaabritest on turistide arv oluliselt suurenenud Leedu (+15%) ja Läti (+13%) puhul. Eestile olulisematest sihtturgudest on sel aastal stabiliseerunud ja pisikese 1,4 protsendi suuruse tõusu läbi teinud Venemaa turg, endiselt populaarne on Eesti ka soomlaste hulgas, kes on siin majutunud võrreldes eelmise aastaga 5 protsenti rohkem.
«Eestit teatakse ja hinnatakse aina enam ja meil on, mida pakkuda,» ütles Eesti Turismifirmade Liidu peasekretär Mariann Lugus. «Vaatamata suhteliselt lühikesele suvele tullakse siia aastaringselt, kuigi on selge, et suvekuudel on Eestisse tulijate arv samasuur kui ülejäänud aasta jooksul. Selline hooajalisus muudab sektoris tegutsevate ettevõtete majandamise keeruliseks ning seetõttu tuleb turismi puudutavad otsused väga hästi läbi kaaluda.»
«Maailmas toimuvad protsessid ja infotehnoloogia arengust tulenevad uued võimalused kõike iseseisvalt teha on loonud hulgaliselt olukordi, kus on selgunud, et tarbijana ei ole inimestel õigused ja turvalisus piisavalt tagatud,» lisas Lugus. «Seepärast on Eesti turismi arengus kindel roll professionaalsetel reisikorraldajatel ja -büroodel, kes aitavad nii sissetuleva kui ka väljamineva turismi puhul teha inimestel õigeid otsuseid.»
«Loodame, et turismisektori pingutusi hinnatakse ka seadusandjate poolt ning uute regulatsioonide puhul kaalutakse poolt- ja vastuargumente hoolikalt,» sõnas Lugus. «Kui vaatame üht viimase aja suurimat muutust ehk järgmisest aastast rakenduvat majutusasutuste käibemaksutõusu, siis on turismitöötajatel värin hinges küll.»
Ka Eestist välja rändava turismi puhul on näha, et eestimaalased on tõeline reisirahvas. Kui Eesti Panga andmetel reisiti 2015. aastal Eestist väljapoole ligi 2,5 miljonil korral, siis selle aasta esimeses pooles on reiside arv 3 protsenti suurem. «Eesti Turismifirmade Liit tänab ja tervitab rahvusvahelise turismipäeva puhul kõiki, kes Eesti tuntusele maailmas ja väga heale kohapealsele teenindusele ning turismi arengule igapäevaselt kaasa aitavad,» ütles Lugus.


description: Prantsusmaal hakkab lähiaastail ringi sõitma 40 uut kiirrongi, mis näevad üsna muljetavaldavad välja.

title: Vaata, millised on Prantsusmaa uued kiirrongid

maintext:
Liinirongide ettevõte SNCF avalikustas, millised on uued rongid, mis ehitati tänu prantsuse ettevõtte Alstom 1,2 miljardit maksnud projektile. Uute rongide maksimaalseks kiiruseks on 320 kilomeetrit tunnis ja need peaksid sihtkohta jõudma oluliselt varem kui vanad rongid, kirjutab The Local.
Rongi mahub kuni 556 reisijat, mida on 22 protsenti rohkem kui praegu Prantsusmaal sõitvatesse kiirrongidesse. Uued rongid on väga mugavad ja need on ehitatud pidades silmas seda, et reisijatel oleks piisavalt ruumi.
Esimeses klassis on ruumi kuni 158 reisijale ja seal paiknevaid istmeid on võimalik ümber pöörata, et reisija saaks soovi korral olla rongi sõidusuunas. Terves rongis saab kasutada traadita internetti ja igal reisijal on piisavalt ruumi oma pagasi jaoks.
Uued rongid peaksid Pariisist Bordeaux'sse sõitma koguni 70 minutit kiiremini kui vanad: praegu kestab see reis 194 minutit, kuid uue rongiga peaks sõit kestma 124 minutit. SNCF loodab, et kiirrongid meelitavad juurde üle kahe miljoni rongireisija aastas.
Esimene reis plaanitakse teha 11. detsembril, kui uus kiirrong sõidab Pariisist Toulouse'i. 17 uut rongi hakkavad sõitma järgmise aasta juulis ja ülejäänud 2019. aasta lõpus.


description: Esialgu arvati, et liustiku alt välja sulanud rääts kuulus 19. sajandil elanud talumehele, kuid hiljem selgus, et see on hoopis 6000 aastat vana.

title: Itaalias leiti maailma vanim rääts

maintext:
Rääts leiti tegelikult juba 13 aastat tagasi Dolomiitidest. Jalanõu leidnud kartograaf Simone Bartolini arvas, et see on vaid 100 aastat vana ning jättis selle lihtsalt enda kabinetti, vahendab Lonely Planet.
Mõni aeg hiljem näitas ta seda räätsa aga ühele oma arheoloogist kolleegile, kes selle väärtust ja erilisust märkas. Praeguseks on kindlaks tehtud, et jalanõu pärineb ajast 3800-3700 aastat eKr. See teeb leiu isegi vanemaks kui kuulus jäämees Ötzi. Ka jäämees leiti samas piirkonnast, vaid seitsme kilomeetri kauguselt.
Arheoloogide sõnul annab see leid tunnistust ka sellest, et inimesed elasid nooremal kiviajal kõrgemal kui 3000 meetrit.


description: Teadlased valisid Zürichi kõige jätkusuutlikumaks ja keskkonnasäästlikumaks linnaks maailmas.

title: Maailma kõige jätkusuutlikum linn

maintext:
Tugevas konkurentsis sai Zürich esimese koha. Hinnati jätkusuutlikkust kolmes aspektis: inimesed, planeet ja majanduslik olukord. Uuringu tegi Arcadis, mis on jätkusuutlikkusega tegelev globaalne firma, thelocal.ch.
Zürich saavutas esimese koha Singapuri, Stockholmi, Viini ja Londoni ees. Kusjuures esikahekümnesse mahtus 16 Euroopa linna.
Nimetatud Šveitsi linna puhul kiideti selle pühendumist keskkonnateemadele, sealhulgas taastuvenergia ja energia tõhusale kasutamisele. Zürichi puhul toodi välja, et seal on hea majanduslik keskkond äridele ja äri tegemiseks. Samas inimeste kategoorias oli Zürich tegelikult alles 27. kohal. Mõõdeti elukvaliteeti, tervist, haridust, kuritegevust ja elukallidust, aga just viimane märgiti ära, sest inimeste töö ja elu ei ole tasakaalus. Nii mõnegi linna puhul toodi välja, et üleüldiseks pikaajaliseks jätkusuutlikuks eluks on vaja kõigi kolme – inimesed, loodus, majandus- võrdset arengut.


description: Uus arvutitehnoloogia, mida hakkavad kasutama nii piloodid kui lennujuhid, peaks tulevikus lendamist muutma turvalisemaks ja kiiremaks.

title: Uus tehnoloogia muudab lennud turvalisemaks

maintext:
DataCommi nimeline süsteem võimaldab pilootideni toimetada vajaliku info ilma vahendajateta. Nii jõuab otse kokpitti info muuhulgas lennukoridoridest, ilmast ja üldisest lennuliiklusest, vahendab Lonely Planet.
Kõigi eelduste kohaselt peaks see erinevaid protsesse lühendama kokku 20 minuti võrra, sest piloodid ei pea enam lennujuhtidega nii palju suhtlema. Aja säästmine on eriti vajalik siis, kui kerkivad esile mõned ootamatud asjaolud.
Nii on vajadusel pilootidel võimalik endale uus lennukoridor saada, kui peaks tekkima vajadus ilmaolude eest kõrvale põigata, rääkis Föderaalse Lennuameti administraator Michael Huerta. Praegu peavad nii piloodid kui reisijad lennujaamas ootama lennujuhtide korraldusi. Uue süsteemiga jõuab info ühe nupuvajutusega kõikide lennukiteni.
DataComm võimaldab lennujuhtidel anda korraga infot mitmetele pilootidele. See omakorda annab juhtidele rohkem aega tagada maandumis- ja õhkutõusuprotseduuride turvalisus, selgitas Huerta.
Lisaks vähendab arvutisüsteem eksimiste võimalusi, mis võivad tekkida kahe inimese vahelises suhtlemises. Inimfaktori eemaldamine sellest protsessist muudab süsteemi kindlasti turvalisemaks, kinnitas lennujuht Jim McAllister.
Raadiosignaal ei pruugi korralikult kohale jõuda, kui ees on mõni suur hoone või värav, aga uus süsteem ei saada sõnumeid raadiosignaali abil. Praeguseks on juba 25 lennufirmat üle maailma öelnud, et nad plaanivad DataCommi lennukites kasutusele võtta. Hinnanguliselt on järgmiseks aastaks süsteemi kasutusele võtnud juba ka 50 lennujaama.


description: Saksamaal jõuab järgmisel aastal rööbastele maailma kõige esimene vesiniku jõul töötav rong, mis on täielikult heitgaaside vaba.

title: Saksamaal stardib maailma esimene vesinikrong

maintext:
Vesinikrong, mida nimetatakse ka hydrail, hakkab sõitma liinil Buxtehude-Bremervörde-Bremerhaven-Cuxhaven järgmise aasta detsembrikuus, vahendab The Local Die Welti. Rongi nimi on Coradia iLint ning seda on viimased paar aastat välja töötanud Prantsusmaa firma Alstom. Rongi tutvustati esmakordselt avalikkusele eile Berliini InnoTrans messil.
Vesinikrong kasutab töötamiseks vesinikkütuse paaki, mis asetseb rongi katusel. Kütuse abil toodetakse omakorda elektrienergiat, mis panebki masina liikuma. See tehnoloogia pakub keskkonnasõbralikku alternatiivi diiselrongidele, mis senini on Saksamaal väga levinud. Täispaagiga on rong võimeline läbima 600-800 kilomeetrit ning boonusena on rong väga vaikne. Isegi oma tippkiirusel 140 km/h teeb ainsana häält õhutakistus ja rataste liikumine.
Alstom pole veel avalikustanud, mis on rongide hind, kuid tõenäoliselt on need oma diiselkütusega sõpradest kallimad.


description: Väidetavalt plaanib 2016.aastal üks kolmandik inimesi kulutada rohkem reisimisele kui varem. Värskes raportis selgus, kuhu Eurooplased kõige meelsamini reisivad.

title: Kuhu reisivad eurooplased käesoleval aastal?

maintext:
Reisi- ja turismifirmad otsivad järjest enam võimalusi, kuidas ennast kuuldavaks ja nähtavaks teha. Mitte kõik eurooplased ei ole ühesuguste reisieelistustega, mistõttu peavad turismifirmad hoolikalt analüüsima, kuidas ja millisel turul ennast reklaamida, vahendab Travel Pulse.
Euroopa reisitrendide selle aasta raport paljastab, millised sihtkohad on eurooplaste lemmikud.
Traditsiooniliselt populaarsed sihtkohad on jätkuvalt eurooplaste lemmikud. Hispaania ja Itaalia on peamised sihtkohad, kuhu saab Euroopa-siseselt odavalt lennata ning seal on palju, mida kogeda. Teiste seas tõusis veel Iirimaa kahe koha võrra ja Horvaatia mahub ka topp kahekümne hulka.
Eurooplastele meeldib lennata ka kaugemale. Tõusvat joont on kaugematest sihtkohtadest näidanud Ameerika Ühendriigid, Tai ja Kanada.
Sakslased ja prantslased on suured kulutajad, aga nad planeerivad oma reise erinevalt. Sakslased planeerivad oma reise tavaliselt varem ette.
Eurooplased armastavad järjest enam ka saari. Populaarseks on saanud Sri Lanka, Island ja Uus-Meremaa. Nendel turgudel on 2015ndal ja 2016ndal aastal näha jätkuvat tõusu.


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud reisidiilid.ee ja trip.ee.

title: Tänased reisileiud: aastavahetus Milanos koos ööbimisega 197 eurot

maintext:
Omapärane veritsev liustik Antarktikas
Pildid näevad üsna võikad välja, kuid siiski ei ole siin midagi kuritegelikku või kurba.


description: Kui unistuseks on olnud elada kunagi ühes majas koos kuningannaga, siis nüüd on võimalik sinna tööle kandideerida ning paleesse end sisse seada.

title: Buckinghami palee kutsub enda juurde elama

maintext:
Hiljuti kuulutati välja konkurss majapidamisjuhile, kuid positsioone, millele kandideerida on teisigi. Tihti nõuavad need töökohad pidevat kohaolu, ehk inimene, kes selle au endale saab, peab Buckinghami paleesse ka sisse kolima. Loomulikult saab seal ka hästi süüa, vahendab Lonely Planet.
Majapidamisjuht ja tema meeskond vastutavad kõiksugu meelelahutuse, vastuvõttude, toitlustuse ja korrashoiu eest. Üllatav on see, et säärast kogemust ei ole kandidaadilt nõutud. Pigem rõhutakse meeskonnatöö oskusele ning tähelepanelikkusele.
Palka pakutakse sellise töö eest 1600 eurot kuus, kuid toidu ja majutuse eest ise maksma ei pea. Töö käib viis päeva nädalas ning lisaks antakse ka 33 päeva puhkust aastas.
Kandideerida positsioonile saab siin.


description: Üks Itaalia turist külastas Keenia loodusparki ja üritas elevantidest head pilti saada, kui elevant mehe surnuks tallas.

title: Elevant tallas teda pildistanud turisti surnuks

maintext:
Turistid jäid aborigeenide pühapaika lõksu
Keset Põhjaterritooriumi kõrbe asub Austraalias punane mägi ehk Uluru, mis on aborigeenide pühapaik. Austraallased avaldasid oma pahameelt, kui tuli järjekordne teade turistidest, kes ignoreerisid keelumärke ja ronisid Uluru peale keelatud aladele.
Hiina turistidele esitati Iisraeli restoranis ülisuur arve
Eelmisel nädalal levis välismeedias uudis sellest, et grupp Hiina turiste kulutas ühes Iisraeli restoranis üle 3000 euro. Pühapäeval teatas Iisraeli välisministeerium, et nad otsivad seda kaheksaliikmelist gruppi taga, et täpsustada, miks nad pidid nii palju maksma.
Tai loomaaias jäi kadunuks Hiina turist
Tais, Pattaya lähistel asuvas Sriracha tiigrite loomaaias jätkati täna ühe Hiina turisti otsinguid. Naine jäi loomaaias kadunuks pühapäeva õhtul.
Video: mees lõikab turistide selfiepulgad pooleks
Selfiepulk ehk endlikepp kuulub paljude turistide varustuse hulka, kuid sama palju on ka neid, kes seadeldisi ei salli.
Hispaanlased protestivad turistide vastu
Hispaania on saanud turistide hulgas üheks lemmiksihtkohaks, kuid kohalikud ei kannata seda külastajate tulva välja.
Indias ei tohiks turistid enam seelikuid kanda
India turismi- ja kultuuriminister on sattunud pahameele tulva alla, kuna ütles, et turistid ei tohiks Indias enam seelikuid kanda.


description: Video: lennuk purustas õhkutõusul auto pagasiluugi

maintext:
Paljud turistid olid kogunenud Skiathose lennujaama väravate taha, et vaadata lähedalt, kuidas üks lennuk õhku tõuseb. Üks perekond oli Kreekas puhkusel ning rentinud endale selleks puhuks ka auto, vahendab Travel Pulse.
Hetkel kui lennuk mootorid võimsalt tööle pani, askeldasid nemad parajast auto pagasiruumi kallal ning luuk oli lahti. Mootoritest tekkinud õhuvool oli aga nii tugev, et see keeras pagasiluugi tagurpidi.


description: Indoneesias hakaks teisipäeval ootamatul purskama vulkaan, jättes sajad matkajad eluohtlikku lõksu.

title: 200 turisti jäid Indoneesias purskavale vulkaanile lõksu

maintext:
Indoneesia Barujari vulkaan paiskas õhku hiiglasliku tuhasamba hetkel, mil pea 400 inimest olid mäel matkamas. Paljude seiklejate asukoht on nüüdseks teada, kuid endiselt on umbes 250 turisti asukoht teadmata, vahendab Travel and Leisure.
Ametivõimude hinnangul on paljud nendest veel endiselt matkaradadel, sest retke tegemine mäel võtab aega umbes kolm päeva. Vulkaanipurske hetkest on piirkonnast evakueeritud 1100 inimest. Kohe kuulutati välja ka ohutsoon, kuid mõned turistid on seda endiselt eiranud, sest nad on soovinud jääda looduse vaatemängu imetlema ning pildistama.
Tuhasammas ulatus umbes kahe kilomeetri kõrgusele ning selle tõttu on häiritud ka mitmed Bali lennujaama lennud. Lähedal asuvad talud ja loodus on kaetud tuhakihiga, kuid linnadesse ei ole tuhk jõudnud.
Barujari vulkaan on pisike ning asub Rinjani mäe sees, mis on üks Indoneesia 130st aktiivsest vulkaanist. Esimene hoiatus vulkaani aktiviseerumise kohta tehti aasta tagasi.


description: Samsungi tahvelarvuti kuumenes pikamaalennul üle ning hakkas suitsema, mistõttu oli piloot sunnitud tegema hädamaandumise.

title: Samsugi tahvelarvuti põhjustas hädamaandumise

maintext:
Delta Airwaysi lennuk oli teel Detroitist Amsterdami, kui üks Samsungi tahvelarvuti jäi kahe istme vahele kinni, kuumenes üle ning hakkas suitsema. Esialgu ei saanud lennukimeeskond aru, kust suits pärineb, mistõttu tehti ka hädamaandumine, vahendab Travel and Leisure.
PHOTO Samsung Tablet suffered a thermal runaway on Delta Airlines Flight #DL138 after getting jammed in a seat. pic.twitter.com/zxOYb1MHn7 — Air Disasters (@AirCrashMayday) September 26, 2016
Amsterdami asemel maanduti esialgu Manchesteris, kus pardale tulnud ametivõimud tegid kindlaks, et suitsu põhjustas Samsungi tahvelarvuti. Probleem likvideeriti kiiresti ning lennuk sai oma teekonda jätkata.
Lennuk oli teel olnud üle kuue tunni, kui äriklassis märgati äkitselt suitsu. Reisijad teavitasid sellest personali, kes otsustasid teha hädamaandumise. Manchesteris pidi lennuk ootama kolm tundi, enne kui see sai taas õhku tõusta.
Tahvelarvuti unustas maha eelmisel lennul olnud reisija ning see oli jäänud kahe istme vahele kinni. Hiljuti keelustas Föderaalne Lennuamet pardal Samsung Galaxy Note 7 kasutamise, sest ka sellel on oht ülekuumeneda ja plahvatada. Samsung on aga kinnitanud, et seade, mis sellel lennul muret tekitas, ei olnud Galaxy telefon.
Mitmed lennufirmad paluvad oma reisijatel teatada lennu ajal kaotsi läinud telefonidest, sest need võivadki istmete vahele kinni jääda ja seal ülekuumeneda.


description: Kanada mehele tungis metsas kallale karu, kuid mees pääses olukorrast eluga sest tal oli veinipudel kaasas.

title: Mees sai karust veinipudeliga võitu

maintext:
Kanadalane Jack oli Saskatchewanis metsas ning nautis õndsas üksinduses oma veini, kui järsku ilmus välja üks karu ning teda ründas, vahendab Travel and Leisure.
Kõik, mida mees mäletab on see, et karu virutas talle käpaga ning tema lendas suure kaarega läbi õhu. Arvatavasti haaras Jack aga oma veinipudeli järele ning hakkas sellega hoope jagama, samal ajal karule vastu nina virutades.
Jack pääses rünnakust vaid mõne kriimustuse ja muljutud seljaga. Ta läks küll haiglasse, kuid lasti sealt juba üsna kiiresti kodusele ravile.


description: Island on hetkel maailmas üks kõige kiiremini kasvavaid turismi sihtkohti. Islandi akadeemia avaldas kolm uut videot «sügissemestriks», mis õpetavad, kuidas turvaliselt Islandil hakkama saada.

title: Humoorikad videod tutvustavad turistidele Islandit

maintext:
Videod on tehtud kohalike poolt, kes tahavad aidata edendada Islandile reisimise populaarsuse kasvu, aga nad teevad seda omal lõbusal viisil.
Vaadates ära kõik nende õpetusvideod, siis sul on võimalik lõpetada Islandi akadeemia ja saada sellekohane diplom. Humoorikad videod õpetavad, kuidas teha nii, et sa ei satuks Islandil piinlikkusse situatsiooni.
Lisaks on video selle kohta, kuidas ennast Islandi ilmale vastavalt riidesse panna.
Noored lubavad avaldada rohkem videoid «semestri» lõpus. Lõbusad videod aitavad sul näiteks Islandi reisiks ette valmistuda või saad lihtsalt hea kõhutäie naerda.


description: Kuigi lendamine on äärmiselt turvaline, tekitavad mõned olukorrad või vähemalt nende juhtumiste võimalikkus lendajates ikkagi ärevust.

title: Olukorrad, mis ajavad endast välja isegi kogenud lendajad

maintext:
TravelMath viis oma kasutajate seas läbi küsitluse ning uuris, mida sagedased reisijad tavaliselt kõige enam kardavad. Peamiselt kardetakse aga hilinemist või lennu ära jäämist, mil ei ole tavaliselt turvalisusega mingit pistmist, vahendab Lonely Planet.
Hilinemise pärast tunneb ärevust lausa 85 protsenti reisijatest. Kaks kolmandikku vastanutest ütles aga, et nende peamiseks mureks on mõni tehniline probleem, mis lennukil võib tekkida. 41 protsenti tõi välja, et nemad pelgavad, et piloodil võib tekkida mõni terviserike.
Üks kolmandik reisijatest ütles, et vaatamata suuremale jalaruumile nemad kunagi hädaabiväljapääsu juures ei istu, sest nad ei taha, et nemad peaksid midagi tegema, kui juhtub mõni õnnetus. Küsitlusele vastanutest 29 protsenti ütlesid, et nemad lendamist üldiselt ei karda, kuid 30 protsenti väitsid, et nemad eelistavad igal võimalusel mõnd muud transpordivahendit.
Ühtlasi selgus, et mehed ja naised tulevad stressiga erinevalt toime. 54 protsenti meestest ütles, et nemad kas loevad raamatut või vaatavad mõnd filmi, 15 protsenti joovad enne lendu mõne vägijoogi ja 15 protsenti teevad seda lennu ajal. Ka enamik naisi üritavad oma mõtted lennult mujale ajada. 28 protsenti nendest palvetavad enda rahustamiseks ning 19 protsenti võtavad hoopis mingeid tablette.
36 protsendi jaoks inimestest on lendamise juures kõige hirmsam õhkutõus ja üle poolte reisijatest arvavad, et üle ookeani lendamine on jubedam kui maa kohal lendamine. Vaatamata kõikidele hirmudele usaldavad 95 protsenti vastanutest täielikult stjuardesse, 92 protsenti usaldavad piloote ja 65 protsenti teisi reisijad.


description: Hiinas elab 1.3 miljardit inimest, mis teeb sellest maailma kõige suurema rahvaarvuga riigi. Vaata pilte, kuidas näeb välja hiinlaste igapäevaelu.

title: Üllatavad pildid paljastavad igapäevase rüseluse Hiinas

maintext:
Piltidelt on näha, kui pikad on Hiinas igapäevased järjekorrad, millised on liiklusummikud ja teisi probleeme, mis on põhjustatud just suurest rahvaarvust. Kusjuures hakati 1970ndate aastate lõpust laste arvu peres piirama ja kehtestati ühelapsepoliitika. Selle aasta jaanuaris asendas senist seadust uus, mis ütleb, et lubatud on kaks last. See tähendab seda, et Hiina rahvaarv hakkab jälle tasapisi tõusma.
Õpilaste vanemad pikutavad koolipõrandal madratsite peal Wuhanis / China Stringer Network / Reuters / Scanpix
Inimesed Daliani rannas /China Stringer Network / Reuters / Scanpix
Õpilased kirjutavad eksamit / China Stringer Network /Reuters / Scanpix
Vaata rohkem pilte siit.


description: 35-aastase Maroko päritolu naise kohver võeti Austria Grazi lennujaamas juhuslikku pagasikontrolli ning töötajad leidsid kohvrist korralikult pakitud sisikonna.

title: Naise pagasist leiti tema abikaasa sisikond

maintext:
Naine võttis osa oma hiljuti surnud mehe sisikonnast Austriasse kaasa, sest ta kahtlustas, et tema mees mürgitati ning ta soovis, et Euroopa arstid seda väidet kontrolliksid, vahendab New York Times.
Abielupaar oli Austrias elanud viimased kaheksa aastat, kuid olid parajasti külastamas oma perekonda Marokos, kui mees suri. Naine pakkis sisikonna kaasa kohaliku arsti soovitusel, kes samuti kahtlustas, et naise abikaasa mürgitati perekondlikul õhtusöögil.
Arst võttis välja sobiva osa sisikonnast ning pakkis selle formaldehüüdi ja plastikusse. Austria arst, kes hiljem asus sisikonda uurima, kinnitas, et see oli väga professionaalselt pakitud. «See oli ilmselt patoloogi pakitud. See oli kindlalt kinnitatud, kolmekordselt mähitud, kõik vastavalt Euroopa Liidu nõuetele,» kirjeldas Austria arst.
Arsti sõnul läheb veel veidi aega enne kui analüüside tulemused teatavaks tehakse.
Tolliametnikud pöördusid avastuse tegemisel ka politseisse, kuid viimased leidsid, et ühtegi Austria seadust omalaadse pagasiga rikutud ei olnud, mistõttu sai naine ka rahulikult oma mehe sisikonna arstile uurida viia. Naine kahtlustab mürgitamist, sest paljud tema pereliikmed olid sellele abielule vastu olnud.


description: Marokos asuv maailma vanim raamatukogu avas pärast renoveerimistöid külastajatele taas uksed.

title: Maailma vanim raamatukogu avas taas uksed

maintext:
Al Qarawiyyini ülikoolis asuv raamatukogu oli kunagi avatud vaid õpilastele ning õppejõududele, kuid nüüd on seal ala ka tavakülastajatele, vahendab Lonely Planet.
Hoone pärineb 859. aastast, mis teeb sellest ka maailma vanima raamatukogu, mis on olnud järjepidevalt kasutuses. Raamatukogu avas naine, Fatima Al-Fihri, kes oli jõuka Tuneesia kaupmehe tütar. Al-Fihri vastutas ka mošee ehituse eest ning andis ülikoolis loenguid.
Al Qarawijjyin on tuntud unikaalse kollektsiooni poolest, kuhu kuulub hulgaliselt iidseid raamatuid ja tekste. Sealt võib leida 9. sajandist pärit Koraani ja teadaolevalt kõige vanema kollektsiooni prohvet Muhammadi elust ja kirjutistest.
Renoveerimistööde käigus sai raamatukogu endale uue kanalisatsioonisüsteemi ning maa-aluse kanalitevõrgustiku, mis aitab võidelda üleliigse niiskusega. Uues raamatukogus on ka laboratoorium, kus tegeletakse iidsete tekstide hoiustamise, restaureerimise ja digitaliseerimisega. Ühtlasi on rakendatud ka ohtralt turvameetmeid, et väärtuslikke esemeid kaitsta, sest nii Iraagis kui Süürias on piirkonna reliikviaid ohtralt hävitatud.


description: Briti turist suri arvatavasti südamerabandusse pärast seda, kui ta oli neelanud Viagra tablette ja kohaliku prostituudiga hullanud.

title: Turist seksis end Tais surnuks

maintext:
54-aastane Michael Sodenit nähti viimati eelmisel nädalal Tai patupealinnas Pattayas, kui ta parajasti üht prostituuti enda hotellituppa viis. Pärast mõnda aega tekkis hotellitöötajatel mehe pärast mure, mistõttu nad varuvõtmega tema tuppa sisenesid, vahendab news.com.au.
Tema toast leiti mitmeid Viagra karpe ning politsei arvates suri mees südamerabandusse pärast naisega seksimist. Naist ei ole politseil siiani õnnestunud aga leida. «Toas ei olnud mingeid märke rünnakust või röövist, mistõttu ei otsi me ka kahtlusaluseid,» kinnitas politsei. Mehe surnukeha on viidud ekspertiisi ja kõik detailid edastatud ka Briti saatkonnale Tais.
Hotellitöötajate sõnul oli mees iga päev endaga mõne prostituudi tuppa kaasa toonud, ühtlasi nähti teda iga päev ka alkoholi tarbimas. «On üsna tavaline, et mehed toovad tüdrukuid endale tuppa kaasa. Me nägime teda õhtul koos ühe tüdrukuga, kuid hommikul me meest enam ei näinud,» kirjeldas olukorda üks hotellitöötaja.
Pattaya on kurikuulus, sest patupealinnas sureb igal aastal palju turiste, ühtlasi satuvad nii mõnedki rünnakute ohvriks. Linnas on tuhandeid seksitöötajaid, seksietendusi ja massaažisalonge, mis tõmbavad igal aastal ligi ohtralt turiste.


description: Postimehe reisiportaal teeb iga päev kokkuvõtte huvitavatest ning soodsatest lennupiletitest. Tänased soodsad lennupiletid on kokku kogutud reisidiilid.ee, trip.ee ja hetked.ee lehtedelt.

title: Tänased reisileiud: Tallinnast Barcelonasse 96 euroga

maintext:
Vaiksest Hurghada kuurordist Kairo suurlinna melusse
«Never sei never,» ütleb eesti vanasõna, ja küll vanad eestlased juba teavad, mis on õige. Täpselt aasta tagasi lubasime papaga, et ei tule enam kunagi Egiptusesse puhkama, aga võta näpust – siin me nüüd oleme ja teisiti ei saa.


description: Žaleci linnas Ida-Sloveenias avati Euroopa esimene õllepurskkaev. Tähtsat sündmust kogunes uudistama sadu õllearmastajaid.

title: Euroopas avati esimene õllepurskkaev

maintext:
Kahjuks ei ole tegu siiski konstruktsiooniga, kust õlut pidevalt vabalt voolaks. Purskkaev on ehitatud humala taime kujuliselt ning seal on kaheksa kraani, mis kõik annavad välja erinevat sorti õlut, vahendab Lonely Planet.
Soovijad peavad maksma kuus eurot, mille eest nad saavad klaasi ning seejärel saavad nad maitsta purskkaevust 100 milliliitri kaupa viit erinevat õlut. Klaasid on spetsiaalse mikrokiibiga, mis annavad purskkaevule märku, et viimane võib õlut välja jagama hakata.
Valikus on ka kohalikud õlled ning linnapea Janko Kosi sõnul ei ole purskkaevu loomise idee taga rahva purju jootmine vaid pigem õllekultuuri edendamine. Ühtlasi loodab ta, et purskkaev teeb Žaleci linna ka turistide hulgas populaarsemaks ning Sloveenia humalapiirkonda hakkab külastama rohkem õllehuvilisi.


description: Turistid soovivad teha endast taaskord imeilusaid pilte, kuid seavad sellega ohtu enda elu.

title: Norras lööb lained uus selfietrend, mis seab inimeste elu ohtu

maintext:
Norras on turistid hakanud Trolltunga kaljult alla rippuma, et saada nii ideaalne selfie pilt. Noored turistid kinnitavad end küll nööridega, kuid riputavad end siis kaljunukilt alla, et endlipulgaga ideaalne pilt teha, vahendab The Local.
Õnnetuse korral oleks kukkumine pikk, lausa 700 meetrit. Sellise pildi tegemine on muutunud ülimalt populaarseks ning kohalikud giidid näevad pidevalt noori enda elu ohtu seadmas. Kui giidid on noortel palunud see tegevus lõpetada, saavad nad tihti vastuseks vaid selgituse, et nad on näinud, kuidas teised seda teevad.


description: Keset Põhjaterritooriumi kõrbe asub Austraalias punane mägi ehk Uluru, mis on aborigeenide pühapaik. Austraallased avaldasid oma pahameelt, kui tuli järjekordne teade turistidest, kes ignoreerisid keelumärke ja ronisid Uluru peale keelatud aladele.

title: Turistid jäid aborigeenide pühapaika lõksu

maintext:
Kolm austraallast ronisid esmaspäeval ikoonilise maamärgi peale, kaldusid teest kõrvale ja jäid kaljulõhesse lõksu. Spetsialistidel läks meeste päästmiseks aega 11 tundi ja seiklejad toodi kaljult alla teisipäeva varahommikul, vahendab news.com.au.
Paljud austraallased on väljendanud oma nördimust sotsiaalmeedias. Olenemata sellest, et kohalikud on palunud, et turistid ei roniks Uluru peale, siis leidub ikka inimesi, kes keelde eiravad.
Ulurul ronimine ei ole keelatud, aga mäe lähedal on sildid, mis tungivalt soovitavad inimestel sellest hoiduda ja austada tähtsat pühapaika. Antud teemal on toimunud mitmeid diskussioone ja näiteks Põhjaterritooriumi peaminister Adam Giles ütles, et inimeste mäele lubamine on majanduslikult kasulik, aga see on ohtlik.
Eelmise aasta juunis juhtus taiwani turistiga raske õnnetus, kui ta jäi kaljulõhesse kinni rohkem kui ööpäevaks. 27-aastane mees viidi haiglasse raskete kehavigastuste ja veepuudusega. Nimelt oli ta otsustanud mäest alla laskumisel sõpradest erinevalt valida alternatiive tee.


description: Täpselt 80 aastat tagasi 20. septembril 1936 avati Ülemiste järve kaldal kolmesuunaline betoonist lennurada – selle sündmusega sai Tallinna lennuväljast ametlikult Tallinna Lennujaam.

title: Tallinna Lennujaamal täitub täna 80 aastat Ülemistel

maintext:
Uus lennurada võimaldas lennukitel maanduda iga tuulesuunaga ning igal aastaajal. See areng tagas Tallinnale aastaringse lennuühenduse muu maailmaga ning seepärast tähistabki see kuupäev Tallinna Lennujaama ametlikku sünnipäeva.
Toonase lennuraja pikkuseks oli 300x300 meetrit, tänane Tallinna Lennujaama lennurada pikeneb käimasolevate ehitustööde käigus 3070 meetrilt 3480 meetrini. Ajalooline betoonist lennurajakolmnurk on nähtav tänaselgi päeval, asudes lennuraja Tartu maantee poolses otsas. Omal ajal peeti Tallinna lennujaama kogu Ida-Euroopa kaasaegseimaks ja suurimaks lennujaamaks.
Juubelinädala puhul tervitavad lennujaama reisijaid terminalis toimuvad minikontserdid ning taidluskavad. Kõik etteasted on ühel või teisel viisil seotud ka lennujaama enda kollektiivi töötajatega. Tallinna Lennujaama 80. juubeli puhul on loodud eraldi leht Facebookis ning ka ettevõtte kodulehel, kus on võimalik tutvuda pildi- ja videomaterjaliga Tallinna Lennujaama põneva ja rikkaliku ajaloo kohta. Veebilehel on köitev ülevaade Eesti lennunduse ajaloost, alates Sergei Utotškini esimesest lennust kuni Tallinna Lennujaama tänapäeva suursündmusteni. Facebooki leht „Lennujaam 80“ uueneb pidevalt arhiivikaadritega ning sealsamas on kõigil võimalik osa võtta miniviktoriinidest, kus auhindadeks on Tallinna Lennujaama juubelimeened.
Huvitavaid fakte Tallinna lennujaama ajaloost
- Tallinna Lennujaama administratiivhoone paikneb vanas terminalihoones, mis valmis küll alles 1955. aastal, kuid mille projekt koostati juba 1938. aastal Arthur Jürvetsoni poolt, kes oli tuntud Eesti soost riskikapitalist Steve Jürvetsoni vanaisa
- Omaaegne pikim lennuliin Euroopas läbis ka Tallinnat ning ulatus Helsingist Jeruusalemma, vahemaandumistega Riias, Varssavis, Lvovis, Bukarestis, Salonikis, Ateenas, Rhodosel ning Lyddas)
- 1980. aasta olümpiaregati ajaks valminud uue terminalihoone projekteerimisel lähtus arhitekt Mihhail Piskov vana eesti rehielamu motiivist
- Rahvusvaheline lennuühendus muu maailmaga taastus Tallinnas aastal 1989, kui lennujaamas maandus SASi lend Stockholmist
- Miljoni reisija arvu ühes aastas ületas Tallinna Lennujaam aastal 2007, kahe miljoni reisija piir ületati juba 2012. aastal


description: Lennukite esimesed klassid võivad olla väga luksuslikud, kuid pileti hinnad on nii kallid, et enamik reisijatest neid mugavusi kunagi proovida ei saa.

title: Video: mida on võimalik lennukis 19 000 euro eest saada?

maintext:
Reisija Casey Neistat asus teele Dubaist New Yorki, kui talle teatati, et ta tõstetakse ümber esimesse klassi. Mees otsustas oma kogemuse üles filmida ning seda teistega siis ka jagada, vahendab Travel and Leisure.
Istekoht Emiratesi lennufirma esimeses klassis oleks maksma läinud 19 000 eurot, kuid Neistatil lihtsalt vedas. Ta alustas 14-tunnist teekonda oma uste sulgemisega ning mõnede väikeste hüvede uurimisega. Muuhulgas anti talle isegi ka pidžaama ja sussid.
Esimese klassi «kapslis» oli ka minibaar, kuid kui reisija sooviks midagi toekamat süüa, sai seda loomulikult tasuta tellida. Nii leidus menüüs muu luksusliku hulgas ka kaaviari. Ilmselt kõige omapärasem kogemus oli lennukis duši all käik. Enne maandumist oli kõigil esimese klassi reisijatel võimalik endale pesemiseks aeg reserveerida ning end värskendada.


description: Kalendri järgi on meil veel paar päeva suve ning pole siis ime, et Tartu turuhoones Nõo kommivabriku magusaga kaupleval Luule Astoveril tuleb ostjatele pidevalt selgitada, et müügile on saabunud täiesti värsked, mõni päev tagasi küpsetatud piparkoogid, mitte aga mulluste jõulude jäägid.

title: Suvi lõppemas - piparkoogid juba turul

maintext:
Taimaa münt kipub poodidesse
Aina paremaks minev elujärg on teinud reisimise eestlastele taskukohaseks ning paljud kaasmaalased käivad puhkamas ka Taimaal. Nii mõnigi neist on kindlasti avastanud, et sealne 10-baatine münt on üsna sarnane kodumaal ja Euroopas käibeloleva kaheeurosega. Vähe sellest, münte on toodud ka Eestisse ning et need on nii sarnased kaheeurostega, jõudnud ka kauplustesse kassapidajate kätte.


description: Narvas toimunud Eesti muuseumide festivalil tehti teatavaks, et muuseumimeene võistluse esimese auhinna vääriline on Tartus tegutsev Eesti kirjandusmuuseum.

title: Eesti parim muuseumimeene valmis kirjandusmuuseumis

maintext:
Eesti muuseumiühing andis üle kolm EMMA tunnustusauhinda parimatele muuseumimeene välja töötanud muuseumidele.
Esimene preemia tuli Eesti kirjandusmuuseumile CD-duubelplaadi «Linda kivist Lilla Daamini» eest. See tutvustab Tartu-Tallinna maanteel reisijale kirjandusmuuseumi kogudesse kuuluvaid kohapärimusi. Komplekt koosneb kahest plaadist ja tekstiraamatust. Žürii hindas kõrgelt meene originaalset ideed, esinduslikku teostust ja praktilist väärtust.
Teise koha saavutas varasematelgi EMMA konkurssidel edukalt osalenud Eduard Vilde muuseum (kuulub Tallinna linnamuuseumi alla) ukserääkijaga «Ära sega! Loen Vildet». See on muuseumiühingu määratlusel lihtne ja nutikas, pedagoogiline ja selgelt muuseumi identiteeti kandev meene.
Kolmanda koha vääriliseks peeti Tartu ülikooli muuseumi esitatud Struve puslet. Unesco maailmapärandi nimekirja kuuluvat Struve kaart tutvustav pusle on nii hariv kui ka meelelahutuslik meene, mida iseloomustab professionaalne teostus.
Ära märgiti Eesti tuletõrjemuuseumi komplekt – redel-järjehoidja «Väike Jakob» ning vutlarid «Torn» ja «Leek» kui nutikad ja muuseumi identiteediga seotud meened. Samuti vääris tunnustust Tallinna tehnikaülikooli muuseumi «Tudengi komplekt», mis on loodussäästlik ja tabab hästi sihtrühma vajadusi.
EMMA auhinda antakse välja üle aasta. Auhinna eesmärgiks on muuseumide igapäevatöö ühe osa – tootearenduse – tunnustamine ja väärtustamine, muuseumide kogude kui inspiratsiooniallika kasutamine loovtööstuses. Auhinda annab välja Eesti muuseumiühing koostöös kultuuriministeeriumiga.


description: Et peagi avatava Eesti Rahva Muuseumi juurde viiks nägus ja väärikas tee, lasi linnavalitsus tee-ehitusfirmal ümber ehitada Roosi tänava. Tänav avatakse pidulikult täna keskpäeval.

title: Piltuudis: pidurüüs Roosi tänav on avamiseks valmis

maintext:
Muidu on Roosi tänav tänav nagu tänav ikka. Erilisemaks teeb selle aga kogu tänava pikkuses rajatud 3,5 meetri laiune promenaadiala. Tõsi, autode liikumisala jäi seetõttu ka osalt kitsamaks. Uuendati ka tänavavalgustust ning rajati ootekodadega bussipeatused ja istumiskohad.
Rekonstrueerimistööd tegi Asfaldigrupp, projekteeris Tinter-Projekt, arhitektuurse lahenduse koostas Kino Maastikuarhitektid. Maksma läks kõik see 2,6 miljonit eurot.


description: Eeloleval neljapäeval alustab Tartu folgiklubi Emajõel Sisevete Saatkonnas oma kuuendat hooaega. Kell 19 algava autoritunni külaline on akordionist ja torupillimees Kulno Malva. Seejärel astub kuulajate ette ansambel Lepaseree koosseisus Meelika Hainsoo (laul, viiul), Paul Daniel (kitarr) ja Kulno Malva (akordion).

title: Folgiklubi alustab uut hooaega Emajõel ja avab ühtlasi Regiöö

maintext:
Folgiklubi pakub tartlastele ka sellele hooajal võimalust kohtuda eesti pärimusmuusika ja autorilaulu oluliste tegijatega. Mitmeid külalisi avalikkus teab juba kauem, aga külla on kutsutud ka selliseid muusikud, kes on alles loometee alguses.
Iga kuu neljandal neljapäeval
Folgiklubi õhtute helijäädvustusi on võimalik kuulata Klassikaraadio saatesarjas «Folgialbum». Külalistega vestleb Ants Johanson.
Klubiõhtud on iga kuu neljandal neljapäeval: 22. september, 27. oktoober, 24. november, 22. detsember, 26. jaanuar, 23. veebruar, 23. märts, 27. aprill ja 25. mai. Folgiklubi hooaja avaõhtu eeloleval neljapäeval juhatab ühtlasi sisse 23. ja 24. septembril toimuva festivali Regiöö.
Festival Regiöö tõstab esile ilu
Tänavuse Regiöö festivali juhtmõte «Ilu (on) ümberringi» on Tartumaa rahvakultuuri keskseltsi teatel ajendatud aegadetagusest ja tänapäevani püsinud tundeilmast, kus ilu on kultuuriti ja regiooniti erineval moel nähtud ja loodud. 23. ja 24. septembril 15. korda toimuva Regiöö eesmärk on neid emotsioone vahendada laulu, muusika ja tantsuga.
Suurte muusikapidude kõrval on Regiöö korraldajate teatel pigem intiimne, võimaldades kuulajatel keskenduda esituste nüanssidele. Ka seekord on festivali pealik, Tartumaa rahvakultuuri keskseltsi juhatuse esimees Toivo Sõmer seadnud fookusesse eelkõige Läänemere rahvaste, aga kaugemategi kultuuride varasemad kihistused.
Osalejaid tuleb kodumaalt ja raja tagantki: Psalmodie (Taani/Norra), Triskele, duo Kuukuu, seto meesansambel Ütsiotsõ, Tartu parmupilliaktiiv, Ruslan Trochynskyi ja Paul Neitsov, Sinimaniseele, noorteansamblid Taevastiib, Kaval Käsi, Melon, Poistebande ja Maatasa.
Regiöö kontserdid ja ühismusitseerimised on Jaani kirikus ja Vilde lokaalis.


authors:
Nele-Mai Olup
Reporter
Eesti Uudiste Päevatoimetaja

description: Politsei tuvastas laupäeval Tartus pubist lahkudes kadunuks jäänud 46-aastase Margiti asukoha, naisega on kõik korras.

title: Tartus pubist lahkudes kadunuks jäänud naine leiti tervena

maintext:
Politsei selgitas, et naisega on kõik hästi, ohtu tema tervisele ega elule ei ole ning seega korrakaitsjate abi ta ei vaja, teatas Lõuna prefektuur.
Margit jäi kadunuks ööl vastu laupäeva, kui ta lahkus Tartus Aleksandri pubist, politsei edastas avalikkusele naise tagaotsimisteate esmaspäeval.
Naisega telefonitsi ühendust saada või tema asukohta positsioneerida ei saanud, sest mobiiltelefoni jättis Margit enne pubisse minekut koju. Samamoodi jättis ta koju dokumendid ja pangakaardi.
Politsei suhtles Margiti lähedaste ning tuttavatega, kel puudus info naise asukohast. Samuti ei andnud tulemust erinevate Margitiga seotud aadresside kontrollimine, kus ta viibida võinuks.
Margiti isikukirjeldus jagati politseipatrullidele, et suurendada võimalust tuvastada naise asukoht ringsõitude käigus.


description: Oma sõnul kogu elu vee peal elanud Kallaste kalur, kalafirma OÜ BMP Transit omanik Sergei Mölder hakkas nagu kolleegidki 15. septembrist kala püüdma, kuid sattus üsna pea ootamatutele karidele.

title: Uued tuuled Kallaste sadamas: kõik ei mahu enam marjamaale

maintext:
Tartus joonistatud nädala näod vaatavad möödujaid Torontos
Läinud nädala reede hommikul ragistasid Postimehe toimetuste juhid Tallinnas koosolekulaua taga ajusid: kes on need tegelinskid, kes andsid ilmet lõppeva nädala Eesti elule ja kelle näopildid tuleks koos väikese jutuga lehte panna. Kusjuures üks peaks olema eriti tähtis isik, kohe nii tähtis, et temast peaks Peegel joonistama suure värvilise portree.


description: Plaan rajada Tartu piirile Vahi teele endiste vangide keskus hirmutab sealseid elanikke. On peetud kirglik rahvakoosolek ning kogutud keskuse vastu allkirju. Küsimust koguneb nüüd erakorraliselt arutama Tartu vallavolikogu. Kas rahva hirmul üldse võivad olla suured silmad?

title: Eksvangidega tegelemine loob, mitte ei vähenda turvalisust

maintext:
Galerii: kliinikumi ees ehitasid streikijad tervisekoridori
Tartus kogunesid täna kell 9 kliinikumi Lunini tänava poolse sissepääsu ette arstid, õed, ämmaemandad, hooldajad ning arstiteaduse üliõpilased, kes kõik moodustasid suure «tervisekoridori». See kujutas tuleviku haiglat ehk seda, milline see oleks, kui kõik jätkuks tervishoiu rahastamisel nii nagu seni.


description: Narvas eile ja täna toimunud Eesti muuseumide festivali näituste võistlusel osalenud neljast väljapanekust tunnistas žürii esikoha vääriliseks Eesti teatri- ja muusikamuuseumi ning Tartu ülikooli loodusmuuseumi ühisnäituse «Hingab ja heliseb». Muuseumimeene esimene auhind tuli Tartus tegutsevasse Eesti kirjandusmuuseumisse.

title: Tartlased tulid muuseumide festivalilt Narvast tagasi võidukalt

maintext:
Žüriid köitsid ühisnäituse "Hingab ja heliseb" puhul uudsed lähenemised teemale ning visuaalne ja sisuline külg, mille tegi eriliseks materjalide taaskasutamine. Seda on näidatud juba 12 koolis ja suvel 2015 Tartu loodusmajas.
Žürii otsustas välja anda kaks teist kohta. Need pälvisid Eesti Rahva Muuseumi postimuuseumi näitus «Tossutäkuga mööda Eestimaad» ja Narva muuseumi «Vana Narva kirikus».
Konkursil osalenud näitusi on võimalik vaadata Narva linnuses ja kunstigaleriis.
Tunnusauhind EMMA
Samal festivalil Narvas andis Eesti muuseumiühing üle tunnustusauhinnad EMMA parimatele muuseumimeene välja töötanud muuseumidele. Tänavu oli autasustatuid kolm.
Esimene preemia tuli Eesti kirjandusmuuseumile CD-duubelplaadi «Linda kivist Lilla Daamini» eest. See tutvustab Tartu-Tallinna maanteel reisijale kirjandusmuuseumi kogudesse kuuluvaid kohapärimusi. Komplekt koosneb kahest plaadist ja tekstiraamatust. Žürii hindas kõrgelt meene originaalset ideed, esinduslikku teostust ja praktilist väärtust.
Teise koha saavutas varasematelgi EMMA konkurssidel edukalt osalenud Eduard Vilde muuseum (kuulub Tallinna linnamuuseumi alla) ukserääkijaga «Ära sega! Loen Vildet». See on muuseumiühingu määratlusel lihtne ja nutikas, pedagoogiline ja selgelt muuseumi identiteeti kandev meene.
Kolmanda koha vääriliseks peeti Tartu ülikooli muuseumi esitatud Struve puslet. Unesco maailmapärandi nimekirja kuuluvat Struve kaart tutvustav pusle on nii hariv kui ka meelelahutuslik meene, mida iseloomustab professionaalne teostus.
Ära märgiti Eesti tuletõrjemuuseumi komplekt – redel-järjehoidja «Väike Jakob» ning vutlarid «Torn» ja «Leek» kui nutikad ja muuseumi identiteediga seotud meened. Samuti vääris tunnustust Tallinna tehnikaülikooli muuseumi «Tudengi komplekt», mis on loodussäästlik ja tabab hästi sihtrühma vajadusi.
EMMA auhinda antakse välja üle aasta. Auhinna eesmärgiks on muuseumide igapäevatöö ühe osa – tootearenduse – tunnustamine ja väärtustamine, muuseumide kogude kui inspiratsiooniallika kasutamine loovtööstuses. Auhinda annab välja Eesti muuseumiühing koostöös kultuuriministeeriumiga.


description: Tartus kogunesid täna kell 9 kliinikumi Lunini tänava poolse sissepääsu ette arstid, õed, ämmaemandad, hooldajad ning arstiteaduse üliõpilased, kes kõik moodustasid suure «tervisekoridori». See kujutas tuleviku haiglat ehk seda, milline see oleks, kui kõik jätkuks tervishoiu rahastamisel nii nagu seni.

title: Galerii: kliinikumi ees ehitasid streikijad tervisekoridori

maintext:
Patsiendid või linnakodanikud, kel just samal ajal oli vaja kliinikumi siseneda, kuulsid kahelt poolt koridoriseina soove: «Ole terve!» või «Head tervist».
Koridori lõpust leidis õnneks korvi õuntega, kust igaüks sügisanni haarata võis, kuna üks õun päevas hoiab teatavasti arsti inimesest eemal.
Kahes viirus seisvad meditsiinitöötajad hoidsid loosungeid: «Enne arsti visiiti konsulteeri rahandusministriga!» või «Enne arsti visiiti konsulteeri riigikoguliikmega!». Samuti: «Tervis on kallis, kõik muu on ostetav. Anna jumal tervist!», «Tervis on kallis, ole terve maksumaksja!» «Laste tervis on kallim kui superministeerium».
Selge sõnum
Arst Jaan Sütt luges enam kui paarisaja meditsiinitöötaja ees ette teksti, kus ta põhjendas, miks nad on peatanud tunniks ajaks haiglates ja perearstikeskustes töö.
«Me tahame öelda kõigile Eesti inimestele, eelkõige aga valitsusele ja riigikogule: tervishoid vajab lisaraha, et patsiendid saaksid vajalikku ravi,» luges ta. «Arstid ja õed ei jäta haigete ravimist pooleli kergekäeliselt ega kerge südamega, aga nii meditsiinis kui elus peab mõnikord tegema väiksemat kahju, et ära hoida suuremat.
Aina sagedamini näeme patsiente, kes pika järjekorra pärast on meie juurde jõudnud liiga hilja. Tihti peame nuruma kolleegidelt erandkorras vastuvõtuaega või voodikohta haigele, kelle seisund ei kannata oodata, kuulates seejuures juhtkonna manitsusi, et haigekassa lepingut ei tohi ületada.»
Ravijärjekordades 180 000 inimest
Ka seisis pöördumises see, et ravijärjekordades ootab üle 180 000 inimese, kuna haigekassa eelarve on teadlikult tehtud tegelikust ravivajadusest väiksem. «Seetõttu on haiglates ravitud rohkem patsiente, kui plaan ette nägi. Ükski heategu ei jää aga karistuseta – haiglatelt tahetakse nõuda viimase kvartaliga kogu haigekassa ülekulu tasa tegemist nii, et töö maht ei vähene, aga selle eest makstakse vähem. Mingit vajadust nii toimida ei ole, haigekassas on vajalik raha olemas. Jaotamata kasumis on üle 100 miljoni varasematel aastatel inimestelt kogutud raviraha, kuid selle kasutamise asemel plaanitakse raviteenuste hindu alandada. Hinnakärbe viib paratamatult järeleandmisele kvaliteedis. Masu-aegne hinnakoefitsient tähendas ka koondamisi ja palkade vähendamist. Kas meie riik on tõesti taas nii suures kriisis, et pinnal püsimiseks on vaja arstiabi kärpida?»
Vananev rahvastik
Ka märkis ta, et Eesti tervishoiusüsteem on Euroopas efektiivsuselt kahe esimese ja rahastamise tasemelt kahe viimase riigi hulgas. Vananev rahvastik vajab rohkem arstiabi ja uued tõhusamad ravimid ning ravimeetodid on kallid, seetõttu ainult ravikindlustusmaksust kõigeks ei jätku. Efektiivses süsteemis võib leida üksikuid kohti kulude kokkuhoiuks, kuid selle mõju on umbes sama suur, kui palju saab tühjakspigistatud sidrunist teerulliga üle sõites veel mahla kätte.
«Valida on kulude vähendamise või tulude suurendamise vahel,» ütles ta seejärel. «Kulude vähendamine tähendab ravijärjekordade hüppelist pikendamist. Patsientidelt, kes maksavad oma taskust niigi ligi veerandi tervishoiukuludest, kõrgemat visiiditasu võtta või tasulise ravi osa suurendada ei saa. Siis muutub arstiabi väiksema sissetulekuga inimestele kättesaamatuks, nagu on juba juhtunud hambaraviga. Soovitame kõigepealt loobuda sotsiaalmaksu langetamisest, mis jätaks alles 90–100 miljonit eurot aastas.»
Hääletamised jalgade ja patjadega
Ta lisas, et eksperdid on juba tõendanud, et Eesti tervishoid vajab lisaraha. «Arstid ja õed on «hääletanud» küll jalgadega, küll patjadega, kuid teame, et inimeste, ka poliitikute naha paksus ja reaktsioonid on erinevad. Täna on hoiatus, esimene süst, kui see ei mõju, tuleb jätkata pikema ja tõhusama ravikuuriga,» märkis ta.
«Paremini rahastatud tervishoiust võidavad kõik. Kui saab ravida rohkem patsiente, siis lühenevad rahapuudusest tingitud järjekorrad. Õigeaegne ravi hoiab ära haiguste ägenemist ja krooniliseks muutumist ning kulud vähenevad, sest kallist erakorralist ja pikaajalist ravi on vaja vähem. Kui tervishoiutöötajad näevad tunneli lõpus valgust, jäävad nad Eestisse. Kui saab kulutada rohkem haiguste ennetamisele, väheneb haigestumine. Tervemad inimesed toovad majanduskasvu – nende tööpanus suureneb, sotsiaalkulud aga vähenevad. See kõik ei tule korraga ja kohe homme, kuid saame hakata liikuma õiges suunas.
Võtke meid kuulda
Austatud poliitikud, kogu tervishoiuvaldkond alates teadlastest, ekspertidest, ministrist kuni arstide, õdede ja hooldajateni on ühisel arvamusel, et rahastamist on vaja suurendada. Võtke meid kuulda!»
Lõpuks kutsus Jaan Sütt ka arste ja õdesid järele proovima, mis tunne on läbida tervisekoridori, sest arstki võib haigestuda. Et kuidas on, kui sa tõsise terviserikke puhul abi saama minnes kuuled vaid hoogsat hõiget: «Ole terve!»


description: Jahedamate ilmadega hakatakse rohkem kütma, mille tõttu sagenevad päästjate väljasõidud seoses kütteseadmete riketega.

title: Päästjatel on viimase päeva jooksul tulnud tegeleda hooldamata kütteseadmetega

maintext:
Esmaspäeval kella 12 ajal teatati päästekeskusele, et Ülenurme alevikus Papli tänaval on elumaja korteris kuulda suitsuanduri helisignaali. Päästjad selgitasid, et korteris küttis vanurist meesterahvas pliiti, mis suitsu sisse ajas. Päästetöö juht selgitas, et korsten oli pühkimata ja pliidiraud katki. Ühendust võeti mehe hooldajaga, kes lubas tuleohtliku olukorra kõrvaldamiseks töömehed kutsuda.
Sama päeva õhtul said päästjad ka teise kutse Ülenurme alevikku, kus Pargi tänava korteri kaminasse tehti tuli, kuid ventilatsiooni kaudu hakkas suitsu teistesse korteritesse imbuma. Päästjad andsid korteri valdajale korralduse kutsuda korstnapühkija, kes probleemi põhjuse välja selgitaks.
Kella 20.46 ajal sõitsid päästjad aga Elvasse, kus Tuletõrje tänava elumaja korstnas põles tahm. Elanikel oli ette näidata akt, mis tõestas, et korstnat oli pühitud aasta tagasi, 2015. aasta sügisel. Päästjad tuletavad meelde, et kütteseadmeid peab hooldama minimaalselt kord aastas. Seega jäi elanike ülesandeks ka sellel aastal korsten ja lõõrid puhastada või selleks korstnapühkija kutsuda.


description: Tänasest saab registreerida 3.-8. oktoobrini aset leidvatele Tartu ettevõtlusnädala üritustele. Nädal toob kokku ligi kaheksakümmend sündmust, mis on osalejatele tasuta.

title: Algas ettevõtlusnädala üritustele registreerimine

maintext:
Selleaastase ettevõtlusnädala moto on «Mõtle suurelt!» ja eesmärk on tõsta ühiskonna ettevõtlusteadlikkust, jagada ettevõtjatele uusi teadmisi ja vahendada kasulikke kogemusi.
Ambitsioonikate ärimudelite rakendamise näpunäidete kõrval tutvustatakse kavalaid müügivõtteid ja rohkeid nupukaid lahendusi nii tootearenduses, ekspordis, müügis kui ka teistes valdkondades.
Tänavuse ettevõtlusnädala avakonverentsil, kus esinevad Sten Tamkivi, Alar Kolk, Ain Käpp, Mauri Abner, Peeter Viirsalu ja modereerib Kalev Kaarna, räägitakse sellest, kuidas väikses Eestis suurelt mõelda. Nädala jooksul toimuvad konkursid, näitused, seminarid, õpitoad, konverentsid ja infopäevad, korraldatakse õppemänge ja külastatakse ettevõtteid.
Üritust korraldatakse alates 2005. aastast. Iga aastaga on kasvanud nii pakutavate ürituste kui ka osalejate arv. Eelmisel aastal külastas Tartu ettevõtlusnädalat kokku ligi 4700 inimest.
Ettevõtlusnädala sündmustele on oodatud kõik - alates õpilastest kuni tegutsevate ettevõtjateni.
Üritustele registreerimine algas tänasest, 19. septembrist. Lähemalt saab ettevõtlusnädalal pakutavaga tutvuda Tartu linna ettevõtluse koduleheküljel: http://ettevotlus.tartu.ee.


description: Miina Härma gümnaasiumist koondatud õpetaja vaidlustas töösuhte lõpetamise töövaidluskomisjonis, mistõttu tööandja peab sel nädalal osapooltele avaldatud otsuse järgi hüvitist maksma.

title: Härma kool kaotas töövaidluse õpetaja koondamise üle

maintext:
Töövaidluskomisjoni otsus ei ole veel jõustunud, seega ei saa komisjon töövaidluse sisu avaldada, nentis Tartu töövaidluskomisjoni juhataja Neenu Paavel.
Postimehe andmetel on õpetaja kasuks välja mõistetud hüvitise suurus 2000 eurot.
Koondatud õpetaja väljendas eile Postimehele korduvalt, et ei soovi seda teemat mingil viisil kommenteerida, ega ka selleteemalise loo avaldamist. «Pärast kaklust rusikatega ei vehita,» ütles ta.
Postimees austab õpetaja soovi privaatsusele ja ei avalda tema nime. Sotsiaalmeedias on teema aga tormilist kajastamist leidnud, muuhulgas on kooli õpilased ja vilistlased õpetaja toetuseks sõna võtnud. Nad on ka kleepinud koolimajja töövaidluskomisjoni istungi toimumise päeval õpetajat toetavaid silte ja korraldanud muid aktsioone.
Miina Härma gümnaasiumi direktor Ene Tannberg jäi kommentaarides samuti napiks.
Ta selgitas reede pärastlõunal saadetud kirjalikus vastuses, et töövaidlus õpetajaga on tunduvalt nüansirohkem kui sotsiaalmeedias avaldatu ja et töövaidluse täpsemaid asjaolusid kool õpetaja eraelu puutumatuse tagamise eesmärki silmas pidades paraku avaldada ei saa. «Kinnitame vaid seda, et kool on töövaidluses püüdnud leida õpetajale võimalikult soodsat lahendust,» ütles Tannberg avalduses.
Tannberg ütles, et küsimuses esitatud viide õpilaste tormilisele reaktsioonile on ilmselt liialdatud. «On tõsi, et mõned õpetaja endised õpilased levitasid kooli ruumides toetusavaldusi enda endisele õpetajale. Kooli juhtkond vestles nimetatud õpilastega ja selgitas neile olukorra asjaolusid. Sellega on olukord ka piirdunud,» kirjutas Tannberg.
Tartu linnavõimud ei ole veel kujundanud seisukohta, kas töövaidluskomisjoni otsus edasi kaevata.
Tartu abilinnapea Tiia Teppan ütles täna, et seda teemat ei puudutatud eilsel iganädalasel haridusosakonna koosolekul ja tal ei ole täna selle teema kohta mingeid täiendavaid kommentaare anda.


description: Tallinna keskraamatukogu raamatukogubuss Katarina Jee külastab reedest laupäevani Tartumaad, Tartut, Järvamaad ja Lääne-Virumaad. Sõidu eesmärk on tutvustada raamatukogubussi kui ühte võimalikku lahendust, kuidas viia raamatukoguteenus lähemale hajaasustusega piirkondades elavatele inimestele.

title: Raamatukogubuss Katarina Jee tuleb tartlastele külla

maintext:
Katarina Jee peatub Tartus reedel, 23. septembril kell 17–19 Küüni tänaval Barclay platsi juures. Peatuse ajal tutvustavad Tallinna keskraamatukogu töötajad raamatukogubussi hankimise ja ülalpidamisega ning teeninduse korraldamisega seotud protsesse ja kulusid.
Huvilised saavad tutvuda raamatukogubussiga ja seal olevate raamatutega ning raamatukogubussi töötajate töötingimustega. Võimalik on küsida Tallinna keskraamatukogu teenuste kohta (näiteks raamatukoguhoidjate poolt pakutavate koolitused, e-raamatute laenamine ja e-raamatukogu ELLU) ning õppida kasutama e-kataloogi ESTER. Lapsed saavad bussis joonistada ja pilte värvida, tutvuda lahedate koomiksiraamatutega, nuputada mõistatusi ja lahendada ristsõnu.
Lisaks Tallinna raamatukoguhoidjatele on bussis kohal ka Tartu linnaraamatukogu töötajad, kes jagavad huvilistele infot koduraamatukogu teenuste, andmebaaside ja koolituste kohta.
Tallinna keskraamatukogu on raamatukogubussi abil tallinlastele raamatukoguteenust pakkunud alates 2008. aastast. Katarina Jee teenindab Tallinna äärealadele jäävaid asumeid nagu näiteks Kakumäe või Mähe ning piirkondi, kus elavatel inimestel on teekond raamatukokku liiga pikk.
Raamatukogubussi tutvustamisega maakondades soovivad raamatukoguhoidjad juhtida avalikkuse tähelepanu vajadusele tõsta raamatukoguteenuse kättesaadavust ja kvaliteeti. Buss ei asenda raamatukogu, kuid on täiendavaks lahenduseks raamatukoguteenusele juurdepääsu tagamisel olukorras, kus ühistranspordi liine ja sõidusagedust vähendatakse, või piirkondades, kus elanikud elavad väga hajali. Lisaks lugemisvara kättesaadavaks tegemisele saab raamatukogubussi kaudu viia inimestele lähemale abi riigi ja kohalike omavalitsuse e-teenuste kasutamisel. Samuti saab raamatukogubussi kaudu korraldada lugemisoskust ja -harjumust tugevdavaid tegevusi lastele ja noortele.


description: Tartu Forseliuse kooli ülekäiguradade juurde on tekkinud tähtis sõnum «Peatu, vaata, veendu!», millega selle kooli õpilased tuletavad nii oma kaaslastele kui ka hajameelsetele täiskasvanutele meelde, et tark ei torma.

title: Õpilased tuletavad meelde: tark ei torma


description: Käesoleval nädalavahetusel, 23.–24. septembrini leiab aset Tartu Rally 2016, mida sõidetakse Tartu linna, maakonna ja Põlva maakonna teedel. Üritus toob linnas endaga kaasa ka mitmeid liikluspiiranguid.

title: Ralli toob nädalavahetusel liikluspiirangud

maintext:
Reedel kell 16–19 ja laupäeval kell 18.15–20 suletakse liikluseks Poe tänav ning Vabaduse puiestee taksopeatus. Ajutine taksopeatus asub Vabaduse puiesteel sada meetrit Riia tänava suunas.
Seoses ralli linnakatse läbi viimisega suletakse reedel kell 18.15–21 liikluseks Tartu laululava tagune parkla, Kauna tänav, Oa tänav (Piiri ja Kauna tänava vahelises lõigus) ning Tuglase tänav (Kreutzwaldi tänava ja laululava alumise parkla vahelises lõigus).
Ralli linnakatse start antakse reedel kell 19.23 Oa tänavalt. Tartu ralli peakorraldaja Andrus Sõna ütles, et Oa tänavalt liiguvad autod edasi lauluväljaku juurde, mille tagumises alumises parklas on väike demonstratsioonring. Finiš on lauluväljaku üleval. Andrus Sõna sõnul on ring umbes kaks kilomeetrit pikk ja see läbitakse üks kord.
Sõna ütles, et eelnevad kaks aastat on linnakatsel kaks ringi tehtud, kuid tänavu otsustati kulude kokkuhoiu mõttes teisiti. «Viia õhtuni see müristamine on korraldaja jaoks on suur kulu, me loobusime sellest. Meil on metsas kilomeetreid palju ja lisaks veel Põlva linnakatse,» lausus ta.
Lisaks on Tartu motosõu toimumisega seoses suletud liikluseks 23.–25. septembrini Tartu näituste juurest Kreutzwaldi tänav 60 sissesõidutee ning kehtestatud peatumise keeld Kreutzwaldi tänaval kesklinna suunal (linna piirist kuni Tuglase tänava ristmikuni).
Tartu Rally 2016 avamine toimub reedel kell 16 Raekoja platsil.


description: Pill hüüdis ja inimesed tulid. Läbi hämarduva Tartu ja üha tugevneva tuule oli kohalejõudmine kui omamoodi üllas teekond. Kõigi meeleolu oli ülev.

title: Pildid: külalised saabusid ERMi avamispeole

maintext:
ERMi arhitektuurivõistluse žürii liige: hea asi õiges kohas
Tegemist on päris hea asjaga õiges kohas. Ma arvan, et on tehtud õigesti, sest kui rahvas otsustab endale kiriku püstitada, siis võib seda teha. Alati võib ju öelda, et oleks pidanud Tallinnas olema või hoopis Võrus, aga Raadil on ajalooline järjepidevus ja seega kontekst, kuhu muuseum sai, on õige.
Eri ajad ja lood, kaks näitust
Vaike Reemann: me kõik kohtume siin tundmatuga
Viie põlvkonna unistused ja püüdlused saavad praegu teoks tehtud. Kui nüüd unustame ära igapäevase sagimise ja probleemid, on see vägev tunne. Nii ütles Vaike Reemann, kes on mitu aastakümmet Eesti Rahva Muuseumis töötanud ja kes oli eelmise püsinäituse kuraator.
Armunud Arhitektide võimalus
Kümme aastat tagasi Eesti Rahva Muuseumi uue peahoone rahvusvahelise arhitektuurikonkursi võitnud arhitektid Dan Dorell, Tsuyoshi Tane ja Lina Ghotmeh peavad lõpptulemust meistriteoseks.
Kolm korrust uhiuut muuseumi
Õnnemärgiga uus miniatuur – ERMi mark
Kunstnik Indrek Ilves mäletab hästi üht päeva. See oli umbes viis ja pool aastat tagasi, kui Tartus postimuuseumis esitleti Villem Reimanni 150. sünniaastapäeva marki.
Krista Aru: kõikidest kriitilistest märkustest oli ainult kasu
Kui soovite liigutavalt emotsionaalset algust, siis Krista Aru, Eesti Rahva Muuseumi direktor aastatel 2006–2012, on päris kindel, et muuseumihoone tänasel avamisel hakkab ta nutma. Rõõmust muidugi.
Andrus Ansip: valitsus oli ühel meelel
Eesti Rahva Muuseumi Toome-taguse krundiga oldi täiesti ummikus: tekkisid probleemid muinsuskaitsega ja muuseumi krundile jäävaid maju lammutada ei lubatud, teisaldamine ka ebaõnnestus. See koht oli välistatud. Kui me iseseisvust taastasime, siis rahvas ju nõudis, et ERM tuleb taastada Raadile, ühtlasi oli see iseseisvuse taastamise sümbol.
ERM: meie muuseum
Viis põlve unistamist, 107 aastat ootamist. Uued lootused ja nende hääbumised. Skepsis ja meelekindlus. Kahtlused. Pettumused ja pisarad. Vaidlused asukoha, vormi ja sisu üle.
Piltmeenutused: nii jõudis ERM Raadile
Soovist rajada Eesti Rahva Muuseumile uus peahoone Raadile, on möödas tublisti rohkem kui kümnend. Nüüd on muuseum oma uues majas sees ja pakib kolimise järel end lahti. Meenutame piltidel ERMi teekonda.
ERM: Moodne maja sisult ja vormilt
Sajandi ehitiseks tituleeritud Eesti Rahva Muuseumi uues peahoones on kasutusel tänapäevased lahendused, mis peaks tegema selle ülalpidamise võimalikult säästlikuks.
ERM pöörab muuseumide elus uue lehe
Täna avamispidu pidav Eesti Rahva Muuseum (ERM) on oma uut kodu oodanud 107 aastat. Avamispäeval on ERM kogu Euroopa moodsaim muuseum nii sisult kui ka vormilt.


maintext:
Eesti keele selge hääldamine on oluline küll
Suhtlemisel vajame keelt, analüüsi- ja mõtlemisoskust, tähelepanuvõimet. Ka peab inimesel olema kuulmis- ja nägemismeel kuni väga peente lihasteni välja, mis suudavad häält teha ja juhtida. Logopeed tuleb appi siis, kui miski neist komponentidest oma ülesannet ei täida ning suhtlemine saab häiritud.


description: Õiguskantsler Ülle Madise vaatas üle Tartu vallavalitsuse palgajuhendi ning leidis, et juhendi osa punkte pole põhiseadusega kooskõlas. Madise soovitas kuu aja jooksul vallavalitsusel tema leitud vead palgajuhendis parandada.

title: Vallavanemale määratud 5000-eurone preemia pole seadusega kooskõlas

maintext:
Preemiaks 5000 eurot
Tartu vallavalitsuse palgajuhendis on kirjas, et ametnikule võib maksta preemiat kauaaegse laitmatu teenistuse või teenistuskohustuste silmapaistvalt hea täitmise eest. Sama paragrahvi viimases punktis seisab jällegi klausel, et vallavanemale makstakse kaks korda aastas ühe kuupalga ehk 2500 euro suurust preemiat, kokku 5000 eurot, juhul kui volikogu ei näe teisiti ette.
Õiguskantsler märkis selgituseks, et enne preemia maksmist peab volikogu hindama, kas see on põhjendatud, ning praegune palgajuhend ei anna volikogule ka õiguslikku alust preemia maksmisest keelduda. Selle juhendi põhjal saanuks vallavanem Aivar Soop preemiat igal juhul.
«Eeltoodu näol ei ole tegemist pelgalt õigustehnilise juriidilise norimisega, vaid üldtunnustatud seisukohaga, mille kohaselt tõlgendatakse põhiõiguste kaitsel õigust alati viisil, mis tagab õiguste suurima kaitse,» märkis Madise Tartu vallavolikogu esimehele esitatud seletuskirjas.
Juhend saab korda
Tartu vallavolikogu esimehe Üllar Loksi sõnul asutakse palgajuhendit korrastama. «Meil on selleks tellitud ka juriidiline analüüs, et kõik seadusega vastavusse viidaks,» ütles ta.
Ta lisas, et järgmiseks vallavolikogu istungiks peaks palgajuhend korda saama. «Võtame õiguskantsleri selgituse sellele aluseks, kuid kõike soovituses kirja pandut kindlasti ei muudeta,» sõnas volikogu esimees.
Mis puutub vallavanemale määratud preemiate suurusesse ja nende maksmise korda, tehakse Loksi sõnul muudatusi ka ses asjas. «Ma ei oska praegu täpselt öelda, millises osas vallavanemale preemia maksmise kord muutub, sest analüüs on veel töös, aga loodan, et järgmiseks volikogu istungiks saame palgajuhendi korda,» ütles ta.


description: Tartu kirjandusmajas tuli esitlusele Viivi Luige heliplaat «Pühendus». Kirjanik luges ette oma luuletusi ja katkendi aastal 1974 ilmunud jutustusest «Salamaja piir» ning professor Arne Merilai kõneles tema loomingust.

title: Plaadiesitlusel kõnelesid kõrvuti poetess ja kirjandusprofessor

maintext:
CD «Pühendus» on sarja «Kirjanike hääled» üheksas plaat, millele on salvestatud Viivi Luike lugemas oma luuletusi. Neid on CD-l ühtekokku 49. Plaadi esitlus Tallinnas kirjanike maja musta laega saalis oli tänavu maikuus.
Möödunud nädalal rahvusraamatukogus toimunud seminaril «Kõik on noatera peal ja sellepärast nii ilus» oli üks keskseid teemasid samuti Viivi Luige looming, põhjuseks tema peatne 70. sünnipäev – ta on sündinud 6. novembril 1946 Viljandimaal Tänassilmas.
Järjekorras kümnes CD-sarja üllitis «Eesti eleegia» valmis varem, Jüri Talveti 70. sünnipäeva tähistavaks konverentsiks mullu detsembris.
«Kirjanike hääled» on Eesti kirjanduse seltsi ja Eesti kirjandusmuuseumi ühine ettevõtmine, milles salvestatakse eesti kirjanikke oma loomingut lugemas ning pakutakse kuulajaile plaatidena omalaadseid valikkogumikke eesti kirjandusest.


description: Juuli lõpus Tartu uue kaubanduskeskuse Kvartal välisseintele ja akendele lainelisi jooni, vigases eesti keeles sõnu ja oma nimemärgi Aboy jätnud grafitikirjutaja on viimasel paaril-kolmel nädalal näidanud, et ta oskab teha ka suuremat vaeva ja rohkem värve nõudvaid töid. Neid võib näha keskkatlamaja seinal, kaubanduskeskuse Zeppelin juures, linnaraamatukogu seinal ja Ujula Konsumi taga.

title: Fotod: seintele laineliste joonte tegija näitab oma uut taset

maintext:
Grafitiasjatundja ja tänavakunstifestivali Stencibility ühe korraldaja Sirla kommentaari kohaselt väljendab Aboy tegevus tüüpilist suurlinna grafitikirjutaja mõtlemist. «Ta üritab tähelepanu saada ükskõik mis viisil,» ütles Sirla. «Kui ta tegutseks mõnes suuremas linnas, ei ületaks tema tegevus uudisekünnist nagu nüüd Tartus.»
Kas Aboy senise tegevuse ning õigekirjavigade põhjal tema varasemates kirjatöödes seintel ja müüridel võiks pakkuda välja oletuse, et ta on võõramaalane ja pärit mõnest Eestile lähedal asuvast suurlinnast? «Pakuksin küll,» ütles Sirla.
Kui politsei kommenteeris augusti eelviimasel nädalavahetusel laineliste joonte ja nimemärgi Aboy tekkimist Kompanii ja Gildi tänavas ning mujalgi, tuli jutuks, et tegemist võib olla sama isikuga, kes on mitme teise varasema, ka Kvartali sodimise taga. Politsei pressiesindaja Maria Gonjaki sõnul tegeles politsei siis veel info kontrollimisega. Täna ei olnud tal võimalik juba öeldule midagi uut lisada.


description: XIX Eesti muuseumide festivalil tunnustati auhindadega Tartu ülikooli loodusmuuseumi ja Eesti teatri- ja muusikamuuseumi ühisnäitust «Hingab ja heliseb» ning Tartu ülikooli muuseumi meenet Struve puslet.

title: Konkurss kuldas Tartu ülikooli muuseume

maintext:
Ülikooli pressiesindaja teatel tunnistas Narvas korraldatud muuseumide festivali žürii konkursil esikoha vääriliseks Tartu ülikooli loodusmuuseumi ja Eesti teatri- ja muusikamuuseumi ühisnäituse. Looduse ja muusika seoseid tutvustav näitus tõusis esile uudsete lähenemistega teemale.
Žüriid köitis nii visuaalne kui ka sisuline külg, mille tegi eriliseks materjalide taaskasutus. Samuti toodi esile, et interaktiivne näitus on rändnäituste uus tase. «Hingab ja heliseb» näitus on Narva linnuses avatud 15. jaanuarini 2017.
EMMA ehk Eesti muuseumimeene auhindade jagamisel hinnati kolmanda koha vääriliseks Tartu ülikooli muuseumi esitatud Struve kaare pusle. Unesco maailmapärandi nimekirja kuuluvat Struve kaart tutvustav pusle pälvis žürii tähelepanu nii professionaalse teostuse kui ka hariva ja meelelahutusliku sisu poolest. Eestist on maailmapärandi nimekirja kantud kolm kaare punkti: Tartu tähetorn, Võivere ja Simuna.