description: Täiskasvanute kohtingusaidi AdultFriendFinder omanikuks olev ettevõte nimega Friend Finder Networks langes läbi aegade massiivseima häkkimise ohvriks  – kurjategijate küüsi langes enam kui 400 miljoni kasutajakonto andmed.

title: Maailma suurim häkk: lekkisid kohtingusaidi 400 miljoni kasutaja andmed

maintext:
Eestlaste otsingutipud Google'is on NAG, Ieva Kupce ja kleidi värv
Google avalikustas äsja iga-aastase statistikaülevaate möödunud aastal Eestis enim populaarsust kogunud otsingusõnade kohta ning selgub, et kõige rohkem otsiti märksõnu Nordic Aviation Group ja pagulased ning inimestest Ieva Kupce ja Eston Kohver.


description: Kuigi oktoobri lõpus teatas mikroblogivõrgustik Twitter, et plaanib videoteenuse Vine tegevuse lõpetada, on nüüd plaani võetud hoopis sellele uue omaniku leidmine, kirjutab Techcrunch.

title: Twitter müüb populaarse videoteenuse Vine

maintext:
Väidetavalt oli kuni kuuesekundiliste videoklippide jagamisteenusele kosilasi tekkinud juba kümmekond, kellest nüüdseks on välja sõelutud viis tõsisemat kandidaati. Techcrunchi andmetel on üheks pakkujaks Jaapani sõnumiteenus Line, teiste huviliste nimesid veel ei ole õnnestunud välja selgitada.
Suurt raha Twitter Vine´i müügist ilmselt ei teeni. Väidetavalt jäi ühe ostupakkumise suurus alla 10 miljoni euro, mis on sama suur summa, mis Twitteril Vine´i ülevalpidamiseks ühes kuus kulub.
Vine loodi 2012. aasta juunis ning Twitter ostis selle üles vaid mõned kuud hiljem, juba enne teenuse ametlikku turule toomist.
Eelmise aasta lõpus oli teenusel 200 miljonit aktiivset kasutajat, kes olid kokku üles laadinud üle 39 miljonit videoklippi. Kõiki neid lühiklippe mängiti eelmise aasta keskpaigas avalikustatud statistika järgi üle miljardi korra päevas.
Vine´i sulgemine, mis nüüdseks on muundunud müügitehinguks, on seotud Twitteri kulude kärpimise plaaniga. Firmal on kokku 3860 töötajat, umbes 350 neist peaks oktoobri lõpus avaldatud plaani järgi lähiajal töökoha kaotama.

fasttext_language: et


description: Uuringufirma Gartner andmetel vähenes Lõuna-Korea tehnoloogiafirma Samsungi nutitelefonide müük Galaxy Note 7 fiasko tõttu kolmandas kvartalis rekordilised 14 protsenti.

title: Samsungi telefonimüük kukkus rekordiliselt


description: Isegi tänapäevaste kliimapoliitika meetmete täieliku rakendamisega algavad Arktika jäävabad suved juba aastast 2020. aastast. Euroopa riikidest on Eesti suurim saastaja.

title: Uuring: meie CO2 jalajälg sulatab aastas 30 ruutmeetrit Arktika jääd

maintext:
Arktika merejää kadumine on üks kliimamuutuste kõige selgematest märkidest ja kliimamudelid näitavad, et lahtise merevee hulga suurenemine põhjapoolusel põhjustab ka Euroopas rohkem äärmuslikke ilmatingimusi nagu torme ja üleujutusi, USAs aga külmaperioode.
Värskes ajakirjas Science avaldatud uuringus toodi välja otsene seos peamise inimtekkelise kasvuhoonegaasi CO 2 ja merejää sulamise vahel. Uuringut juhtinud professor Dirk Notzi sõnul aitab selline tulemus mõista inimeste isiklikku panust kliima muutumisse, vahendab The Guardian.
«Uuring aitab meil esmakordselt intuitiivselt mõista, et kliimamuutused sõltuvad meie kõigi isiklikest panustest. Selle matemaatika on väga lihtne. Iga tonn CO 2 , mida me atmosfääri paiskame, põhjustab kolme ruutmeetri Arktika suvise merejää kadumise,» ütles Notz.
Uuringus jälgisid teadlased vahemikus 1953-2015 toimunud suvist jääkadu ja selle korrelatsiooni atmosfääril lisandunud CO 2 ’ga. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD andmetel paiskab keskmine Läänemaailma inimene oma igapäevase elutegevusega õhku 10 tonni CO 2 aastas, mis teebki aastaseks sulatatud jää pindalaks 30 ruutmeetrit. Seejuures on USA, Kanada ja Austraalia kodanikel keskmisest oluliselt kõrgem süsiniku jalajälg – ligi 16 tonni, mis võrdub 50 ruutmeetri sulava jääga. Lisaks suurtele majandusjõududele on selles nimistus ka väike Eesti kui maailma ainus põlevikivienergia-riik.
2015. aasta läks ajalukku kui kõige kõrgema mõõdetud aastakeskmise temperatuuriga aasta ja kõik olemasolevad mõõtmised näitavad, et 2016. aasta möödunule alla ei jää. Kuigi täna jõustub maailma seni kõige mastaapsem Pariisi kliimakokkulepe, on näiteks ÜRO Keskkonnaprogramm UNEP juhtinud tähelepanu, et ka selle meetmed ei ole piisavad, et hoida ära katastroofilisi tagajärgi Maa elusloodusele ja inimtegevusele.


description: Arvatakse, et tegemist on Amenrenefi-nimelise mehega, kes oli vaaraode majapidamises teenriks.

title: Egiptuses avastati 3000-aastane muumia

maintext:
Muumia avastasid hispaania arheoloogid Luxori linna lähistel toiminud väljakaevamistel, teatab seeker.com. Arvatakse, et keha kuulus kunagi Amenrenefi-nimelisele mehele, kes kandis oma elu ajal «kuningakoja teenri» ametinimetust. Ta elas tõenäoselt millalgi 21. dünastia ajal, ehk umbes aastal 1000 eKr.
Värviline ja hästi säilinud sark on kaetud värviliste ornamentide ja religioossete sümbolitega nagu päikesemärgid, jumalanna Isise kujutised ja harali tiibadega Nephthys ja jumal Horuse neli poega.
Muumia avastati Miljonite Aastate Templi seni lõunaseina tühimikust.
«Pärast templi sulgemist kasutati seda piirkonda nekropolisena ehk surnute linnana,» ütles uuringut juhtinud Myriam Seco Alvarez. «Seni teadsime, et templi asukohas oli Keskmise Kuningriigi ajal nekropol, aga me ei teadnud Hilise Ajastu haudadest ega ka Kolmanda vaheperioodi omadest. Edasine missioon on uurida avastatud hauda ja selle sisu, et saada teada rohkem tema omaniku kohta.»


description: Tegu on 5000 valgusaasta kaugusel asuva tähega, mis on kõige ümmargusem looduslik ese, mida kunagi mõõdetud.

title: Teadlased avastasid maailma kõige ümarama keha

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Science Advances avaldatud teadusartikli tulemusi.
Ehkki elame teadmises, et Maa ja Päike on ümmargused, teeb nende pöörlemisest tekkiv tsentrifugaaljõud nad natukene lapikuks. Päikese raadius on seetõttu ekvaatori suunas umbes kümme kilomeetrit pikem kui pooluste suunas.
Saksa teadlased avastasid aga uut mõõtmisvõtet kasutades tähe, mis on aga senistest taevakehadest kõige ümaram: tähe ekvatoriaal- ja polaarraadius erinevad ainult kolme kilomeetri võrra, pluss-miinus üks kilomeeter.
Loe põhjalikumalt Novaatorist.


description: Kui paneme kokku neli neutronit, siis saame kokku tetraneutroni. Seni on see vaid teooria, aga kaks Ameerikas töötavat teadlast on nüüd superarvuti peal senisest kindlamini väljaarvutanud, et selline neljast neutronist koosnev osake on tõesti võimalik.

title: Superarvuti toetab tetraneutroni olemasolu

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Iowa osariigiülikooli teadlaste James Vary ja Andrei Shirokovi, ajakirjas Physical Review Letters ilmunud uurimust.
Vary ja Shirokovi edukas arvutisimulatsioon lisab usutavust Jaapani ekperimentaatorite teadetele selle aasta alguses, et nad on oma katses tetraneutroneid saanud. Seda enam, et simulatsioonis ilmnevad tetraneutronil mõned üsna samasugused omadused, mis paistsid välja ka katsetes.
Tetraneutron pakub füüsikutele suurt huvi, sest annab võimalusi paremini mõista osakeste vahel mõjuvaid fundamentaaljõude.
Loe täpsemalt Novaatori loost SIIT.


description: Isaac Newton tegi oma suurimad avastused 22-aastasena. Einstein raputas inimkonna maailmapilti esimest korda 26 aasta vanuselt. Charles Darwini peas hakkas evolutsiooniteooria küpsema 20. eluaastate keskpaigas. Tuhandete uurimuste mõjukust uurinud analüüs viitab nüüd, et meelt ei tasu heita ka vanematel teadlastel.

title: Kas elumuutvaid avastusi teevad pigem noored või vanad inimesed?

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Science ilmunud uurimust, mis näitas, et nooruse kuldperiood taandub suuresti üldisele produktiivsusele.
«Siin tuleb mängu noorte teadlaste üldine produktiivsus. Nad määrivad rohkem käsi, teevad rohkem eksperimente ja avaldavad rohkem uurimusi. Nii kasvab ka tõenäosus, et nad komistavad millegi põneva ja huvipakkuva otsa. Mõnes mõttes on see võrreldav jackpoti võitmiseks täiendavate lotopiletite ostmisega,» selgitas uuringu juhtivautor Roberta Sinatra ERR-i Novaatorile antud intervjuus.
Loe täpsemalt Novaatori loost SIIT.


description: Tesla Motors teatas, et ostab Saksa insenerifirma Grohmann Engineering ning loob ettevõtte olemasolevale 750 töökohale kahe aastaga veel 1000 lisaks, kirjutab Techradar.

title: Tesla loob Saksamaale 1000 töökohta

maintext:
Video: Teslad suudavad lennata!
Seda, et Tesla pea igas mõttes imeauto on, teab vast igaüks. Aga et Tesla ka lennata suudab!?


description: Suure kandevõimega rakett Long March-5 on oluline samm Hiina iseseisva mehitatud kosmosejaama rajamise teel.

title: Video: Hiina lasi orbiidile oma kõigi aegade

maintext:
Hiina võimud teatasid raketi õhkutõusust Hainani provintsi kosmodroomil Eesti aja järgi neljapäeva öösel vastu reedet. Võrreldes teist maailma riikide ja kosmoseagentuuride arsenalis olevate kanderakettidega jääb Long March-1 alla vaid USA suurimale raketile Delta 4 Heavy. Seetõttu on uue raketi lennutamine ka oluline samm Hiina kosmoseprogrammi arengus.
Maa lähisorbiidile lennutatud rakett on 57 meetrit kõrge ja kasutab kütuseks vedelat hapnikku ning vedelat vesinikku. Kõigist senistest Hiina rakettidest on ta enam kui kaks korda võimsam ja suudab vedada kosmosesse enam kui 27 tonni kaaluvaid koormaid.
«Long March-5 on hiinlastele moodulitest koosneva kosmosejaama ehitamiseks hädavajalik,» ütles veebiväljaandele seeker.com hiinlaste kosmoseprogrammi jälgiv ekspert Joan Johnson-Freese.
Septembris toimunud Rahvusvahelisel Astronautika Kongressil teatas Hiina plaanist ehitada aastaks 2022 iseseisev ja autonoomne kosmosejaam, mis oleks justkui Hiina versioon Rahvusvahelisest Kosmosejaamast ISS. Miks Hiina aga lihtsalt ISSi tööst osa ei võiks võtta? Põhjus peitub USAs, kelle võimud keelasid julgeolekukaalutluste tõttu NASA’l hiinlastega koostöö. Näib, et hiinlasi see ei heiduta ja nii on nad asunud looma täiesti iseseisvat oma kosmose-infrastruktuuri.
Lisaks orbitaaljaamale plaanivad hiinlased ka uut Kuu-missiooni ja aastal 2020 loodavad nad saata Marsile maanduri.


authors:
Riin Aljas
Afp

description: Kiiver on mõeldud kasutamiseks kiirabidesse ajuvigastuste tuvastamiseks.

title: TTÜ teadlased arendavad traumavigastusi diagnoosivat kiivrit


description: Hiljuti plahvatavate akudega tipptelefoni tootmisest loobunud Samsungi tabas järjekordne probleem – USA-s kutsutakse tagasi miljonid pealtlaetavad pesumasinad, mille kaaned kipuvad kuivatamise ajalt pealt lendama ja inimesi vigastama.

title: Samsung kutsub tagasi miljonid pesumasinad

maintext:
USA tarbekaupade ohutuse amet on saanud kokku 733 teadet iselagunevate masinate kohta, mis on põhjustanud vähemalt üheksale inimesele tõsiseid vigastusi – murtud lõualuid, vigastatud õlgu ja mitmeid kukkumisega seotud väiksemaid õnnetusi.
Samsungi teatel on kutsutakse tagasi 34 mudeli 2,8 miljonit masinat. Müüdud on need ajavahemikul märts 2011 kuni november 2016 ning hinnad on jäänud vahemikku 450-1500 dollarit.
Viimase paari kuu jooksul on Samsung olnud sunnitud üle ilma tagasi kutsuma ka ligi 2,5 miljonit nutietelefoni Galaxy Note 7 mudelit, kuna nende akud kuumenesid laadimise ajal üle ja esines plahvatamise juhtumeid


description: Eesti teadlased on politsei tellimusel loomas maailmas ainulaadset abivahendit, mis võimaldab otse sündmuskohal tuvastada kõigist enimlevinud uimastite tarvitamisest tingitud narkojoobe.

title: Eesti teadlased loovad revolutsioonilist narkotestrit - millised tulemused saadi Weekendil?

maintext:
TTÜ keemiainstituudi direktor professor Mihkel Kaljurandi sõnul on teadlaste töö eesmärgiks luua testimisvahend, mis oleks oma võimekuselt, operatiivsuselt ja usaldusväärsuselt võrreldes juba politsei käsutuses oleva alkotestriga.
«Maailmas ei eksisteeri veel selliseid narkotestreid, mis töötaksid väljahingatava õhu peal. Saime siseministeeriumilt vahendeid ja politseilt innustust probleemi uurimiseks ja lõime tehnoloogia, mis kujutab endast sülje analüsaatorit,» ütles Mihkel Kaljurand Postimehele.
Probleem seisneb nimelt selles, et etanooli molekul on võrreldes narkootikumide omadega väga lihtne ja seega ka selle tuvastamine. Just sel põhjusel pole kuskil maailmas leiutatud usaldusväärset kiirtestrit narkojoobe tuvastamiseks inimese hingeõhust ja süljest. «Kui see oleks nii lihtne, siis oleks see ammu juba tehtud,» sõnas Kaljurand.
Ülikooli analüütilise keemia õppetooli aastase töö tulemusel valmis aga tänaseks portfellisuuruse seadme prototüüp, mille puhul on koostöös politseiga testitud juba kokaiini, amfetamiini, korgijoogi, kanepi ja mitmetest seentest saadud narkojoovet. Teema endaga on ülikoolis tegeletud juba kümmekond aastat.
«Oleme saanud teadusliku tõestuse, et meie meetodil on narkojoobe tuvastamine võimalik. Veelgi enam, praegu tänavatel kasutatavad kiirtestid ei ole kaugeltki nii tundlikud kui meie seade,» lisas ülikooli nooremteadur Jekaterina Mazina-Šinkar.
Eriti oluline uuendus seisneb tema sõnul selles, et seade ei ütle mitte lihtsalt seda, kas inimene on viimasel ajal uimasteid tarvitanud, vaid seda, et ta on just nüüd ja praegu narkojoobes – ta on seda tarvitanud viimaste tundide jooksul. Veelgi enam: seade näitab ära, kui palju seda uimastit tarvitatud on.
«Inimese sülg ja veri näotavad seda, kas inimene on narkojoobes. Praegu laborites kasutatav uriinipõhine analüüs näitab vaid seda, et inimene on mingi aja jooksul narkootilist ainet tarvitanud – kanepi puhul võib selline analüüs anda positiivse tulemuse ka kuu aega pärast selle suitsetamist,» selgitas Mazina-Šinkar.
Nädalate asemel viis minutit
Seadmes on narkootikumide testimiseks kohendatud maailmas juba iseenesest ammu leiutatud keerulise nimega lahendus kapillaarelektroforees – lahutusmeetod, mis on kombineeritud ainete tuvastamisel väga tundliku fluorossentsspetktroskoopia meetodiga. (Tehnoloogia leiutati inimgenoomi sekveneerimiseks C. Venteri poolt paarkümmend aastat tagasi - toim.)
«Eesti politseis praegu kasutatavad kiirtestid annavad politseile vaid aluse kellegi - näiteks roolis narkojoobes oleva juhi - laborisse täiendavale analüüsimisele saatmiseks ning sealt omakorda võib tulemuste saamine võtta päevi ja nädalaid,» ütles Politsei- ja Piirivalveameti vanemkomissar Kristi Mäe.
Kiirtestid ise annavad aga vaid 40-90 protsendilise tõenäosusega tulemuse, mis tähendab, et kuni pool kontrollitud uimastitarvitajatest ei pruugi vahele jääda.
Või siis jäävad vahele, kes on tarvitanud aineid, mis ei ole tegelikult narkootikumid – olgu või ibuprofeeni, mis osade testrite tulemusel samuti positiivse vastuse annavad. Põhjus peitud liiga vähetundlikul antikehade-põhisel metoodikal.
Kui uus lahendus saab ametlikuks mõõtevahendiks, siis saab sellega näiteks korgijoogi tarbimise tuvastada ametlikult otse sündmuskohal ja kõigest viie minutiga. Korgijoogi puhul on see eriti oluline, kuna see kaob organismist vaid tundidega ja teekond laborisse võib olla seega tõendatud narkojoobe tuvastamiseks liiga pikk aeg.
«Meie loodud lahendus on seni leiutatutest täiesti erinev,» selgitas professor Mihkel Kaljurand.
Vatitopi abil võetud süljeproovi juhitakse nimelt imepeenike – kõigest inimese juuksekarva paksune – kapillaar. Selle otsesse juhitakse kuni 25-kilovoldise kõrgepingega elektrivool, mis juhib süljes olevad ained analüüsianumast üksteise järel välja ning nende teise otsa saabumise aja järgi saab laserdetektori abil öelda, mis ainega on tegemist.
«See, et (Donald-toim.) Trump sai presidendiks ja valitsus on vahetumas, ei muuda paraku olematuks tõsiasja, et narkomaania on väga suur probleem,» sõnas professor Mihkel Kaljurand. «Testimisseade, mille abil saab kohapeal suure kindlusega kindlaks teha narkootikumide tarvitamise, annab rahalise kokkuhoiu kõrval ka psühholoogilise efekti. Teadmine, et on olemas test, millest inimene läbi ei pääse, hoiab ära ka narkootikumide tarvitamise.»
Eestis on sellel aastal üheksa kuu seisuga tabatud juba 214 narkojoobes juhti.
Esimesed testid Weekendi festivalil
Koostöös politseiga viisid teadlased esimesed seadme testid läbi augustis Pärnus toimunud Weekendi 10 000 osavõtjaga festivalil.
Politsei tuvastas pelgalt käitumise järgi seal 40 narkojoobe kahtlusega inimest ning kõik nad anti teadlaste käsutusse. Tulemustest selgus tõsiasi, et külastajate seas olid populaarseimad nelja liiki uimastid.
17 analüüsi andsid tulemuseks amfetamiini tarvitamise, 23 juhul oli tarvitatud MDMA-d ehk Extasyt, 15 juhul kokaiini ja viis külastajat jäid vahele kanepiuimaga. Oli ka neid, kes olid koos tarvitanud nii kokaiini kui Extacyt, Extasyt ja amfetamiini, aga ka kõiki kolme – uudne seade võimaldab kõiki neid üheskoos tuvastada.
Kuna tegemist oli vaid teaduslike testimistega, siis proove antud juhul konkreetse isikutega veel seostama ei asutud ning karituste määramisel need aluseks ei saanud.
Teadlased ei jää aga oma arendustööga kindlasti hetkel pidama – nende unistuseks on süljepõhiselt analüüsimiselt jõuda hingeõhul põhineva testrini. Hingeõhku on võimalik nimelt kondenseerida ja see saab olla samuti analüüsi aluseks. «Komponendid on olemas, aga tegemiseni veel ei ole jõudnud,» ütles professor Kaljurand.
Politsei on ootel
Politsei- ja piirivalveameti vanemkomissari Kristi Mäe sõnul ei ole politseil õigus kedagi karistada sündmuskohal võetud kiirtestide tulemuste põhjal. Kui isik ise sellega nõus on (välja arvatud juhul, kui oli roolis narkojoobes), siis saab talle siiski mõista karistuse ka ilma ekspertiisita.
«Loodame koostöös teadlastega töötada välja nii täpse, kompaktse ja lihtsalt käsitletava vahendi, et see annaks aluse muuta seadusi ja tester kasutusele võtta,» ütles Mäe. «See vabastaks meid tohutust aja- ja ressursikulust kahtlusaluste ekspertiisi saatmisel.»
180 000 eurot on summa, mille politsei ainuüksi sel aastal kulutanud erinevat liiki joobe ekspertiiside peale. «Alternatiiv selle summa kulutamisele oleks kindlasti oluline,» sõnas Mäe.
Euroopa Liidu sisejulgeoleku fondi toel on hetkel läbi pool arendustööst ning sellele on kulunud alla 100 000 eurot.
Politsei on juba alustanud sellise ettevõtte otsinguid, kes riigi tellimusel uuenduslikke testreid tulevikus tootma asuks. Turgu neile oleks kindlasti ka väljaspool Eestit.
Uudse narkotestri tehnilised andmed:


description: Lisaks muule on USA värske president teatanud, et astub välja heitgaaside vähendamist reguleerivast Pariisi kliimaleppest.

title: Trump võib teha USAst ainsa kliimamuutusi täielikult eitava riigi maailmas

maintext:
Nagu pea kõigil teemadel, on Trump ka teadusest rääkides jäänud pigem loosunglikuks ja ebamääraseks. Mõned väljaütlemised on aga olnud piisavalt reljeefsed ja konkreetsed, et tõsiselt muret tunda.
«Kliimamuutuse lõid hiinlased, et USA tööstuse turueelist vähendada»
Omamoodi märgilise tähendusega on, et Trump valiti presidendiks vaid viis päeva pärast Pariisi kliimaleppe jõustumist. Sel teemal on Trumpi kõige jaburam teade 2012. aasta säuts, et kliimamuutus on tegelikult hiinlaste suur USA-vastane pettus. Sellele eelnevalt on ta korduvalt avaldanud arvamust, et kliimasoojenemisel pole inimtegevusega seost ja alternatiivsetele kütustele panustamine on otseses vastuolus majanduse arenguga.
Selle aasta jaanuaris Trump küll teatas, et jutt vandenõuteooriast oli vaid nali, kuid samas on ta kritiseerinud Obamat kliimapoliitikale liigse tähelepanu pööramises, lubanud avada Pariisi kliimaleppe ja vajadusel ka sellest väljuda. Seejuures on ta ka korduvalt toonud välja hetkelisi külmi ilmu väidetava kinnitusena, et kliimasoojenemist ei eksisteeri.
Lääne-Virginia osariigi kampaaniaüritusel lubas ta töötud söekaevurid taas kaevandustesse tööle saata, seda hoolimata asjaolust, et nõudlus USA kivisöe järele on juba aastaid kahanenud. Samuti toetaks ta presidendina jõuliselt nafta puurimist ja kildagaasi ammutamist.
Tuuleenergia kohta on ta säutsunud, et tuulepargid pole mitte ainult koledad, vaid nad kahjustavad ka inimeste tervist. Samas ei suutnud Austraalia teadlaste 25 üksikuuringust koosnev metauuring leida mingit tõsiseltvõetavat seost tuuleenergia ja tervisekahjude vahel.
Kliimasoojenemist on müüdiks nimetanud ka Trumpi asepresidendikandidaat, Indiana kuberner Mike Pence, lisades veel, et viimase 50 aasta jooksul on kliima tegelikult hoopis jahenenud. Kust Pence’i andmed pärinevad, jääb selgusetuks. NASA andmetel on pärast 1880. aastat olnud üheksa kümnest kuumemast aastast viimase kümnendi sees. Üldiselt keskkonnavaenulik suhtumine ilmneb ka Pence’i hääletamisajaloos. Grist.com-i andmetel on Pence hääletanud 201 korral 219st pigem keskkonnasõbralike eelnõude vastu.
Selliste sõnumite taustal teatas The Guardian, et Trumpist saaks ainus kliimateadust täielikult eitav president, tuues välja, et isegi Bashar al-Assad, Robert Mugabe ja Kim Jong-il on ühel või teisel määral näidanud üles initsiatiivi kliimamuutustega võitlemiseks.
Sellised väited on eriti murettekitavad ajal, mil teaduslik konsensus on, et aastaks 2100 on suurem osa Lõuna-Euroopast kõrbestunud, mõõdetud kuu- ja aastakeskmised temperatuurid murravad teist aastat järjest rekordeid ja jäävabad Arktika talved on vaid mõnekümne aasta kaugusel.
Särtsakamad sõnavõtud kliimamuutuste teemal:
«Kliimasoojenemise petturid kasutavad mis tahes ilmanähtusi lihtsalt selleks, et meie planeedi päästmise tähe all makse tõsta! Nad ei usu seda! $$$$» (2014)
«Kliimasoojenemine põhineb vigu täis teadusel ning andmete võltsimisel, seda näitavad ka lekitatud e-kirjad» (2012)
«Texasest Tennesseeni möllab jäätorm – ma olen Los Angeleses ja siingi külmetab. Kliimasoojenemine on täielik aga ülikallis lollus!» (2013)
«NBC Uudised teatasid just Suurest Külmast – ehk läbi aastate kõige külmemast ilmast. Kas meie riik kulutab ikka veel kliimasoojenemise lolluse peale?» (2014)
«See ülikallis kliimamuutuste jama peab lõppema. Meie planeet on külmumas, näeme rekordiliselt madalaid õhutemperatuure ja kliimateadlased on jääs kinni» (2014)
«Tuulepargid pole mitte üksnes rõveda väljanägemisega, vaid need ohustavad ka inimeste tervist. Tuulepargid tuleks keelustada ning neid võiks lubada vaid tööstuspiirkondadesse» (2012)
«Kosmoseuuringute asemel peame oma teed ära parandama»
Nii teatas Trump ühel kampaaniaüritusel väikesele poisile, kes küsis temalt kosmoseuuringute tuleviku kohta. Trump on korduvalt öelnud, et NASA kulutab liiga palju ega ole pärast Obama võimuletulekut üldse suurt midagi teinud. Seda hoolimata Juno missiooni edust ja asjaolust, et NASA toob riigile aastas sisse mitu korda rohkem kui sinna investeeritakse.
«Terve laps läheb arsti juurde, ta pumbatakse vaktsiine täis ning lapse enesetunne muutub ja halveneb – AUTISM. Neid juhtumeid on palju!»
Kuigi nagu kõigi teistegi valdkondade puhul ei ole Trump välja käinud ühtegi tõsiseltvõetavat poliitilist plaani, on tema sõnavõtud vaktsineerimise teemal kantud tugevalt seda autismiga siduvatest vandenõuteooriatest. Näiteks on Trump avalikes sõnavõttudes kirjeldanud oma töötajate väidetavalt vaktsineerimise tagajärjel autistiks muutunud lapsi ja teatanud lühisõnaliselt, et vaktsiinid ei tööta. Samamoodi on ta väitnud, et autism on arstide poolt esilekutsutud ning küsinud, miks Obama sellega midagi ette ei võta. Samas on rahvusvaheline individuaaluuringuid kokku võttev Cochrane’i metauuring ja paljud teisedki autoriteetsed teadusasutused näidanud, et seost vaktsiinide ja autismi vahel ei ole.
Veel:
«Pidage meeles, et uued «keskkonnasõbralikud» lambipirnid võivad vähki põhjustada. Olge ettevaatlikud – lambipirnid loonud idioote see ei huvita» (2012).
«Tuulepargid pole mitte üksnes rõveda väljanägemisega, vaid need ohustavad ka inimeste tervist. Tuulepargid tuleks keelustada ning neid võiks lubada vaid tööstuspiirkondadesse» (2012)


description: Täna jagati auhindu parimatele fotodele pilvedest: piltidelt näeb harva esinevaid ilmanähtusi.

title: Galerii: vaata Eesti parimaid pilvefotosid

maintext:
Tarmo Uustalu : kas tehismõistus peaks aru andma?
Kui usaldame arvutiprogramme sedavõrd, et anname neile otsustusõiguse, tahame neilt samavõrra ka läbipaistvust. Pole ju palju küsitud. Või on?


description: Lisaks Hillary Clintonile, kes kaotas jõuliselt võidutsenud Donald Trumpile USA presidendivalimistel, oli eile teine suur kaotaja USA arvamusküsitluste tööstus, kes vandus veel päev enne valimisi selgesõnaliselt, et vabariiklased seekord Valgesse Majja ei pääse.

title: Clintoni kõrval oli kaotaja arvamusküsitluste tööstus

maintext:
Eesti metsade raiumine ohustab haruldasi seeni
Mida rohkem metsi majandades Põhjamaade eeskuju järgida, seda rohkem hakkab elustiku seisund olenema kaitstavate põlismetsade pindalast ja kvaliteedist. Kõige ohustatumad on vanades kuusikutes elavad liigid.


description: Telia Eesti ärikliendi IT-teenuste juht Taavi Talve räägib Digitarga külalissaatejuhile Piia Otsale teekonnast tõeliselt nutika koolini ja nutitundideni. "Me ei saa selle juures arvestada mitte ainult sellega, milline on tehnoloogia koolis täna," selgitab Talve Digitargas. "Me peame ka mõtlema selle peale, mismoodi selles nutitunnis käivad poisid ja tüdrukud hakkavad oma elu elama iseseisvalt tehnoloogias kümne-viieteistkümne aasta pärast."

title: Koolide nutiväljakutse: kuidas kasvatada uue generatsiooni visionääre ja innovaatoreid?

maintext:
Taavi Talve sõnul on üheks põhiliseks trendiks hetkel 3D-printimine, kirjutab Digitark. "Kui täna on vaja disainerit Ameerikas, tootmist Hiinas ja transporti üle poole maailma meie lähedal olevasse kauplusse, et me saaksime näiteks pliiatsitopsi osta, siis ei ole kaugel üldse tulevik, kus sa saad minna poodi, valida veebikataloogist sobiva toote ja see valmistatakse seal samaks koha peal," kirjeldab Talve lähitulevikku.
Kuna ka koolide IT-tehnoloogiate lahendused muutuvad seetõttu keerulisemaks ja kallimaks, tasub kaaluda ka haridusasutustel rentida IT-teenused sisse.
Selle suureks plussiks on kulude kokkuhoiu kõrval teadmine, et alati on koolis õpilaste käsutada uusim ja töökorras tehnoloogia. Nii saab Talve sõnul keskenduda koolis just sellele, mille jaoks koolid Eestimaal olemas on.
Nii jääb Talve sõnul koolis töötavatel haridustehnoloogidel, IT-spetsialistidel ja õpetajatel piisvalt aega mõelda ka sellele, milline peaks olema üks õige nutitund ja nutikool, läbi mille meie uue generatsiooni visionääre ja innovaatoreid välja koolitada ja õpetada.
IT teenusena ka haridusasutustele!
Vaatame olemasoleva IT-taristu üle, võtame selle enda kohustuseks ja pakume tagasi teenusena.
Anna vastutus meile ja saad paindlikkuse teha muudatusi vastavalt vajadustele.
Sul on tugi oluliste IT otsuste tegemiseks
Saad IT-taristu kulud madalamaks
Taristu eest kannab hoolt 100+ liikmest koosnev meeskond
Tutvu lähemalt: andmeside lahendused, töökoha vahendid, serveri taristu teenused, pilveteenused
Digitark.ee/SAADE räägib tehnoloogiast ja inimestest selle taga – vaata ja mõtle kaasa!


description: Eutanaasia on legaliseeritud neljas riigis ja abistatud enesetapp paljudes teisteski. Mõneski neist on lõplikule seadustamisele eelnenud nii poliitilised kriisid ja järgnenud enesetaputurismi laine.

title: Põhjalik ülevaade: kus on surmaabi lubatud ja kuidas seda tehakse?

maintext:
Kas eutanaasia peaks olema lubatud või mitte? Millisel juhul peaks see lubatud olema? Kuidas peaks seda läbi viidama? Need küsimused tekkisid tänases Postimehe artiklis, mis rääkis Eesti mehest, kes teab, et ta peab peagi minema, kuid eelistaks juba praegu oma viimastest piinadest pääsu. Juriidiliste ja eetiliste küsimustega maadlemine jäägu ekspertide pärusmaaks, aga siin on väike kokkuvõte teiste riikide kogemusest.
Kus on surmaabi lubatud?
Hetkel on maailmas viis, teatud mööndustega kuus, riiki, kus aktiivne eutanaasia (vaata mõistete selgitust allpool) on otseselt lubatud. Need on Uruguai, kõik kolm Beneluxi riiki Belgia, Holland ja Luksemburg ning üllataval kombel ka Kolumbia. Teatud spetsiifilistel tingimustel on see lubatud ka Jaapanis. Lisaks lubatakse abistatud enesetappu Šveitsis, mitmes USA osariigis ja Kanadas. Mitmetes riikides, nagu näiteks Soomes ja Saksamaal, ei ole abistatud enesetapp otseselt keelatud ja abistajate tegudele vaadatakse läbi sõrmede.
Maailmas ei ole aktiivset eutanaasiat otseselt lubavaid riike kuigi palju, kuid nende vähestegi seas paistab Belgia silma selgelt kõige liberaalsemate seadustega – seal laieneb surmaabi õigus nii lastele kui ka vaimse tervise probleemide käes kannatavatele inimestele. Eutanaasiat valib Belgias iga aastaga aina enam inimesi. Möödunud aastal sai surmaabi 2023 inimest ehk üle viie protsendi kõigist surmadest. Võrreldes aastaga 2010 on see kaks korda rohkem. Üks põhjustest on, et Euroopa tervisekindlustusega inimestele on see tasuta, mistõttu tuleb Belgiasse igal aastal aina enam inimesi kõikjalt üle Euroopa oma elu lõpetama.
Naaberriigist ei jää lubatud surmaabi poolest kuigi palju alla ka Holland, kus aktiivne eutanaasia on lubatud juba 12. eluaastast. Seejuures on 2,8 protsenti kõigist surmadest ja 0,1 protsenti abistatud enesetapu tagajärjed. Juba enne selle legaliseerimist oli eutanaasia Hollandis tegelikult laialt levinud. Seadustamiseni jõutigi läbi seda praktiseerinud arstide kaitse ja kohtute.
Huvitaval kombel ei ole Jaapanis eutanaasia kohta ühtegi seadust ega ka ülemkohtu otsust, mistõttu ei saa väita, nagu see oleks seal päris seaduslik. Küll aga on see valdkond reguleeritud kahe kohaliku taseme kohtuasjaga, millest tulenevalt on seatud tingimused nii aktiivse kui passiivse eutanaasia läbi viimiseks. Samal ajal on abistatud enesetapud keelatud.
Kuidas surmaabi läbi viiakse?
Peamiselt kasutatakse eutanaasias barbituraatide gruppi kuuluvaid uinuteid, mida manustatakse sõltuvalt seadusandlusest erinevatel viisidel. Belgia eutanaasiaarstid on valinud surmasüsti tee, kus kõigepealt viiakse patsiendid uinutitega sügavasse unne, pärast mida süstitakse neile barbituraati veeni. See lõõgastab nende lihased nii, et hingamine lakkab ja mõne minuti pärast peatub hapnikupuuduses ka süda. Eduka operatsiooni korral sureb patsient vaid mõne minutiga. Sarnaseid meetodeid kasutab enamus eutanaasia osutajaid.
Abistatud enesetapu puhul on oluline, et patsient peab ise vastavad ravimid manustama ning arst ei tohi seda mingil juhul teha. Enamasti koosneb selline protseduur mitmest järjestikku võetavast ravimist. Näiteks USAs Oregoni osariigis antakse surijale kõigepealt ravim, mis takistab tapvate preparaatide väljaoksendamist. Kui see on mõjuma hakanud, antakse neile sekobarbitaali, ja unerohu peeneks jahvatatud segu koos apelsinimahlaga, mille eesmärk on ravimite kibedat maiku peita. Segu tuleb sisse juua kiiresti, kõige kauem kahe minutiga. Vastasel juhul jäävad patsiendid magama ega jõua piisavat kogust tarbida. Sellist segu manustanud patsiendid uinuvad kolme kuni viie minuti jooksul sügavasse unne. Umbes tunni aja möödudes lakkab hingamine ja veel mõne minuti pärast ka südamelöögid.
Oregoni seaduse järgi võib segu manustada vaid suu kaudu, süstid on keelatud. Põhimõtteliselt on lubatud ka segu viimine makku sondi abil, kuid sellisel juhul ei tohi arst sondi paigaldada, vaid patsient ise peab toiduvooliku endale söögitoru kaudu makku lükkama.
Uudse lähenemisena katsetati Šveitsis 2008. aastal haigete lämmatamist heeliumiga. Selle eesmärk pidi olema kaotada abistatud enesetappude sõltuvus meditsiinisüsteemist (loe riigi seadusandlusest allpool). Kokku sai sellise protseduuri osaks vaid kümmekond inimest, eksperimendi täpsed tulemused ei ole teada.
Mis tingimustel on surmaabi lubatud?
Taas paistab silma Belgia kui liberaalseim haigete surmasaatja. Riigis legaliseeriti eutanaasia 2002. aastal ja 2014. aastal laienes elu lõpetamise õigus ka alaealistele. Samuti ei pea eutanaasiasüsti saamiseks olema surmavalt haige – teatud juhtudel võivad selle saada ka kroonilises depressioonis patsiendid. 2016. aastal teatasid riigi võimud esimesest lapsele osutatud eutanaasiast, kuigi tema nime ei täpsustatud. Teada on vaid niipalju, et ta oli lähenemas 18. eluaastale.
Juhul, kui patsient on ei ole teadvusel, ei ole otsuse langetamiseks vaja ka tema enda nõusolekut. Otsuse peavad langetama arst ja lähedased. Alla 12 aastaste laste puhul on otsuse õigus vanematel.
Kolumbia möödunud aastal jõudnud uute seaduste järgi on ka eutanaasia õigus vaid vähi, AIDSi ja maksa- ning neerupuudulikkuse käes kannatajatel. Ministeeriumi otsuses on selge sõnaga öeldud, et degeneratiivsete haiguste nagu Alzheimeri, Parkinsoni ja Lou Gehrigi tõbede puhul see ei kehti. Viimase otsuse saab langetada vaid inimene ise. Juhul, kui ta on aga meelemärkuseta, peavad tema lähedased esitama konsiiliumile tõendi sellest, et patsient ise seda soovis.
Abistatud enesetappude poolest kuulus Šveits on oma seadustes ehk kõige meditsiinikaugem. Riigi seadustes on kirjas, et selline protseduur on lubatud vaid juhul, kui abistaja teeb seda «mitte-isekatel põhjustel». Et tegemist on siiski enesetapuga, peab aga surmatav ise protseduuri läbi viima. Seejuures pole aga märgidu sõnagi sellest, et see peaks toimuma või isegi arsti juuresolekul.
Uruguai praegune kriminaalkoodeks kehtib juba 1934. aastast ja selles seisab, et kohtunikud võivad jätta arutlusele võtmata «auväärse inimese sooritatud ja kaastundest motiveeritud mõrva juhul, kui see pandi toime ohvri korduval palvel».
Millised debatid on seadustamiseni viinud?
Kõige kauem on praegused surmaabi-seadused kehtinud ülalpool mainitud Uruguais ja Šveitsis (aastast 1942). Kõige rohkem vastuolu tekitas surmaabi seadustamine Luksemburgis, kus suurvürst Henri keeldus seadusmuudatusele alla kirjutamast. Praeguse Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri juhitud valitsus oli otsuses aga niivõrd kindel, et viis läbi põhiseadusemuudatuse, mille tagajärjel jäi suurvürst vetoõigusest lihtsalt ilma. Aastatel 2013-2014 lõpetas oma elu abistatud enesetapuga 15 luksemburglast.
Palju paksu verd tekitas eutanaasia ka Kolumbias, kus põhiseaduskohus selle juba 1997. aastal heaks kiitis. Samal ajal oli riigitüüri juures aga partei, kes järgis aga varasemat seadust, mille kohaselt võisid eutanaasiat praktiseerinud arstid kuni kolmeks aastaks vabaduse kaotada. Seetõttu ei jõudnud eutanaasia reaalsesse praktikasse eelmise aastani, mil riigi terviseministeerium seadused lõplikult siduvaks tegi.
Üle poole sajandi natsikuvandit heita üritanud Saksamaal eelnes abistatud enesetapu seadusele pikk debatt, kus peamiseks hirmuks oligi natsismikuritegude suunale tagasipööramine. Lõpuks võeti seadus möödunud aastal vastu tingimustel, et vabasurma minejat tohib abistada vaid altruistlikel ja mitte-ärilistel kaalutlustel. Ärilise motiivi ilmnemisel ootab abistajat kuni kolmeaastane vanglakaristus.
Mis järgnes surmaabi seadustamisele?
Paljud riigid, ennekõike Belgia ja Šveits, on eutanaasia ja abistatud enesetappude lubamise tõttu saavutanud teatud kurikuulsuse kui surmaturismi sihtmärgid. Šveitsis tegutseva «teenust» pakkuva MTÜ Dignitas andmetel on üle poole nende käe all oma elutee lõpetanutest mitte kohalikud, vaid hoopiski sakslased, kelle jaoks kodumaal sellist võimalust ei ole. Belgias on üksinda prantslaste osakaalu hukatute seas hinnatud 15 protsendile.
Siseriiklikult kõige suuremad vastuolud tekkisid aga tugevate katoliiklike traditsioonidega Kolumbias. Lisaks üldisele poliitilisele mõjuvõimule kuulub katoliku kirikule seal ka suur hulk haiglaid. Seepeale, kui valitsus teatas, et edaspidi peab eutanaasia kõigis riigi haiglates kättesaadav teenus olema, teatas kirik, et juhul, kui keegi peaks nende haiglatele eutanaasiat peale suruma, sulgevad vastavad haiglad lihtsalt uksed.
Mis on tagasilöögid?
Rotterdami Ülikoolis 2000. aastal läbi viidud uuringust ilmnes, et mitte kõik patsientide surmamise protseduurid ei ole edukad ja ebaedu korral võisid patsiendid ka pärast väga kangeid ravimidoose koomast ärgata. Enamasti kaasnes selliste juhtumitega oksendamist ja hingeldamist. Abistatud enesetappude puhul juhtus nii 16 protsendil juhtudest ja 7 protsendil esines tehnilisi probleeme. 18 protsendil juhtudest pidid arstid protseduuri poole pealt katkestama. Eutanaasia puhul esines komplikatsioone vaid 3 protsendil juhtudest. Samas viidi kirjeldatud uuring läbi kaks aastat enne eutanaasia legaliseerimist, mistõttu võivad andmed olla aegunud.
Samas näitavad ametlikud andmed, et ligi kolmandik Ameerika patsientidest, kellele vastavad preparaadid välja kirjutatakse, ei jõua kunagi nende tarbimiseni. Ekspertide sõnul ei olegi see kõige olulisem, kuna juba valutu väljapääsu variandi olemasolu teeb haigete viimased päevad vähem stressirikkaks ja võib enne lõppu isegi elukvaliteeti parandada.


description: Maailma populaarseima sotsiaalmeediakeskkonna kasutajate hulk ületas juba rekordilise 1,8 miljardi kasutaja piiri.

title: Facebooki kasutajate hulk ületas 1,8 miljardi piiri

maintext:
«Avaldasime just oma kvartalitulemused ja andsime värskenduse meie kogukonna arengutele muutmaks maailma avatumaks ja ühendatumaks. Meie kogukonda kuulub nüüd 1,8 miljardit inimest. Ületasime ka 1,2 miljardi igapäevaselt meie rakendusi kasutatava inimese verstaposti,» kirjutas Facebooki juht Marc Zuckerberg.
Tema sõnul on Facebooki suurim tähelepanu olnud suunatud videoteenuste esiletoomisele oma rakendustes. «Inimesed loovad ja jagavad rohkem videoid kui iial varem, seega loome uusi vahendeid muutmaks enda väljendamist sel teel lihtsamaks ja loomingulisemaks,» kirjutas Zuckerberg.
Facebooki otseülekannete funktsionaalsust kasutavate inimeste arv on alates maist, mil teenus käivitati, kasvanud neli korda. Kolm kuud tagasi käivitatud Instagrami «Stories» lahendust kasutab igapäevaselt nüüdseks 100 miljonit inimest.


description: Värske uuring lükkab troonilt senised kiiruserekordi omanikud piiritajad. Esikoha pjedestaalil võtab nüüd hoopiski nahhiir, Brasiilias elav brasiilia kurdmokk.

title: Maailma kiireima lennuga loom lükati troonilt. Kellele kuulub uus kiirusrekord?

maintext:
Kuna mitmete lennutehniliste lahenduste poolest on linnud jätkuvalt maailma kõige paremad lendajad, on väikese kurdmoka heidetud kinnas võrdlemisi ootamatu. Oma lendamisele spetsialiseerunud keha- ja tiivakujudega suudavad linnud seisust lendu tõusta ja saavutada lennus kuni 110 kilomeetriseid tunnikiirusi. See kõik teeb nad loomariigis unikaalseks. Seevastu nahkhiiri peetakse üldiselt vähem aerodünaamilisteks ja aeglasteks lendajateks.
Aerodünaamika seaduste tõttu suudavad pikkade ja kitsaste tiibadega loomad lühikeste ja laiade tiibadega kaaslastest oluliselt kiiremini lennata. Reeglipära katsetamiseks valisidki Berliinis asuva Max Plancki Instituudi teadlased uurimisloomaks brasiilia kurdmoka (Tadarida brasiliensis). Lennukatsetel saavutatav kiirus üllatas ka teadlasi ennast.
«Me ei suutnud alguses oma tulemusi uskuda, aga need olid õiged. Teatud aegadel suutsid emased nahkhiired, kes kaaluvad ise vaid 11 või 12 grammi, lennata kiiremini kui 160 kilomeetrit tunnis. See on horisontaalse lennu uus kiiruserekord,» ütles uuringus osalenud Kamran Safi Max Plancki Instituudi ornitoloogia osakonnast.
Kiiruse mõõtmiseks liimiti nahkhiirte selgadele pisikesed, vaid pool grammi kaaluvad raadiosaatjad, mis saatsid pidevalt lühikesi signaale, mille püüdis kinni väikelennuki pardal asuv vastuvõtja. Seejuures pidi lennuki piloot tegema tõelist vigurlendu, et kiiresti liikuvate loomadega kiirust hoida. Et välistada kõrvalised faktorid nagu näiteks tuule tõuke mõju lennukiirusele, arvestati lennukiiruse arvutamisel ka lähedal asuva ilmajaama andmetega. Iga isendit sai uurida vaid lühiajaliselt, kuna raadiosaatjad püsisid nende selgadel vaid kaks kuni viis päeva, pärast mida koorus liim lahti ja loomad said ilma lisaraskuseta edasi lennata.
Uuring ilmus Londoni Kuningliku Seltsi toimetistes.


description: Teadlased tuvastasid näriliste ajust kõdikartusega seotud piirkonna.

title: Vaata, kuidas teadlased rotte kõditades aju uurivad

maintext:
«See on üks kõige kehvemini mõistetavaid puuduste vorme. Me ei tea, mis rolli see täidab, miks on selle suhtes tundlikud vaid kindlad kehaosad või sellele üldse eriliselt reageerime,» nentis Berliinis asuva Bernsteini arvutusliku neuroteaduse keskuses töötav uurimuse juhtivautor Michael Brecht ERR Novaatorile antud intervjuus.
Viie roti väljakoolitamise järel siirdasid teadlased nende somatosensoorsesse ajukoorde kaheksa elektroodi, mis võimaldasid jälgida üksikute neuronirühmade elektrilist aktiivust.
Brecht leidis, et selle alaosas paiknevad ajurakud reageerivad tugevalt loomade kõhu alt kõdistamisele ja vähem selja puudutamisele. Saba kõditamine ei kutsunud esile mingit reaktsiooni.
Loe pikemalt Novaatorist.


authors:
Hardi Keerutaja
Digitark.Ee Kaasautor

description: Kõlakad Allost käisid juba mõnda aega, nüüd on see kõigile kättesaadav, kirjutab rakenduste testija Hardi Keerutaja tehnoloogiaportaalis Digitark. Allo sisenes turule, kus konkurentsi väga vähe pole - ees on Facebook Messenger, Whatsapp ja teised suured tegijad. Kui Duo tõi meieni videokõned võimalikult lihtsalt ja ilma lisadeta, siis Allo on midagi palju rohkemat, kui vaid suhtlusäpp, nagu me neid seni oleme tundnud.

title: Allo-allo! Just nii kõlab Google’i uue suhtlusäpi nimi

maintext:
Kõige rohkem kõneainet pakub rakenduses elutsev "assistent", mis kasutab ära Google’i nutika otsingumootori võimekust, kirjutab Hardi Keerutaja Digitargas. See tähendab, et suhtlusaknas on igal ajal võimalik küsida assistendilt küsimusi ja paluda näiteks kinopileteid broneerida, ilmaennustust vaadata või kalendrisse märkmeid teha.
See on justkui "Ok Google" häälotsing tooduna suhtlemisaknasse.
Allo on mõeldud konkureerima ka näiteks Apple’i Siriga. Idee on selles, et enam ei pea ise mõtlema, kuidas leida lähim mereande pakkuv restoran, selle kodulehekülg või kontakttelefon, et lauda broneerida. Esitades neid küsimusi tsätiaknas assistendile, toob Allo ingo kätte sinu eest.
Allo aitab nagu iga teinegi personaalne assistent otsida vajalikku infot ja seda arusaadavalt sulle esitades. / Allo
See on suhtlemine robotiga, seejuures päris targa robotiga, kellega koos asju ajades võib juba meelest minna, et tegu pole päris inimesega.
Kasutajakogemus on üles ehitatud küsimus-vastus-vormile. Sina küsid, Google püüab vastata. Eriti loomulikult tuleb välja navigeerimine. Tuleb vaid öelda võlusõna "Ok google" ja seejärel soovitud sihtkoht, misjärel Google Maps juhatab juba tuntud headuses edasi. Lihtne on ka teha teepeal peatusi, küsides näiteks tankla või kohvi ostmise võimaluste kohta.
Mõte on hea, kas see ka päriselt käima läheb, sõltub sellest, kas Google saab kokku kriitilise massi kasutajaid. Kui praegu saab assistendi teenuseid nautida Allo äpis, siis pole raske kujutleda, kuidas mitte kauges tulevikus see ongi telefoniga suhtlemise peamine vorm.
Lae Allo äpp alla ja proovi ise!
Osta uus ja kiirem telefon: proovi uusi kasulikke rakendusi näiteks nende Telia jõulukampaania parimate ja hea hinnaga telefonidega! Mõnele telefonimudelile kaasa kingitus (nt iPhone SE) ja jõulutoodetega saad lisaks ka võimaluse tuua RMK riigimetsast endale tasuta kuni 2 meetri kõrguse jõulukuuse!
Kasulikke äppe on hea oma ellu rakendada soodsa ja moodsa nutitelefoniga! / Telia
Digitark.ee/SAADE räägib tehnoloogiast ja inimestest selle taga – vaata ja mõtle kaasa!


description: Eesti ja Soome asutavad esimese ühise instituudi, mille eesmärgiks saab olema üle riigipiiride toimivate IT-lahenduste arendamine.

title: Eesti ja Soome loovad esimese ühisinstituudi

maintext:
MTÜ vormis tegutseva asutuse nimeks saab Nordic Institute for Interoperability Solutions, ehk Põhjamaade Koosvõimelahenduste Instituut. Instituudi tegevust rahastavad Eesti ja Soome riik võrdselt liikmemaksu kaudu. Eesti 2017. aasta riigieelarves on MTÜ jaoks kavandatud vahendeid 1 157 625 eurot.
Instituudi peamiseks tegevusvaldkonnaks on e-teenuste ühisplatvormi x-tee arendamine. See Eestis loodud platvorm on 2015. aastast osaliselt kasutusel ka Soomes.
Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) projektijuhtimise osakonna juhataja Tuuli Pärenson märkis, et X-tee tuumtarkvara arendus läheb nüüd RIAlt instituudi kätte.
«RIA jääb endiselt tegelema X-tee Eesti keskkonna haldamisega ning pakkuma X-teed kui teenust Eesti riigiasutustele – haldama X-tee keskust, reguleerima X-tee kasutust Eestis ja toetama Eesti X-tee kasutajaid,» märkis Pärenson.
RIA teeb instituudiga koostööd, et Eesti keskkonna kasutajate huvid oleksid tuumatarkvara arendustes arvesse võetud.
Viimaseid päevi majandusministri ametit pidav Kristen Michal märkis, et uuel tasemel koostöö Soomega aitab hoida kokku arenduskulusid ja võimaluse testida, kuidas kahe riigi infosüsteemid omavahelise infovahetusega hakkama saavad.
Peaminister Taavi Rõivas märkis valitsuse tänasel pressikonverentsil, et instituudiga on oodatud ühinema ka teised riigid.
X-tee on infosüsteemide andmevahetuskiht, mis võimaldab andmekogudel ja registritel omavahel turvaliselt ning teatud volituste piires suhelda. X-tee abil vahetab andmeid ligikaudu tuhat Eesti asutust ning selle nähtavaks osaks on näiteks eesti.ee portaali kaudu kättesaadavad teenused.


description: Liikide väljasuremisriski hindamiseks satelliitseirel kogutud andmeid kasutanud teadlased nendivad, et ohustatud linnuliikide arv ületab ülemaailmse looduskaitse liidu punasesse nimistusse kantud liikide arvu kahekordselt. IUCN-i esindajad peavad järeldusi ennatlikuks.

title: Uuring: väljasuremisohus võib olla kaks korda rohkem linnuliike kui seni arvatud

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator uuringut, kus võeti luubi alla maailma kuus bioloogilise mitmekesisuse tulipunkti ja uuriti kokku 586 sealse linnuliigi seisukorda. Piirkonna kõrguse, metsasuse ja lindude leviala kohta käivate andmete kombineerimisel leidis töörühm, et neis 210 peaks paigutama praegusest kõrgemasse ohukategooriasse.
Loe pikemalt Novaatorist.


description: Peaaegu kogu aasta kestnud kasv Eesti uute sõiduautode turul oktoobris veidi pidurdus ning vahetus ka turuliider, sisuliselt üldse ei lähe Eestis kaubaks aga uued elektriautod.

title: Toyota tõugati uute sõiduautode müügi troonilt

maintext:
Oktoobris müüdi Eestis 1874 uut sõiduautot, mis on 0,4 protsenti enam kui aasta tagasi. Kümne kuuga on tänavu müüdud kokku 19288 uut sõiduautot, ehk 10 protsendi võrra rohkem kui möödunud aastal samal perioodil, teatas Autode müügi ja teenindusettevõtete liit AMTEL.
Automarkide edetabelis toimus oktoobris võimuvahetus ja edukaimaks osutus Škoda, milliseid müüdi 251. Järgnesid Toyota 244 ja Renault 178 müüdud sõiduautoga. Septembris juhtis edetabelit Toyota 339 müüdud sõiduautoga. Kümne kuu kokkuvõttes juhib aga automarkide edetabelit Toyota, millele järgnevad Škoda ja Volkswagen.
Mudelitest oli oktoobris menukaim Škoda Octavia 115 müüdud autoga ning järgnesid Toyota Avensis ja Renault Megane, vastavalt 60 ja 59 autoga. Elektriautosid osteti oktoobris kaks. Eksporti läks 88 sõiduautot.
Segmentidest on jätkuvalt populaarseimad väiksema keskklassi autod, milliste osakaal kümne kuu kokkuvõttes on 28,1 protsenti. Teiseks enim on tänavu müüdud keskautosid. Oktoobris aga kasvas kõige rohkem keskmiste maasturite müük. Kogu sõiduautode impordist moodustasid uued autod 48 protsenti.
Tarbesõidukite turul pöördus müük septembrikuise languse järel oktoobris taas plusspoolele ja möödunud aasta oktoobriga võrreldes kasvas müük 6,4 protsenti. Kümne kuu kokkuvõttes on tarbesõidukeid müüdud 10,1 protsenti rohkem kui mullu samal perioodil.
Oktoobris osutus populaarseimaks margiks Citroen, milliseid müüdi 62. Järgnesid Peugeot ja Volskwagen vastavalt 53 ja 43 tarbesõidukiga. Veokite segmendis olid oktoobris edukaimad Volvo ja Scania, milliseid müüdi vastavalt 30 ja 23.


description: Riskikapitaliinvestorid muutusid pärast 2015. aastal startupi-maailmas valitsenud investeerimistuhinat tänavu ettevaatlikuks - nõustamisettevõtte KPMG andmeil langes kolmandas kvartalis uute riskiinvesteeringute maht maailmas kahe aasta madalaimale tasemele.

title: KPMG: riskiinvesteeringud idufirmadesse kukkusid kahe aasta madalaimale tasemel


description: Mida rohkem metsi majandades Põhjamaade eeskuju järgida, seda rohkem hakkab elustiku seisund olenema kaitstavate põlismetsade pindalast ja kvaliteedist. Kõige ohustatumad on vanades kuusikutes elavad liigid.

title: Eesti metsade raiumine ohustab haruldasi seeni

maintext:
Nii näitas Tartu Ülikooli teadlaste värske uuring.
Puitu lagundavad seened täidavad metsaökosüsteemis olulist rolli, sest tänu neile jõuab puit taas mulla aineringesse. Ajakirjas Fungal Ecology ilmuvas uurimuses võrdlesid Tartu Ülikooli looduskaitsebioloogid puiduseente levikumustreid 112 Eesti metsaosas (põlismetsades, küpsetes majandusmetsades ja raiesmikel).
Uuringust selgus, et erinevalt Põhjamaadest, kus majandusmetsad on juba ulatuslikult vaesunud, leiab Eestis enamik liike elupaiku ka väljaspool põlismetsa. Põhjus peitub siinsetes,eelnenud aastakümnete metsamajandustavades. Esiteks on pärast raiumist toimunud looduslik uuenemine, tänu millele elab kujunevates segametsades ka neid lehtpuuseeni, mida on muidu seostatud põlismetsadega.
Ka on Eesti harvendusraie olnud pigem väikse intensiivsusega, tänu millele leidub metsades ka palju lamapuitu.
Töö näitas, et kõige ohustatumaks elupaigaks on jämedad kuuse lamatüved, millega seotud liigid kalduvad juba Eestiski olema haruldased ja elama vaid põlismetsades.
«Kuusikute majandamist on vaja juba praegu loodussäästlikumaks planeerida. Säilikpuuna tormihella kuuske ju ei jäeta, kaitsealadel kaitstakse viljakaid kuusikuid ebapiisaval pindalal ning majandusmetsas soovitakse kuusikud raiuda üha nooremas eas,» selgitas uuringu üks koostaja, juhtivteadur Asko Lõhmus.


description: Pakk päevas on piisav, et tekitada aastaga ühes kopsurakus 150 mutatsiooni.

title: DNA uuring paljastas suitsetamise põhjustatavad mutatsioonid

maintext:
Ajakirjas Science avaldatud uuringus selgub, et iga 50 suitsetatud sigareti kohta tekib ühes kopsurakus üks mutatsioon. Tubakasuitsuga seostatavate DNA markerite abil suudeti sellest tulenevaid mutatsioone kaardistada aga teisteski kudedes. Näiteks põhjustab iga päev paki suitsu tõmbamine meestele aastas 150 mutatsiooni raku kohta kopsus, 97 kõris, 39 neelus, 18 kusepõies ja kuus maksas.
Selliste tulemusteni jõudsid Ludmil Aleksandrov ja tema kolleegid Wellcome Trust Sanger Institute'ist uuringus, kus jälgisid mutatsioonide arenemist 2500 suitsetaja ja 1000 mittesuitsetaja seas.
Avastatud seosed on olulised, kuna varem oli küll teada suitsetamise ja 17 vähitüübi vahelistest seostest, kuid keegi ei olnud suutnud näidata neid seoseid põhjustavaid mehhanisme.
Nende kindlaks tegemiseks kaardistasid teadlased kõigepealt 5000 erineva vähi DNAd, võrreldes suitsetajate ja mittesuitsetajate kudedest võetud proove. Nii tehti kindlaks teatud kogus suitsetamisest põhjustatud geenmuutuste tunnuseid ehk markereid, mille esinemise sagedust sai eri kudede seas hinnata.
Teoreetiliselt võib iga mutatsioon algatada vähini viiva ahelreaktsioonini. Mis ei ole aga teada on see, mis tingimused selle reaktsiooni algatavad, mis tõenäosusega see juhtub ega ka seda, mis määrab, kas kasvaja tuleb hea- või halvaloomuline. Nendele küsimustele vastuste leidmine ongi järgmine samm teadlaste uurimistöös.
«Suitsetamine on nagu vene rulett – mida enam mängida, seda kõrgem on ka tõenäosus, et mutatsioonid toimuvad just õigetes geenilõikudes ja põhjustavad kasvaja tekke,» ütles Aleksandrov New Scientistile. Ta väljendas lootust, et uuringu tulemusel hoiduvad inimesed suitsetama hakkamisest ega usu müüti, nagu oleks sotsiaalne suitsetamine kahjutu.
Lisaks selgus uuringust, et suitsetamise mahajätmine mutatsioone olematuks ei tee – need jäävad DNAsse pikemakski – kuid oluline mõju on ka juba uute mutatsioonide ärahoidmisel.


description: Kolme koetüübi kombineerimisel tehtud edusammud võivad tulevikus viia paljude soolehaiguste ravini.

title: Edusamm: teadlased kasvatasid laboris esimest korda siirdamisvalmis kõhukoe

maintext:
«Ma tunnen, et see on üks kõige keerukamatest kudedest, mis kunagi biotehnoloogia vahenditega taasloodud,» ütles uuringut juhtinud Jim Wells Cincinatti Lastehaiglast New Scientistile.
Sooltega seotud lümfikude, mille teadlased laboris kokku panid, on paljude selgroogsete soole limaskestas paiknev rakkude kiht, mis koosneb toitaineid omastavast ja seedemahlu eristavast sisekihist, toitu sooles edasi lükkavatest lihasrakkudest ja lihasrakke kontrollivatest närvirakkudest. Sellest ka saavutatu keerukus – kokku tuli panna rohkelt erineva ehituse ja tööpõhimõttega rakke.
Oma tööd alustasid Wells ja kolleegid sellest, et muundasid naharakud või valged verelibled spetsiifilisteks tüvirakkudeks, nii nimetatud pluripotentseteks tüvirakkudeks. Saadud rakkudele anti nende arengu suunamiseks erinevaid toitaineid ja kasvufaktoreid, suudetigi neist juba 2010. aastal kasvatada vajalikud seedekoed. Seekord suudeti rakkudele lisada aga ka närvi- ja lihasrakud, mistõttu on sisuliselt tegemist juba täiesti toimiva soolte lümfikoega.
Loodud koed toimisid nii laboritingimustes kui ka katsetes kasutatud hiirte sisikonda siirdamisel. Praegu ei ole veel olemas meetodit uue vereringesse liitmiseks ega immuunrakke selle kaitsmiseks, kuid hiirtega tehtud katsed näitasid, et organism, millesse uus kude siirdati, suutis ise vajalikud süsteemid üles ehitada.
Edasise arendamise korral saab sellist tehnoloogiat kasutada nii lühikese soole sündroomiga kasvanud laste, kroonilise kõhukinnisuse, Crohni tõve ja ärritatud soole sündroomi ravil.
Uuring ilmus ajakirjas Nature Medicine.


description: Briti teadlased avastasid, et füüsikute silmis jäävad suurema tähelepanuta need uuringud, kus on palju matemaatilisi üksikasju.

title: Matemaatikat kardavad isegi tippfüüsikud

maintext:
Nii vahendas ERR-i Novaator Exeteri Ülikooli teadlaste, ajakirjas New Journal of Physics ilmunud uuringut, kus analüüsiti kahe tuhande füüsikaalase teadusartikli viidatavust teistest teadusartiklitest.
Tulemused näitasid, et neile artiklitele, kus leidus igal leheküljel rohkesti matemaatilisi avaldisi, viidati keskmiselt märksa vähem. Samad teadlased on varem näidanud, et matemaatikat pelgavad bioloogid, aga füüsikute matemaatikapelgus tuli siiski autoritele endalegi ootamatult. Lahenduseks pakuvad nad, et rohkesti matemaatikat sisaldavate artiklite autorid võiksid võtta vaevaks võrrandite kõrvale selgesõnalisemalt ära seletada, mida need tähendavad.
Loe täpsemalt Novaatorist.


description: Geeniteadlased on leidnud nüüd inimeste genoomis enam kui sada piirkonda, kuhu lisandunud ürginimeste pärilikkusaine lõigud aitasid inimestel vaenulikus maailmas paremini hakkama saada, kirjutab ERR Novaator.

title: Neandertallastega paaritumine aitas muistsetel inimestel kõrgmäestikes hakkama saada


description: Lahkame keerukat ent elulist e-posti võltsimise juhtumit, mis lõppes kannataja jaoks märkimisväärse rahalise kahjuga.

title: Andris Reinman: tõestisündinud lugu e-posti võltsimise tõttu kaotatud rahast

maintext:
Soovitan seda analüüsi lugeda kõigil, kes e-posti teel arveid saadavad või vastu võtavad. Loetu võib säästa teid peavalust ja raskelt teenitud raha kaotamisest.
Esmalt kirjeldan meie tragöödia osapooled. Algses kirjavahetuses oli neid kolm: Eesti ettevõtja (Müüja), tema partner Hiinas (Tootja) ning klient Aasias (Ostja).
Osapoolte vaheline suhtlus käib kogu aeg e-posti teel ‘Reply To All’ meetodil ehk et iga järgmine kiri adresseeritakse kõigile kirja päises mainitud aadressidele. Algab kirjavahetus tavalisest ärisuhtlusest, lepitakse kokku mida ja kuhu saata, täpne transpordiviis ja muud taolist. Osalisi on lõpuks kirjavahetuse To (adressaat) ja Cc (koopia) ridadel palju.
Ühel hetkel jõutakse nii kaugele, et Eesti ettevõtjast Müüja koostab Ostjale ettemaksuarve, kus on loetletud kauba hind ning transpordikulu. Ostja saab arve kätte, maksab selle ära ja jääb kaupa ootama. Mida ei tule, on kaup. Kui Ostja pöördub lõpuks Müüja poole selgitusnõudega, saab ta vastuseks, et viimane pole raha näinud ja seetõttu kaupa väljastanud.
Mis Ostja rahaga juhtus?
Juhtus see, et meie kurbmängu neljandal osapoolel – Kurjategijal – oli õnnestunud üle võtta kas Müüja, Tootja või Ostja juures mõne kirjavahetuses osalenud inimese postkast. Kelle oma täpselt, ei ole teada ega antud kontekstis ka oluline. Mis järgnes, on aga šokeerivalt lihtne.
Kurjategija sättis ennast osapoolte kirjavahetuses vahemeheks, napsas Müüja poolt Ostjale teele pandud arve, muutis selle rekvisiidid ja saatis selle ise Ostjale edasi. Kuna muus osas oli arvega kõik korras ning see saabus eksisteeriva kirjalõime käigus, koos varasema kirjavahetuse koopiaga, mitte kahtlaselt eraldi, kandis klient tellimuse summa Kurjategija kontole.
Täpsemalt on arve väljastajaks märgitud küll ettevõte ise, kuid saaja pangakonto asub ühes Inglismaa ühistupangas ja kontoomaniku nimeks on märgitud keegi “Mr X”. Arve muu osa – arve read, maksmisele kuuluv summa, ettevõtte logo jne, olid muutmata ja ehtsad.
Kirjavahetuse analüüs
Vaatame nüüd täpsemalt, et kuidas sündmuste käik välja nägi.
Esimeste kirjade päised näevad välja nii (aadressid on siin ja edaspidi muudetud, ostja.tld tähistab kliendi domeeni, müüja.tld Eesti ettevõtte domeeni ja tootja.tld Hiina tehase domeeni, numbrid #1,#2,#3 jne. tähistavad erinevaid isikuid):
From: Ostja #1
Date: 2016-10-07 12:26
To: Müüja ;
Tootja #1
CC: Ostja #2 ;
Müüja #2 ;
Müüja #3 ;
Ostja #3 ;
Ostja #4 ;
Ostja #5
Selliseid üsna paljude osapooltega kirju liigub kõikide osapoolte vahel palju. Muutuvad vaid aadresside asukohad kirja päises – kord on mõni aadress To, kord From real, vastavalt siis konkreetse kirja saatmisele.
Kirjade liikumise logides on kõik samuti korras ja seda senimaani, kuni saabub üks kummaline kliendipoolne kiri. Täpsemalt näeb logirida välja nii:
03:15:35 (2016-10-10) ... client=mout.gmx.com[74.208.4.200]
03:15:35 (2016-10-10) ... message-id=
03:15:35 (2016-10-10) ... from mout.gmx.com[74.208.4.200];
from=
to=
proto=ESMTP helo=
03:15:35 (2016-10-10) ... to=
03:15:35 (2016-10-10) ... to=
Nagu näha, on meiliteenusepakkuja GMX avanud ühenduse meie MX serverisse ning saadab Eesti ettevõttest Müüja kolmele esindajale kirja. Saajate näol on tegu siis nende aadressidega, mis asuvad kirja To ja Cc ridadel. Mis aga võiks kohe tähelepanu äratada on saatja aadress, mis varasemates kirjades on alati olnud kujul “ostja_1@ostja.tld”, aga nüüd on hoopis “ostja_1.ostja@mail.com”. Lisaks on teenusepakkujaks GMX, mitte kliendi senine tavapärane ISP.
See kiri sisaldab aga kogu eelnevat samas lõimes toimunud vestlust ja aadressiridadel on olemas kõik seotud osapooled, seega Müüjale midagi kahtlast selles ei tundu.
Samuti Cc real olnud Tootja esindaja vastab kirjale (ka tema ei märka midagi kahtlast) ja kogu vestlus käib edasi nagu tavaliselt. Samas kui vaadata edaspidise vestluse osapooli, siis on pilt drastiliselt muutunud.
Nimelt on selles kirjas Eesti e-posti aadressid ja Hiinas asuva Tootja aadress korrektsed, aga kõigi Kliendi esindajate aadressid, nii From kui Cc väljadel on muutunud kujule “ostja_N.ostja@mail.com”. Kuna kirjavahetus käib edasi ‘Reply To All’ meetodil, siis edaspidi jäävad kirjavahetuses kõikide kliendi esindajate aadresside asemel juba võltsitud @mail.com aadressid. Mitte keegi toimunud viga ei märka ja suhtlus käib endiselt edasi.
From: Ostja #1
Date: 2016-10-11 14:56
To: Müüja #1 ;
Tootja #1
CC: Ostja #2 ;
Müüja #2 ;
Müüja #3 ;
Ostja #3 ;
Ostja #4 ;
Ostja #5
Kurjategija ei hoia mail.com aadressidele saadud kirju vaka all ja saadab laekunud kirjad ilusti Ostja aadressidele edasi, kuid ka seal on toimunud omad muudatused. Nendes kirjades, mis Ostjani jõuavad, on Ostja aadressid õiged, kuid muudetud on Müüja ja Tootja aadressid.
Kusjuures, löödud on üsna laia lauaga, sest Eesti inimeste domeeniks määrab Kurjategija @europe.com ja Hiina Tootja aadressis saab @asia.com.
From: Tootja #1
Sent: 11-10-2016 12:38
To: Ostja #1 ;
Müüja #1
Cc: Ostja #2 ;
Müüja #2 ;
Müüja #3 ;
Ostja #3 ;
Ostja #5 ;
Ostja #5
Vastuskirjades vahetatakse aadressid jälle teistpidi tagasi.
Sisuliselt võib öelda, et ründav pool hakkab proksiks Ostja, Müüja ja Tootja vahele teostades nö Man In the Middle rünnaku. Kirjad jõudsid kõik kohale, kuid seda läbi GMX serveri, kus ründaja omas kõiki vastavaid @mail.com, @europe.com ja @asia.com aadresse ja täielikku kontrolli kirjade sisu üle.
Ründaja eesmärk oli jõuda nii kaugele, et Eesti ettevõtja Müüja väljastaks Ostjale arve. Siis napsas ta selle vahelt, muutis ära ja edastas muudetud kujul Ostjale. Edasi polnudki muud teha, kui oodata rahalaeva laekumist.
Kes on tekkinud olukorras süüdi?
Kuna esimene võltskiri tuli Ostja poolelt, siis kahtlustaks, et Ostja postkast oli häkitud. Samas seda sajaprotsendilise kindlusega väita ei saa, sama hästi võis see ka ükskõik milline teine osapool olla, aadressaate käis tänu vestluse ‘Reply To All’ iseloomule kirjavahetusest läbi ju palju.
Samuti ei ole teada, et kuidas esimese võltskirja lõime istutamine täpselt käis. Kas see oli 100% võltsitud, st selle koostas ründaja ise või oli see kuidagi vahelt võetud, ehk selle kirjutas klient, kuid ründaja muutis seda enne kohale toimetamist endale sobivaks. On ka võimalik, et häkitud oli hoopis Hiina Tootja postkast ja IMAP’i kaudu vahetati seal Ostja poolt saadetud legitiimne kiri ära võltsingu vastu.
Igatahes on fakt, et ründajal oli ligipääs mõne osalise kirjakastile, sest ainult nii sai ta tekitada selle esimese võltsitud Reply kirja, mis sisaldas ka sama lõime eelnevate kirjade sisu. Konkreetset häkitud postkasti aga vähemalt meile kätte saadavate tõendite alusel siiski välja tuua ei saa.
Võib ju mõelda, et kui rumal saab keegi olla, kui maksab valele arvele nii palju raha. Kuid arvestada tuleb, et tegu oli rahvusvahelise äriga, kus eri pooled asusid maailma eri külgedel ning üksteise tavadest on raske aru saada. Lisaks, kuna kirjade ümbersuunamise ja arve väljastamise vahele jäi tervelt nädal aega Kurjategija vahendusel peetud meilivahetust, siis arve saamise hetkeks oli klient tarnijatega juba mitmeid kirju @mail.com ja @europe.com aadresside kaudu vahetanud, seega ei olnud need aadressid enam päris võõrad.
Mis järeldused sellest kõigest teha?
Konkreetsel juhul on kahju juba tehtud ning raske on uskuda, et jalutama läinud ülekannet enam tagasi pöörata saaks.
Selle konkreetse pettuse eest ei kaitse mitte ükski spämmi- ega viirusetõrje (ükski kiri ei olnud masspostitus ega sisaldanud viiruseid).
Kirjade võltsimise vastu võiks teoorias aidata SPF või DKIM reegel, aga kuna Kurjategija ei võltsinud aadresse, vaid vahetas need julmalt enda omade vastu, siis mingit hoiatust nende meetmete poolt ei oleks tekkinud.
E-posti klient võiks ju olla võimeline tuvastama, et adressaadid on lõime edenemise käigus vahetunud ja seda kuidagi ka hoiatuseks välja kuvada, kuid ka see kõlab lihtsamalt, kui tegelikult teostada saaks, nii et vähemalt praeguste võimaluste juures taolisi pettusi tehniliste vahendite abil ära hoida ei ole sisuliselt võimalik. Asja teeb raskemaks ka see, et paljud meilikliendid ei kuvagi üldse aadresse, vaid ainult saatjate nimesid.
Ainukene asi, mis oleks osapooli aidanud, oleks avaliku võtme krüptograafia kasutamine kirjade terviklikkuse ja autentsuse kontrollimiseks. Kui Eestis asuvate osapoolte vahel oleks selle teostamine ravuslikku PKI taristut kasutades lihtne, siis rahvusvaheliselt kahjuks veel nii ei ole.
Ainus mida kohe praegu teha saab, on olla ise tähelepanelikum. Ostja peab alati 100% veenduma, et saabunud arve peal on kõik korrektne ning viimase hetke muudatustesse arve numbris või muudes saaja atribuutides tuleb suhtuda äärmiselt skeptiliselt.
Müüja peab hoidma silmad lahti anomaaliate suhtes oma kirjavahetuses ning olulisi kirju saates mitte kasutada Reply või Reply To All nuppu, vaid alati kas aadressi käsitsi sisestades või kontakti valimisega aadressiraamatust.
Ühtlasi soovitame (eriti rahvusvalhelises!) äris mitte kasutada üldkasutatavaid e-posti identiteete nagu @hot.ee, @online.ee, @mail.com, @gmail.com ja suhtuda nende kirjavahetusse tekkimisse äärmise ettevaatlikkusega. Selliste aadresside kasutamisel on kirjavahetuse osapoole tuvastamine sisuliselt võimatu ja teise osapoole asemele hüppamine äärmiselt lihtne.
Usaldusväärses tippdomeenis ettevõtte enda nimele domeeni puhul on vähemalt mingitki abi registrite ja registripidajate tehtavast autententimistööst ning WHOIS protokollist.
Reply aadresside võltsimine on siiski ju niiöelda the ‘oldest trick in the book’, lihtsalt nüüd tehakse seda veelgi filigraansemalt kui varem.
NB! Ülaltoodud lugu ilmus esmalt zone.ee ajaveebis


description: Oletatakse, et mõneprotsendise taastumise taga on eriti kuumade El Niño suvede möödumine, kirjutab New Scientist.

title: Pleekinud korallrahud näitavad ootamatult taastumise märke

maintext:
Kui teadlased Vaikses Ookeani Kiritimati saare lähistel asuvaid korallrahusid külastasid, oli tegemist justkui surnud maaga – surnud oli 85 protsenti ookeanipõhjale eluandvatest loomadest, 10 protsenti oli pleekinud ja haige, kuid siiski veel elus ja vaid 5 protsenti elutses normaalselt edasi.
Kui samad teadlased selle aasta novembris samale kohale naasesid, oli tervete korallide hulk aga tõusnud 6-7 protsendini. Seda ei ole küll palju, kuid siiski on tegemist esimese märgiga korallide taastumisest, mis pärast nende massilise hävimise ilmsiks tulekut avalikkuseni on jõudnud.
«Läksime seekordsele uurimisretkele sünges meeleolus, kuid tulime tagasi palju positiivsemalt meelestatuna, kuna mõned korallid olid sõna otseses mõttes surma äärelt tagasi tulnud,» kommenteeris avastust USA Georgia Ülikooli kliimateadlane Kim Cobb. «See on kõige parem, mida oleksime võinud loota.»
Ta lisas, et mitte ainult ei ole mõned pleekinud korallid praeguseks taastunud, vaid ka mõned beebikorallid on leidnud endale viimase pooleteise aasta jooksul nendel riifidel uue elukoha, mistõttu võib loota ka rahu taastumisele.
Atlandi Ookeani soojendava El Niño ja inimtekkelise kliimasoojenemise tagajärjel oli Kiritmati saare ümbrus saanud koralliuurijate seas kuulsaks kui üks kõige raskemalt pleekinud korallrahudest kogu maailmas. Hoolimata massilisest suremisest näitab seekordne avastus, et on siiski vara lootust maha matta – korallid on vastupidavamad siiski väga vastupidavad ja suudavad olude paranemisel ka edukalt taastuda. El Niño on selleks korraks läbi ja CO2 emissioonidki vaikselt stabiliseerumas.
Kanada Victoria Ülikooli koralliteadlase Julia Baumi sõnul siiski põhjust tõsiseks muretsemiseks.
«Praegune olukord on umbes nagu meil oleks üks väga haige patsient ja selle asemel, et lasta tal rahus paraneda, nakataksime teda pidevalt aina uute ja uute haigustega. Iga inimese ja ka loodusliku süsteemi võimetel on piirid,» ütles Baum New Scientistile.


description: Facebook tegi tavaarvutitele kättesaadavaks oma mängude platvormi nimega Gameroom, et võita tagasi turgu mobiilimängude maailmas iOS’ile ja Androidile kaotatust.

title: Facebook lõi arvutitele tuliuue mängude keskkonna

maintext:
Kõigile kasutajatele nüüdsest tasuta allalaaditav platvorm on läbinud pika testide, nimevaliku perioodi ja kasutatav on see kõigile, kelle arvutites jookseb vähemalt Windows 7, kirjutab TechCrunch.
Gameroom lubab arvutis tasuta mängida mitmeid tuntud PC- ja mobiili- ning spetsiaalselt selle keskkonna jaoks loodud mänge.
Lisaks mobiilimängude maailmale on Facebookil teel ees juba 125 miljoni kasutajaga platvorm Valve’s Steam, kuid Facebooki sotsiaalmeediaplatvormi massiivne kasutajaskond või talle tuua edu ka arvutimängude turul.


authors:
Erki Oras
Toimetus Digitark.Ee
Digitarga Kaasautor

description: Just sellise lausungiga reklaamis ennast umbes paarkümmend aastat tagasi Eesti turul Soome mobiilsidet pakkuv firma Radiolinja. Kõnealuse reklaami ülesanne oli õhutada inimesi kasutama rohkem ilma juhtmeta ehk siis mobiiltelefone, kirjutab Erki Oras tehnoloogiaportaalis Digitark.

title: Hüvasti pikad juhtmed ehk kuidas teha elu juhtmevabamaks!

maintext:
Juhtmevabadus pole iseenesest ju mingi uudne asi. Juhtmevaba olmeelektroonikat ning köögitehnikat oli saadaval juba eelmisel sajandil. isegi juhtmevabad toatelefonid olid juba tollal kasutusel. Ometi on juhtmevabadus just viimastel aastatel otsekui uue hingamise saanud.
Põhjus on lihtne – akud on muutunud piisavalt kompaktseks ja mahukaks, et nende kasutamine oleks piisavalt praktiline. Sest olgem ausad, patareid on ikka kole raiskamine, juhtmed aga on ebamugavad ja jäävad jalgu koristamisel. Sülearvutitest ei maksa rääkidagi.
Millistest juhtmetest loobuda?
ARVUTIHIIRED JA -KLAVIATUURID
Ilmselt mitmed lugejad on tänaseks juba loobunud näiteks klaviatuuri- ja hiirejuhtmetest. See on mugav variant ning seadmetele sisseehitatud akud võivad pakkuda kuudepikkust kasutamist enne kui seadet uuesti laadida on vaja. Mõnedel mudelitel aga seisab kuskil lauaservas tagasihoidlik laadimisdokk, kuhu tööpäeva lõppedes töövahend laadima panna.
Erinevalt mobiilseadmest peab igapäevast laadimist nõudva hiire või klaviatuuri aku vastu ka kõige pikemale tööpäevale. Kuigi antud juhul pole juhtme olemasolu eriti segav, aitab see siiski hoida töökekskkonda puhta ja tegusamana. Milliste seadmete puhul veel võiks juhtmemajanduse ajaloo prügikasti kirjutada, loe juba lähemalt Digitargast.


description: Soome valitsus on otsustanud järgneva kolme aasta jooksul subsideerida elektriautode ning biogaasil sõitvate autode ostu kokku 100 miljoni euroga, kirjutab YLE.

title: Soome kulutab elektriautode populariseerimiseks 100 miljonit eurot


description: Käesoleva aasta karm statistika näitab, et drastiliselt on langenud nii välismaiste kui Eesti investorite panus Eesti startup-ettevõtetesse ning põhjusi selleks võib vaid aimata.

title: Karm tõde: investorite panus Eesti idufirmadesse on kolinal kukkunud

maintext:
Sihtautuse Startup Estonia mitteametliku statistika kohaselt kaasasid Eesti idufirmad möödunud aastal investoritelt rekordilised 97,8 miljonit eurot. Tõus varasema aastaga oli korralik – toona koguti raha 68,3 miljonit.
Mis on juhtunud aga sel aastal? Karm reaalsus näitab, et käes on juba novembrikuu, kuid investorid on otsustanud Eesti idufirmadesse panustada vaid 51,7 miljonit eurot, kukkumine võrreldes möödunud aastaga on olnud meeletu.
Kurb tõsiasi on ka see, et suuremaid investeeringid pole suutnud kaasata ükski uus tegija ning raha on kasvatanud juba teada-tuntud veteranettevõtted, mida on juba keeruline startup-valkonda liigitada või mis on Eestisse jätnud vaid arendajad ja peakontori ning juriidilise aadressi mujale kolinud. Skeleton, Transferwise, Testlio, Jobbatical – põhilised investeerigute kaasajad on olnud sel aastal just nemad.
Selle aasta suurima investeeringu - 23,5 miljonit eurot - on kaasanud oodatult Transferwise. Järgnevad Skeletontech 13 miljoni ja Testlio 5,4 miljoniga. Kõigi kolme puhul on tegemist sündikeeritud investeerigutega, kus osalenud on nii olemasolevad kui uued investorid.
Kõige suurema kukkumise on seejuures teinud just Eesti investorid – me ei suuda enam piisavalt kaasata välisinvesteeringuid, üldse mitte aga liikuma panna sisemisi rahasid. Eesti investorite osakaal on nimelt vaid tühised 300 000 eurot, ehk 0,65 protsenti. Möödunud aastal oli vastav näitaja koguni 10 protsenti, ehk 9,6 miljonit eurot.
Sihtasutuse Start-up Esronia juht Mari Vavulski on Eesti investeeringute nii madalat osakaalu nimetanud «hirmsaks». Eesti Äriinglite Assotsiatsiooni EstBAN tegevjuht Heidi Kakko hinnangul võib nende kesiste näitajate taga olla ka turul valitsev ootus - jälgitakse huviga Kredexi juurde loodavate uute fondide teket, sh äriinglitele kaasinvesteerimiseks mõeldud instrumenti, ja neist sündivat tõuget.
Asjatundjate hinnangul investeeringud päriselt kindlasti ära ei kao, kuna pangas pole praegu mõtet raha hoida. Ent Eestisse investeerimine on hetkel põhjendamatult raske ja riskantne nii kohalike kui välismaiste rahastajate jaoks.
Põhjusteks esmalt seadused, teiseks aga meie ääremaa staatus – ka Venemaa lähedus - ja turu väiksus. Just see on ka põhjus, miks vähegi edukad Eesti startupid kiiremas korras oma kontorid Londonisse või USA-sse kolivad.
«Täna on Eestisse investeerimine keeruline. Välismaalased peavad Eestis ettevõtlusega alustamiseks avama näiteks arveldus- ja väärtpaberikonto, mis pole sugugi lihtne ettevõtmine,» sõnas Mari Valvuski. «Tuleb tõestada oma juba olemasolev seos Eestiga, mida aga selles faasis veel kindlast ei ole. Lisaks tuleb mitmel korral füüsiliselt kohal käia.»


description: Kuigi Donald Trumpi presidendiks valimine tähendab suure tõenäosusega muudatusi elektriautodega seotud soodustuste poliitikas, ei tunne Tesla Motorsi asutaja Elon Musk selle pärast muret, kirjutab Digital Trends.

title: Elon Musk Trumpi mõju pärast ei muretse

maintext:
Nimelt on analüütikud viidanud sellele, et Trump võib ära kaotada nullemissiooniga sõidukite punktisüsteemi ehk nn ZEV (Zero Emission Vehicle) krediidi, mis aga mõjutaks otseselt Tesla äri.
Kümnes osariigis toimiva ZEV programmi kohaselt tuleb kõigil autotootjatel vastavalt oma kogumüügile teenida teatud arvu nullemissiooniga sõidukite krediidipunkte. Kuna elektrilised sõidukid ja nende tehnilised andmed tootjate kaupa erinevad, on selleks loodud eraldi punktiarvestussüsteem.
Näiteks Californias tuleb aastal 2018. autotootjatel teenida iga 100 000 müüdud sisepõlemismootoriga auto kohta 4500 ZEV krediidipunkti. See ei tähenda otseselt, et ettevõte peaks müüma täpselt 4500 elektrimootoriga sõidukit. Näiteks pistikhübriidide eest on autotootjal võimalik teenida 0,4-1,3 krediidipunkti, täiselektrilise sõiduki eest aga olenevalt selle sõiduulatusest 1-4 sõidupunkti. Näiteks iga müüdud Leafi eest saab Nissan praegu 1,8 punkti, Tesla oma Model Si eest aga lausa 3,8 punkti.
Kuna Tesla toodab ainult pika sõiduulatusega täiselektrilisi autosid, on ettevõttel krediidipunkte pidevalt üle ning neid müüakse teistele tootjatele. Ainuüksi mullu teenis ettevõte selle abil 139 miljonit dollarit kasumit.
Musk aga kinnitas investoritele, et isegi kui Trump peaks kogu ZEV programmi tühistama, ei oleks see Teslale väga suur löök, kuna tegu ei ole ettevõtte jaoks kõige olulisema tuluallikaga.
Multimiljardär viitas ka sellele, et ZEV krediidipunktide müük ei ole nii või naa pikas perspektiivis stabiilselt kasvav äri, kuna Tesla teenib nende müügist sõidukipõhiselt tegelikult vähem kui traditsioonilised autotootjad nagu General Motors.


description: DSCOVR kosmoseobservatoorium on oma esimese tööaasta jooksul mitmeid kord ootamatult välja lülitunud. Kui selline häire peaks esinema päikesetormi ajal, võib sellega kaasneda oluline infrastuktuuri ja kommunikatsiooni katkemine Maal.

title: Kosmilised kiired ohustavad päikesetormide ennustamise võimet

maintext:
Üks kuulsamatest potentsiaalselt katastroofiliste tagajärgedega päikesetormidest oli 1967. aasta juhtum, mil USA õhuvägi tõlgendas luuresatelliitide ootamatut tumma signaali kui Nõukogude Liidu poolse rünnaku algust. Tuumasõjast päästis inimkonna tookord vaid astronoomidelt õigeaegselt saadud info tegelikult toimuvast. Tänapäeval sõltub inimkond oma igapäevases toimimises kosmosetehnoloogiast aga aina enam ning seetõttu on ka palju rohkem olulist infrastruktuuri, mille üks korralik päikesetorm uppi võib paisata.
Möödunud aasta veebruaris orbiidile saadetud DSCOVR ehk Deep Space Climate Observatory (Avaruumi kliimaobservatoorium) loodigi NASA ja USA okeanograafiaagentuuri NOAA poolt selliste sündmuste jälgimiseks ja võimalikuks ennetamiseks.
Pärast pooltteist aastat orbiidil on satelliit aga ootamatul kombel koguni viis korda iseeneslikult välja lülitunud. Hetkel oletavad teadlased, et see võib olla tingitud kosmilise kiirguse pursetest. Iga selline episood on tähendanud teadlastele katkestusi andmetes ja inseneridele tõsiseid pingutusi masina uuesti sisse lülitamiseks.
Kogu oma tööajast on observatoorium olnud «maas» 48 tundi ehk vaid 0,48 protsenti ja ka viimane, 11. oktoobril toimunud episood ei takistanud eelseisva magnettormi edukat ennustamist.
Kui ees peaks aga seisma suurem päikesetorm, võib sellisel katkestusel olla aga tõsiseid tagajärgi.
«Kas katkestused on problemaatilised? Kindlasti,» ütles NASA Boulderi kosmosekeskuse päikesefüüsik Douglas Bersecker Nature’le.
Kuigi päikeseaktiivsust jälgivad ka teised kosmosealused, on DSCOVR ainus, kes teeb seda Maast 1,5 miljoni kilomeetri kaugusel nii-nimetatud L1 punktis. Tema pardal olevad instrumendid mõõdavad kosmilise osakestevoo omadusi oluliselt täpsemini kui teised alused ja seetõttu saab nende abil ka märksa paremad ennustused.
DSCOVRi probleemide juur on tõenäoselt tema ajaloos. Nimelt arendati ta algselt välja hoopiski Maa lähiorbiidi kliimasatellidina, kuid jäi seejärel aastateks riiulisse oma aega ootama. Kui plaanid 2008. aastal taas avati, määrati aluse ülesandeks hoopiski punktist L1 kosmosekliima uurimine. Selleks ei olnud tema pardal olevad seadmed aga kunagi mõeldud.
Praeguseks on NOAA esitanud USA Kongressile ka taotluse 1,5 miljoni USD lisarahastamiseks, mille eesmärk ongi DSCOVRi andmete analüüsi ja kasutamise tõhustamine.
Vaata DSCOVRi pardalt tabatud videot aastast Maal:


description: Uudis Eesti järjekordse innovaatilise e-lahenduse Smart-ID peatsest turuletulekust on muutnud ettevaatlikuks nii tegutsevad mobiilioperaatorid, kuid äraootaval seisukohal on ka riik ja pangad.

title: Miks ajas eestlaste innovaatiline Smart-ID mobiilioperaatorid pöördesse?

maintext:
Eesti elanikele aastaid elektroonilisi identiteete väljastanud Sertifitseerimiskeskus (SK) andis täpsemalt üleeile avalikkusele teada, et tuleb aasta alguses välja uue - mobiilsetele seadmetele mõeldud – identifitseerimisäpiga. Erinevalt senisest tuvastuslahendustest Mobiil-ID ei eelda Smart-ID SIM-kaardi olemasolu ja seega ka lepingut mõne mobiilioperaatoriga – ennast saab e-teenustele tuvastada ja digiallkirju anda suvalises WiFi-võrgus.
Uudis tekitas rohket vastukaja ning nagu üks mees asusid lühikese ajavahe tagant manitsevaid sõnumeid saatma just mobiilioperaatorid.
Palusime Sertifitseerimiskeskuse juhil Kalev Pihlal alustuseks veelkord puust ja punaseks selgeks teha, millised erinevus on mobiil-ID ja Smart-ID vahel.
Siin need on:
Mobiil-ID töötab sisuliselt kasutades SMS sõnumeid ja seega telefonivõrku, Smart-ID kasutab andmesidet ehk vajab lihtsalt ligipääsu internetti
Smart-ID võtmete turvalisus on tagatud võtmete jagamise teel ning protokolliliste ning organisatoorsete turvameetmetega, Mobiil-ID korral on võtmed väga konkreetselt riistvaraliselt SIM kaardil ning ei välju sealt.
Mobiil-ID on täna isikuttõendav dokument Eesti Vabariigis ning annab kvalifitseeritud e-allkirju, Smart-ID tänase lahendusena on erasektori teenus, mis on võimeline andma e-allkirju oma lansseerimise hetkel vaid kuni tasemeni «täiustatud e-allkiri kvalifitseeritud sertifikaadiga», ehk see omab juriidiliselt nõrgemat jõudu, kui Mobiil-ID’ga antud allkirjad.
Smart-ID esitab kasutuskeskkonnale oluliselt rohkem nõudeid (Android või iOS eri versioonid), samas mobiil-ID on võimeline sisuliselt töötama suvalise mobiiltelefoniga.
Mobiil-ID’d saad kasutada täna vaid ühes seadmes, Smart-ID konto saab olla nii mitmel seadmel, kui kasutajal vajadust on.
Mis siis ikkagi mobiilioperaatoritele Smart-ID juures ei meeldi?
Tele2 Eesti juht Argo Virkebau teatas esiteks, et Smart-ID ei võimalda veel hääletada, tuludeklaratsiooni esitada ja dokumente allkirjastada, kuna sellel pole sertifitseeritud allkirjastamisõigust. Tõsi, seda ütles ka Sertifitseerimiskeskus, et kõnealuse õiguse saamisega Smart-ID jaoks veel tegeletakse ning sellele võib kuluda aasta.
Tele2 Eesti tegevjuht Argo Virkebau / Erik Prozes
Teise puudusena tõid nii Virkebau kui tema ametivend Elisa Eestist Sami Seppänen välja, et Smart-ID-d toetavad vaid mobiilse internetiühenduseg nutitelefonid, mitte aga nuppudega telefonid. Selles osas on meil muidugi tuline õigus - iseasi, kas nuppudega ja internetita telefoni kasutaja üldse Mobiil-ID’d kasutab.
Sami Seppäanen märkis veel, et Mobiil-ID puhul on tagatud väga kõrged turvanõuded, kuid ta ei täpsustanud, kas need on Smart-ID puhul kehvemad.
Ning siinkohal mobiilioperaatorite argumendid otsa saidki. Smart-ID ei tohiks kõigi osapoolte hinnangul mõjutada kuidagi ka operaatorite tulubaasi, kuna Mobiil-ID on mugavusteenus, mille pealt pole mobiilioperaatorid kunagi kasumit teeninud.
«Tele2 ei ole uuele lahendusele vastu – kuna Eesti on digiühiskond, siis iga nutikas ja tulevikku vaatav lahendus on tervitatav. Meie missioon on lihtsalt selgitustööd teha erinevustest, et Smart-ID ja mobiil-ID pole sama asi, kuna Smart-ID pole hetkel veel allkirjaõiguslik teenus,» täpsustas veel hiljem Argo Virkebau.
Kalev Pihla hinnangul võiks Smart-ID olla atraktiivne hoopis inimestele, kes ei kasuta Mobiil-ID-d, ning pole vähemalt praegu mõeldud Mobiil-ID’d asendama. Ka see, et Smart-ID peamine eesmärk on Eesti innovatsiooni eksport ja see peaks tooma leevendust riikidesse, kus puuduvad mobiilsed autentimislahendused, ei tohiks Eestis tegutsevaid mobiilioperaatoreid tema hinnangul murelikuks teha.
Mida teevad riik ja pangad?
Määrava tähtsusega Smart-ID võimalikus siseriiklikus eduloos on aga ikkagi see, kas teenuse võtavad pärast vajalike üle-Euroopaliste aktseptide saamist omaks Eesti riiklikud e-teenused ja siin tegutsevad pangad. Mida arvavad nemad?
Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) eID valdkonnajuhi Margus Armi sõnul algavad nüüd SK ja RIA vahelised diskussioonid Smart-ID tunnustamise osas.
«Esimeses etapis ei ole Smart-ID-ga antud e-allkiri Eesti seaduste mõistes digitaalallkiri. Digitaalallkirja nõuded on reguleeritud eIDAS-ga ja EV seadustega. Kui lahendus vastab esitatud nõuetele, siis saab sellega anda ka omakäelise allkirjaga võrdväärset digitaalallkirja,» ütles Arm Postimehele.
See, mis tasemel autentimislahendustega teenusepakkujad isikuid oma teenustele ligi laseb, sõltub Armi sõnul eelkõige teenusepakkuja enda otsustest.
Katrin Talihärm / Peeter Langovitš/ Postimees
Äraootaval seiskohal on ka Pangaliit, mille tegevjuht Katrin Talihärm märkis, et Smart-ID tuleks ei tulnud pankade jaoks loomulikult üllatusena (ka lahenduse väljatöötanud Sertifitseerimiskeskus ise kuulub Swedbankile ja SEB’le – toim.).
«Pangaliit on teadlik Mobiil ID ja ID kaardi kõrvale alternatiivse kõrge turvalisusega autentimisvahendi väljatöötamisest. Sertifitseerimiskeskuse poolt välja töötatud Smart ID lahendust on äsja tutvustatud Pangaliidus meie liikmespankadele. Millal ja millised pangad lahenduse kasutusele võtavad, selgub tõenäoliselt 2017.aasta alguses,» avaldas Talihärm liidu seisukoha.
Üsna sama kinnitas Postimehele ka näiteks LHV Pank. «Oleme Smart-ID arengutega kursis, SK on seda meile tutvustanud. Kindlalt ei saa täna veel väita, millal me selle uue lahenduse kasutusele võtame, kuid oleme igal juhul uutest turvalistest autentimisviisidest huvitatud. Klientidel on erinevaid eelistusi ja see on tervitatav kui tekib uusi võimalusi, kuidas panga e-kanalitesse sisse logida,» ütles Postimehele LHV esindaja Priit Rum.
Siht piiride taha
Paljude asjaosaliste sõnadest tuleb aga selgelt välja, et Smart-ID ei ole kindlasti lahendus, mis peaks piirduma vaid Eesti turul digiallkirjade andmise ja inimeste tuvastamisega e-teenustele.
«Ennekõike on Smart-ID peamine sihtrühm ikkagi välisriigid, kus puuduvad mobiilsed autentimislahendused või need on väga tagasihoidlikul tasemel. Selline väga konkreetne vajadus on meie lähiriikides Lätis ja Leedus, aga ka Skandinaavias. Ennekõike ongi Smart-ID SK ja AS Cybernetica loodud toode ja teenus, mille põhiline eesmärk on Eesti innovatsiooni ja teadustöö eksport,» ütles otse välja SK juht Kalev Pihl.
Sama meelt oli ka Tele2 juht Argo Virkebau: «Vajadus sellise identifitseerimislahenduse järele on tulnud just pankadelt, kellel on kohustus peagi ebaturvalistest paroolikaartidest lahti öelda ja leida selle asemele uus Baltimaade jaoks ühine lahendus. Riikideülene võimalus turvaliseks pangateenuste kasutamiseks on klientide jaoks kahtlemata võit.»
Ta lisas, et kindlasti on Smart-ID-l ka suur ekspordipotentsiaal, näiteks riikidesse nagu Taani, kus on veel tänagi üleriigiliselt kasutusel ühekordsetel paroolidel põhinev e-identiteet, või Leedu, kus iga pank on endale loonud oma mobiilse identifitseerimislahenduse.
Ja lõpetuseks SK toodejuhi laused Smart-ID tutvustamisel Kultuurikatlas, mis teema selgelt kokku võtavad: «Me teeme rahvusvahelist asja, see ei ole mõeldud ainult Eesti turu jaoks. Tahame, et see oleks kõikjal ühilduv ja üle riikide ning teenuste ristkasutatav, et seda saaks erinevate formaatidega siduda, et me ei mängiks ennast kuskile nurka, et see poleks mingisugune Eesti ugri-mugri asi.»
Selgus Smart-ID eduloo osas hakkab saabuma tõesti aasta pärast.


authors:
Riin Aljas
Teadustoimetuse Juhataja
Foto

description: Teadlased avastasid mooduse, kuidas ehisintellekti ja aju skannimise abil ajust teatud hirmusid eemaldada. Tulevikus võib see aidata posttraumaatilise stressi ja foobiatega inimesi.

title: Saavutus: teadlased suudavad nüüd ajust hirme eemaldada

maintext:
Ehkki veidrad hirmud võivad meile tunduda kaugena, põeb mõnda hirmudega seotud haigust iga 14. inimene. Seni on peamine lahendus olnud teraapia, misjärel peaks inimene suutma oma mõttejõuga hirmudest üle saada. See ravi on aga paljude jaoks liiga traumeeriv ning osa patsiente otsustab sellest loobuda.
Nüüd kirjutavad aga inglise, USA ja jaapani teadlased ajakirjas Nature Human Behaviour, et inimeselt saab hirmu ära võtta nii, et ta sellest ise teadlik ei olegi. Selleks kasutas uurimisrühm ajuskannerit, et ajust hirmule viitavad mustrid ära tunda. Seejärel töötasid nad välja meetodi, et neid «hirmumälestusi» ise luua.
Eksperimendis tekitasid nad 17 vabatahtliku ajus hirmumälestuse, andes neile teatud arvutipildi nägemise peale elektrišoki. Aju uurimine aitas tuvastadasaadud hirmu mustri, mis hiljem tehisintellekti kasutades ülekirjutati. Uue mälestuse peale anti vabatahtlikele natukene raha ning inimestele öeldi, et raha saavad nad siis, kui nende aju teatud viisil reageerib. Rohkem detaile vabatahtlikele ei paljastatud.
Hirmuga seotud aju osad. / Ai Koizumi
Eksperimenti korrati kolme päeva jooksul ning kuna uued mälestused pidanuks inimestele hakkama seostuma raha ehk positiivse tundega, lootiski uurimisrühm, et nii saavad inimesed alateadlikult hirmust üle.
Kui vabatahtlikele lõpuks hirmu põhjustanud pilte uuesti näidati, oligi nende ajutegevus teistsugune. Ehkki selle uuringu miinuseks on väikene vabatahtlike arv, loodavad teadlased, et tulevikus võiks siiski selle lähenemisega edasi minna.
«Et saaksime sellega patsiente ravida, peame ülesehitama hirmukoodide raamatukogu, mis hõlmaks kõiksuguseid hirmu tekitavaid faktoreid – näiteks vajame koodi ämblike jaoks,» selgitas üks uuringu autoreid, Cambridge’i Ülikoolis töötav doktor Ben Seymour.


authors:
Kaur Maran
Kuvatõmmis Videost

description: Lindude leidlikkus tööriistade kasutamisel sai järjekordselt kinnitust.

title: Video: leidlikud papagoid valmistavad oskavad eri materjalidest tööriistu valmistada

maintext:
Et mõned linnud leidlikud tööriistakasutajad on, teavad ornitoloogid juba ammu. Seni on aga arvatud, et peamiselt seostatakse siiski konkreetseid materjale konkreetsete ülesannete täitmisega. Nüüd on aga grupp Viini ülikooli teadlasi näidanud, et tanimbari kakaduud oskavad erinevate ülesannete täitmiseks valmistada samalaadseid tööriistu mitmetest eri materjalidest. Looduses kasutatakse enamasti mõistagi puitu või pulki, kuid nüüd on teadlased teinud kindlaks nende lindude oskuse oma tööriistade tegemisele seniarvatust oluliselt loomingulisemalt läheneda.
Kui anda lindudele papist plaat, siis nad mõistavad, et ei suuda sellega vajalikku ülesannet täita. Küll aga nähtub The Guardianis avaldatud videost, et nadoskavad oma nokaga papist välja murda täpselt õige kujuga pulga, et toidupalake siiski kätte saada.
Selline avastus on muidugi väga huvitav ja aitab lindude käitumist paremini mõistal. Samas on teadlastel käitumise uurimiseks teinegi motiiv – loomade mõtlemist uuritakse, et sellest saadud andmete põhjal kunagi uusi ja võimekamaid arvutiprogramme arendada.
Vaata lindude leidlikkust The Guardiani videos siin:


description: Teadlased muretsevad enim selle üle, et Trumpi võit toob teadusraha vähenemise. Samas on Trumpil toetajaid ka teadlaste hulgas.

title: "Võtke mind lihtsalt kaissu", "Trump, jäta paneelid katusele!" - teadusmaailma reaktsioonid Trumpi võidule

maintext:
On selge, et kui Trump peaks suutma oma immigratsioonilubadused ellu viia (kindel pole nii võimalused kui tema tahe), kahjustab see USA ülikoole ja erinevaid teadusprojekte. Teisalt tasub meeles pidada, et teaduspoliitika muutmiseks on vaja ka Kongressi hääli.
Täna avaldatud juhtkirjas küsis ajakiri Nature, missugune president Trumpist saab ning pakkus vihjeks Valge Maja katust. Aastatel 1977 – 1981 USA valitsenud Jimmy Carter paigaldas sinna päikesepaneelid, Ronald Reagan (1981 – 1989) võttis need maha ning Barack Obama (2009 –2016) pani need jälle tagasi. Mida Trump teeb, võite ainult arvata.
Päikesepaneelid peegeldavad presidentide erinevat suhtumist rohelise energia suhtes: kui Carter ja Obama pooldasid ülalt-alla lähenemist, siis Reagan rõhus ka selles teemas vabaturumajanduse olulisusele.
Võib-olla jätab Trump päikeesepaneelid rahule, ent seni on ta rohelise energia toetustele vastu seisnud ning lubanud fossiilkütuste kasutamist piiravad seadused tühistada. Ka on Trump ähvardanud riigi Pariisi kliimaleppest välja jätta.
Üldiselt reageerivad teadusega seotud inimesed üle maailma Trumpi võidule negatiivselt ja oma kurbusele rõhudes.
«Trump on läbiaegade esimene teadusevastane president ja see toob väga tõsised tagajärjed.» – Michael Lubell, Ameerika Füüsikute Seltsi kommunikatsioonijuht «Kanadalasena USA ülikoolis töötades kaalun nüüd Kanadasse tagasi kolimist.» – Murray Rudd, keskkonnaökonoomik « Manhattanilt, mille elanikud Trumpi kõige paremini tunnevad (just seal on ta enamiku aja elanud, töötanud ja mänginud) sai Trump vaid 10 protsenti häältest.» – Neil deGrasse Tyson, USA astrofüüsik ja teaduse populariseerija. «Ma olen peaaegu kindel, et Trump keerab igasuguse kliimamuutusi puudutava progressi tagasi – see mõjutab kogu maailma ja see on lihtsalt katastroof.» – Katie Mack, Melbourne’i Ülikooli astrofüüsik. «Võtke mind lihtsalt kaissu.» – USA kardioloog «Trump toob USA teadusele väga suure ebakindluse, mis tähendab aga lõpuks rahastuse vähenemist.» – anonüümseks jääda soovinud teadlane. «Trumpi võit tähendab teadusraha vähenemist. Samuti seisneb küsimus, kuidas majandus Trumpi muudetud poliitikatest tuleva ebastabiilsusega hakkama saab.» – California Ülikooli teadur Jonathan Sebat. «Kuidas saab teaduse-ja tehnoloogia selgrooga riik valida teadusvastase presidendi?» – teadusajakirjanik Virginia Hughes
Teisalt ei saa väita nagu kõiki teadlasi Trumpi võit muserdaks. Oktoobris kirjutas ajakiri Nature teadlastest, kes Trumpi avalikult toetavad. Osad põhjendasid valikut üldiselt konservatiivsemate vaadetega, teised aga vastuseisuga Hillary Clintonile. Paljuski tõdesid teadlased aga, et tegelikult teevad nad valiku pigem isiklike vaadete põhjal, mitte professionaalsetel kaalutlustel, sest tegelikult ei keskendunud teadusele oma kampaanias ei Clinton ega Trump. Veel pooldas osa teadlasi Trumpi seetõttu, et nad ei taha näha Obama ja demokraatide teaduspoliitika jätkumist.


description: Tallinna Ülikooli doktorant Priit Suve uuris, kuidas käsitlevad politsei funktsiooni riiklikud turvalisuspoliitikad ja millisena väljendub politsei funktsioon Eesti avalikus diskursuses.

title: Doktoritöö: politsei on Eestis eelkõige seaduste rakendamiseks ja sunniks

maintext:
Tema töö uuris, millised on kesksed probleemid politsei kui institutsiooni arengu seletamisel ning mis on takistanud neid arenguid adekvaatselt mõtestada. Doktoritöö eesmärk oli Eesti politsei ja Euroopa politseireformide näitel mõista politseis toimuvate muutuste sisemist loogikat ja seletada neid riigiteaduslikust vaatepunktist.
Väitekirjas kasutati Eesti politsei juhtumit kui näidet sellest, millised muutused toimuvad organisatsioonis siis, kui sellel puudub selgelt väljendatud (politsei)strateegiline lähenemine. «Strateegia kasutamine organisatsiooni kujundamisel ja eesmärgiga sidumisel on vajalik ainuüksi põhjusel, et püüda vältida vastuolusid nii organisatsioonis sees kui turvalisuse mõtestamisel, nii nagu Eesti juhtum ilmestab,» sõnas Suve.
Doktoritöö uuris, kuidas käsitlevad politsei funktsiooni riiklikud turvalisuspoliitikad ja millisena väljendub politsei funktsioon Eesti avalikus diskursuses. Selleks analüüsiti eelmise perioodi (kuni 2015. aasta) turvalisuspoliitikaid ning väljaandes Postimees 2013. aastal ilmunud artikelid.
«Mõlemates allikates on politsei eeskätt kui seaduste rakendamisele ja sunnile orienteeritud toimija. Selline üldine ootus suunab politseid kitsamalt kuritegevuse probleemidele ning eemale kogukonna huvidest,» selgitas töö autor.
Tegemist on Eesti esimese ja eesti keeles kaitstava politseiteemalise doktoritööga, mis kasutab Eesti politseid juhtumiuuringus. Töö olulisus ulatub üle politsei või sisejulgeoleku valdkonna piiride ning sel on laiem tähendus kogu Eesti kultuuriloos. Politseiteaduse aspektist on nii politseimudelite ja –strateegiate vahekordade selgitamine kui pakutud organisatsiooni-, institutsiooni- ning võimuteoreetilised lähenemised uudsed ja vajavad edaspidi täiendavat uurimist.


description: Üleilmselt populaarseim otsisüsteem Google analüüsis USA presidendivalimiste eel ja järel inimeste veebipäringuid ning tulemustest vaatab vastu imestus ja mure.

title: mida otsis maailm Google’ist pärast USA presidendivalimisi

maintext:
Esiteks annab Google Trends teada, et kui jälgida vaid seda, kumma kandidaadi kohta ajavahemikus 6.-8. novembrini USA elanikud rohkem infot otsisid, siis on otsingutulemuste võitjaks ülekaalukalt Donald Trump - sisuliselt kogu USA kaart on värvitud punaseks:
Milline oli aga kogu ülejäänud maailmas enim levinud otsingufraas Donald Trumpi kohta pärast valimisi? Selgub, et enim otsitud märksõnade seas hämmastas inimesi, kuidas Donald Trump küll võita. Kõige enam huvitas muud maailma siiski tema vanus ja kohe seejärel, kes ta üldse selline on:
"How did Donald Trump win?" Top questions on Google outside the US today#USElection2016 pic.twitter.com/JgkYcfGBkZ — GoogleTrends (@GoogleTrends) November 9, 2016
Hillary Clintoni osas pakkus inimestele pärast valimisi rohket huvi see, mida ta edasi plaanib teha ja kui palju valimistele kulutas:
Kõige populaarsem «kuidas...» küsimus oli pärast valimisi «Kuidas Donald Trump võitis?» ning kohe seejärel «Kuidas see juhtus?»:
Top searched "how did…?" questions on Google today pic.twitter.com/uRkAvDHOYg — GoogleTrends (@GoogleTrends) November 9, 2016
«Miks...?»-küsimuste edetabelit juhtis aga küsimus «Miks Hillary kaotas?», ent huvi tunti ka selle vastu, miks inimesed Trumpi poolt hääletasid:


description: Biotehnoloogia on võimeline töötlema metaani ümber nii, et sellest tekib lõpuks toit.

title: Mõne aasta pärast sööme fossiilkütustest tehtud liha

maintext:
Californias asuv biotehnoloogiafirma Calysta püstitab parasjagu tehast, mis suudab mikroobide kaudu metaani – gaas, mida eritavad loomad ja inimesed – proteiinirikkaks loomasöödaks muuta. Plaani kohaselt peaks aastas tekkima 200 000 tonni toidumaterjali, vahendas New Scientist.
Lihtsustatult öeldes hakkavad metaanist «toituvad» mikroobid energia saamiseks metaani «põletama», sellest protsessist jääb järele aga süsihappegaasi ja vett. Osa saadud energiast kombineeritakse teiste metaanimolekulidega, millest tekivad lõpuks «toidumolekulid».
Metaani põhjal tehtud toitu antakse Euroopa Liidu kariloomadele juba praegu, USAs tahetakse aga jõuda selleni, et gaasist tehtud toitu võiks anda ka näiteks kassidele ja koertele ning miks mitte ka inimestele. Samuti arutletakse selle üle, et tehnoloogiast võib kasu olla Marsi missiooni astronautide toitmisel.
Mida tähendab fossiilkütuste toit keskkonnale?
Kui metaanist tehtud toitu teha suures mahus, vähendab see vajadust maa järele, mida muidu kasutataks loomadele toidu kasvatamiseks ning samuti ka loomatoiduks kasutatavate kalade järele. Selleks on vaja aga miljoneid tonne sööta.
Samal ajal panustab see tootmisviis aga kasvuhoonegaaside suurenemisesse, mis on keskkonna suhtes jällegi negatiivne aspekt.


authors:
Aivar Pau
Yuya Shino Reuters

description: Enam kui kolme miljonit majutuskohta vahendav Silicon Valley start-up AirBnB  on astumas järgmist suurt sammu ja asub vahendama kohalike elanike reisijuhiteenust.

title: AirBnB astus suure sammu edasi: majutuse jagamisele lisandub kohalike reisijuhiteenus

maintext:
Alles eile esitletud uus teenus nimega Trips võimaldab kohalikel elanikel pakkuda soovijaile oma teadmisi ja kogemusi, isegi nende heaks tööotsi teha ja kohalikus seltskonnaelus seigelda aidata, vahendab BBC.
Lihtsalt üks näide: igaüks võib külastada Lõuna-Aafrika Vabariigis Nelson Mandela vangikongi, kuid AirBnB Trips teenuse abil on võimalik leida ekskursioonijuht, kes oli samas vanglas valvuriks.
«Idee seisneb selles, et saate sukelduda kohalikesse kogukondadesse. Tutvustame kohti läbi inimeste, kes seal elavad,» ütles AirBnB juht Brian Chesky.
Ta rõhutas, et vahendatavatel ekskursioonijuhtidel tuleb läbida teatav kvaliteedikontroll veendumaks, et neil oleks teatav kogemus ning et inimesed neid naudiksid.
Hetkel on Trips teenuse palgal juba 500 giidi 12 maailma linnas – Londonis, Miamis, Nairobis, Havannas, Florence’is, San Franciscos, LA-s, Tokyos, Detroidis, Pariisis, Cape Town’is ja Seolis.


description: Euroopa kosmoseagentuur (ESA) saatis neljapäeval Prantsuse Guajaana kosmodroomilt orbiidile neli Galileo satelliiti.

title: Euroopa kosmoseagentuur saatis orbiidile neli Galileo satelliiti


description: Hoolimata globaalsest majanduskasvust ei ole kasvuhoonegaaside heited juba kolm aastat kasvanud, vaid püsinud stabiilsel tasemel.

title: CO2 emissioonide pidevale kasvamisele saadi lõpuks pidurid peale

maintext:
Selline sõnum koorub rahvusvahelise MTÜ Global Carbon Project hiljuti ilmunud raportist. Kui 2014 ja 2015 atmosfääri paisatavate kasvuhoonegaaside hulk ei kasvanud, siis praegused projektsioonid näitavad, et 2016 tuleb siiski väike, 0,2 protsendine kasv. See on siiski märkimisväärselt väiksem näitaja kui aastatel 2004-2013 iga-aastane 2,3 protsendine keskmine.
Suures osas on emissioonide eduka piiramise taga Hiina, kes on küll maailma suurim CO 2 õhku paiskaja, kuid on kliimamuutustega võitlemise viimastel aastatel agressiivselt ette võtnud ja kavatseb näiteks selle aasta jooksul vähendada oma emissioone 0,5 protsenti.
Novembri alguses jõustunud Pariisi kliimaleppe järgi peavad kõik maailma riigid koos töötama, et vähendada kogu inimkonda ohustavat kliimasoojenemist. Senine edu emissioonide vähendamisel ja puhta energia tehnoloogiate arendamisel on mõjunud paljudele riikidele innustavaks, kuid Donald Trumpi valimine USA presidendiks võib tuua kaasa seniste edusammude luhtumise. Üks võimalik stsenaarium on, et kui USA leppest taandub, teeb seda ka Hiina ja sellisel juhul jääb kliimaleppe tulevik ebaselgeks. Hetkel Marokos Marrakechis toimuvatel kliimakõnelustel on seetõttu õhus küsimus, et kas Hiina astub nüüd tõesti Trumpi jälgedes kliimaleppest välja või võtab üle seni USA täidetud juhtrolli kliimamuutustega võitlemises, kirjutab The New York Times.