description: Inimese keha on otsekui kellassepa töökoda, kus kõik kellad tiksuvad korrapäraselt, kuid mitte tingimata ühes rütmis.

title: Miks inimesed magavad?

maintext:
Sisemise kella tundmine aitab elada stressivabalt ja vähendab väga paljude haiguste riski, kirjutab Terviseuudised. Sõltuvalt kellaaegadest muutuvad tsükliliselt inimese füsioloogiline seisund, intellektuaalsed võimed ning meeleolu.
Selleks et saada energiat päevaseks aktiivseks eluks, töötleb organism päeval ümber kogutud toiteaineid. Öösel seevastu organism kogub toiteaineid, taastab kudesid ja jagab rakke. Sellise rütmi järgi eralduvad paljud hormoonid – kortisool, antidiureetiline hormoon, testosteroon, insuliin, kaltsitoniin jpt.
Ööpäeva pimedal ajal toodab keha ka melatoniini. Selle toime tõttu eraldub kasvuhormoon, mis mõjutab luude ja mineraalainete, rasvade, süsivesikute ja valkude ainevahetust, kilpnäärme hormoonide metabolismi, südame ja neerude funktsioone ning organismi psühholoogilist seisundit. Samuti eraldub prolaktiin, mille toime tugevdab rakulist immuunsust, samal ajal aeglustub ainevahetus, väheneb stressihormooni kortisooli ja serotoniini kogus, pärsitakse kilpnäärme funktsiooni. Kui «aktiivseimad» süsteemid on pärsitud, saab organism puhata ning taastuda, valmistades seega keha ja vaimu ette eeloleva päeva aktiivseks tegevuseks.
Kuidas tekib uni?
Uni on täpne ja keeruline neurokirurgiliste protsesside jada, mida reguleerib peaaju. Õhtul ajavahemikul kell 21–23 suureneb kehas melatoniini kogus, mis valmistab organismi ette magamistsükliks. Eristatakse kahte unefraasi: aeglane ja REM-uni. Aeglase une faasi ajal eralduvad somatotropiin ja prolaktiin. Somatotropiin on kõige rohkem seotud kasvu reguleerimisega, aidates samas organismil haigusest või väsimusest taastuda.
Prolaktiin vastutab immuunsüsteemi tegevuse eest. Kui selle hormooni kogus on piisav, väheneb stressihormoonide kortisooli ja serotoniini kogus. REM-une faasis toimuvad protsessid tugevdavad mälu ja reguleerivad füüsilisi protsesse.
Mis meid erksaks muudab?
Kortisool ja serotoniin on nn erksushormoonid, mille kogus on suurim päevasel ajal. Kortisool vabaneb hommikul kella kuue kuni kaheksa paiku, valmistades organismi ette päevaseks aktiivsuseks. Samas väheneb melatoniini kogus ja unisus. Serotoniini koguse suurenemine teeb meid toimekaks. Kui und on vähe, aeglustub ainevahetus ja vabanevad hormoonid, mis suurendavad näljatunnet, eriti magusavajadust, mistõttu suureneb diabeedirisk.
Uuringutega on tuvastatud, et kui une aeglase faasi ajal magatakse vähem kui kaks tundi, aeglustub nelja ööpäeva möödudes immuunsüsteemi aktiivsus. Kui inimene magab vähem kui neli kuni viis tundi ööpäevas, võib mõne nädalaga tekkida häireid motoorikas ja psüühikas. Kui unetus on kestnud pikka aega, suureneb depressioonirisk umbes 35 korda.
Kui uni on häiritud, siis soovitatakse kasutada teadlaste poolt välja töötatud tooteid, mis parandavad und, aitavad organismil puhata ja säilitada terve päeva kestvat tööindu ning parandada vaimset võimekust.
Loe täismahus artiklit portaalist Terviseuudised, kust saad ka teada, millega tegeleb kronobioloogia.


description: Kuigi kriminaalfilmides on kohtumeedikud sageli alkohoolikutest küünikud, kes kuulavad klassikalist muusikat, lõpetavad töö kell neli õhtul, sest nende patsientidel enam kiirt ei ole, siis Berliini Charité kohtumeditsiini instituudi juhataja Michael Tsokose sõnul on tegelikult asjad hoopis teisiti.

title: Kohtumeedik paljastas kriminaalfilmide suurimad loogikavead

maintext:
Saksamaa kuulsaim kohtumeedik Michael Tsokos töötab oma alal juba üle 20 aasta ja juhib Charité kohtumeditsiini instituuti 2007. aastast, kirjutab Bild. Oma uues raamatus «Kas surnud on alati laipkahvatud?» kummutab ta 40 levinud eksiarvamust kohtumeditsiini kohta. Siit leiad neist viis.
1. Omaksed tuvastavad surnu
Kui kriminaalfilmides oleks kõik nagu tavaliselt, siis oleks seal tunduvalt vähem traagilisi hetki, mil omaksed surnule näkku vaatavad ja ta ära tunnevad. Tegelikult ei juhtu seda mitte kunagi.
Sellel on kaks põhjust. Esiteks on kurjategija üle 80 protsendil juhtudest surnu lähikondlane ja üle poolte juhtudest on mõrva põhjuseks inimeste omavahelised suhted. Kui võimalik tapja ka tegelikult kohtumeditsiini instituudist sisse ja välja käia saaks ja surnuga otseses kontaktis oleks, siis oleks see kriminaaluurimise seisukohalt katastroof. Teiseks ei oleks inimlik kelleltki nõuda, et ta viskaks mädanenud ja moondunud omakse laibale pilgu peale.
Tegelikult saadavad uurijad surnu lähisugulastele foto koos kirjeldusega ka märkide kohta, mis võivad aidata teda tuvastada. Näiteks pannakse kirja teave armide ja tätoveeringute kohta. Vajadusel võrreldakse surnu hambaid, puusaproteesi või teisi kehaosi meditsiinitoimikutes leiduva infoga. Harvem tehakse DNA analüüs.
2. Kohtumeedikul ja patoloogil on sama amet
Paljudes kriminaalfilmides võib kuulda lauset: «Patoloog ei leidnud viiteid vägivaldsele surmale.» Tegelikult ei ole patoloogidel kohtumeedikutega rohkem ühist kui näiteks naistearstil silmaarstiga – ka nemad on mõlemad lõpetanud arstiteaduskonna.
Patoloogid diagnoosivad eelkõige haigusi, millel võib olla sisemine põhjus. Nad uurivad mikroskoobiga elavate inimeste koeproove. Näiteks saavad nad biopsia abil välja selgitada, missugune vähiravi võiks antud patsiendi puhul kõige edukam olla. Nad uurivad küll ka surma põhjuse väljaselgitamiseks laipu, kuid mitte selleks, et kuritegusid tõestada. Surnu uurimiseks on patoloogil tarvis tema lähedaste luba.
Kohtumeedikud uurivad laipu inimese surmapõhjuse kindlakstegemiseks siis, kui kohus selle nendele ülesandeks teeb. Neid huvitab eelkõige see, kas inimene suri loomulikul või ebaloomulikul teel. Kui selgub, et inimene suri insuldi või mõne muu loomuliku põhjuse tõttu, siis lõpetavad nad lahkamise. Kohtumeedikud avavad surnukehi täpselt kindlaks määratud korras ja selle toimingu juures peab korraga olema kaks meedikut. Lähedaste nõusolekut neil vaja ei ole, küll aga kohtuniku tellimust.’
3. Mao sisu annab teavet surma aja kohta
Kuigi kõlab loogiliselt, et mida kauem on toitu seeditud, seda kauem on inimene surnud, ei ole see tegelikult sugugi nii. Mao sisu järgi võimaldavad surma aega määrata vaid fantaasiad. Selleks peaks surnu kohe kindlaks tegema ja teadma, millal ta viimast korda sõi. Kuigi mao analüüs surmaaega määrata ei luba, võib see siiski anda olulist teavet surma põhjuse kohta, näiteks siis, kui inimest on mürgitatud.
4. Surnud on alati lubivalged
Verest tühi, valge, läbipaistev nahk – nii kujutatakse surnuid kriminaalfilmides. Tegelikult näitavad inimese surma nahale ilmuvad sinkjas-lillakat värv laigud, samas kui elavad haiged on palju sagedamini kahvatud. Laibaplekkidena tuntud laigud tekkivad suuremate veresoonte piirkonnas pärast seda, kui süda lakkab löömast ja veri jääb veresoontes seisma. Kui surnu on tõesti kahvatu, siis on ta kas verest tühjaks jooksnud või kannatas juba elu ajal verevaeguse all.
5. Kohtumeedikud lähevad kell neli õhtul koju
Kohtumeedikutele räägitakse Tsokose sõnul sageli, et nende töö on elavaid inimesi ravivate kolleegide omast tunduvalt lihtsam. Kuna kohtuarstide tööst ei sõltu, kas patsient jääb ellu, siis arvatakse, et neil ei ole ka öövahetusi ega öövalveid. Tegelikult on ka kohtumeedikutel 24 tundi ööpäevas valved, sest inimesi tapetakse nii päeval kui ka öösel. Selleks, et teha kindlaks surma põhjus või välja selgitada, kas on leidnud relva, millega mõrv sooritati, on politseil kuritööpaigal tarvis kohtumeedikut. Ka lahkamine tuleb teha võimalikult ruttu.

fasttext_language: et


description: Nii Eestis kui ka Lätis levib Coxsackie viirus, mis on üks enteroviirustest. Enteroviirusnakkused on maailmas laialt levinud nakkushaigused, mis võivad põhjustada puhanguid. Sagedamini haigestuvad lapsed, noorukid ja nooremad täiskasvanud, selgitab terviseamet.

title: Tasub teada: mida kujutab endast Coxsackie viirus

maintext:
Haigustekitaja
Enteroviirused kuuluvad pikornaviiruste sugukonda, enteroviiruste perekonda. Enteroviiruste perekonda kuuluvad ECHO-, Coxsackie A- ja B-viirused, polioviirused ning muud enteroviirused.
Enteroviirused võivad pikemat aega säilitada eluvõime väliskeskkonnas, sh vees või niiskes pinnases.
Nakkusallikas
Nakkusallikaks on haige või haigusnähtudeta inimene.
Levikuteed
Enteroviirused levivad fekaal-oraalsel teel, s.t. nakatunud inimese väljaheitest kätele ja kätelt suhu ning viirustega saastunud vee ja toitudega või harvem piisknakkuse teel õhu kaudu. Ka pärast haigusnähtude kadumist võivad haigustekitajad erituda seedetrakti kaudu mõne nädala jooksul.
Haigusnähud
Sageli kulgeb enteroviirusnakkus haigusnähtudeta või kergete gripisarnaste nähtudega. Nakkus võib kliiniliselt avalduda järgmiste haigusvormidena: herpangiin, konjunktiviit, stomatiit, kõhulahtisus, HFM (hand-foot-and-mouth disease), raskematel juhtudel entsefaliit või meningiit. Sageli kulgeb haigus raskelt vastsündinutel ja immuunpuudulikkusega inimestel.
Enteroviirusmeningiidi peiteperiood kestab kuni kümme päeva. Haigusnähtudeks on palavikutõus, tugev peavalu, oksendamine, kuklakangestus, valguskartus, lööve. Haigus kestab seitse kuni kümme päeva ja lõppeb üldjuhul paranemisega. Spetsiifiline ravi puudub.
Ennetamine
Haigestumise vältimiseks tuleb täita hügieeninõudeid, eeskätt pesta hoolikalt käsi vee ja seebiga pärast tualeti kasutamist ja enne söömist. Käte desinfitseerimiseks võib kasutada selleks ettenähtud desinfitseerimisvahendeid. Kodus mitte kasutada haigega ühiseid käterätikuid, nõusid, söögiriistu või muid haige poolt kasutatavaid esemeid ning puhastada tualettruumi desinfitseerivate ainetega. Kui haigestunu on laps, anda talle haiguse ajal mängimiseks ainult kergesti pestavaid mänguasju. Mänguasju tuleks pesta võimalikult sageli, hoiduda pehmete või karvaste mänguasjade kasutamisest.


authors: Haigekassa Tervishoiu- Ja Kommunikatsiooniosakonna Juhataja

description: Solidaarsuse säilimine ravikindlustuses on võtmetähtsusega

maintext:
Eesti tervishoiusüsteemi toimivus ja jätkusuutlikkus on viimasel ajal saanud palju tähelepanu, arvamusi on vastakaid. Ravikindlustuse erinevate tahkude mõistmist ja solidaarse ravikindlustuse jätkusuutlikkust saab selgitada ühiskondlikke kokkulepete valguses.
Ravikindlustus sarnaneb oma olemuselt igale teisele kindlustusliigile. Kodu- või liikluskindlustuse puhul tasub inimene kindlustusmakseid, et õnnetuse korral oleks tagatud vajalik finantsiline tugi ootamatult tekkinud ning sageli märkimisväärselt suurte kulutuste katmiseks. Ravikindlustus toimib sarnaselt, kuid selle erinevusega, et inimese panus süsteemi ehk kindlustusmakse ei sõltu tema hinnatud terviseriskist, vaid palgatulult arvestatavast sotsiaalmaksust.
Teine erinevus tavapärasest kodu- või liikluskindlustusest seisneb väljamaksetes – kogutud ühisest „kassast“ kompenseeritakse raviteenuseid mitte ainult neile, kes täna sissemakseid teevad, vaid tervishoiuteenused on tagatud ka neile, kes sotsiaalmaksu ei maksa – lapsed, pensionärid, kodus väikelapsi kasvatavad emad, töötud, rasedad. Süsteemi panustavad need, kes ise vajavad kindlustuse väljamakseid ehk raviteenuseid suhteliselt vähe (tööealine täiskasvanud elanikkond), kuid kes toetavad maksetega oma lapsi, vanemaid ja vanavanemaid. Tänane tööealine elanikkond kasutab ise teenuseid ja ravimeid rohkem tõenäoliselt siis, kui ta enam süsteemi ei panusta. Selles seisnebki solidaarse ravikindlustuse tugevus – kellegi panus süsteemi ega ka juurdepääs vajaminevale abile ei sõltu vanusest, sissetulekust või terviseriskidest. Kaitse on tagatud kõigile võrdselt.
Tänase seadusandluse kohaselt maksab iga kindlustatu ravikindlustuse eest ainult töötamise ajal 13% oma töötasust. Makseid teostab inimese eest tema tööandja. Ravikindlustusse tehtud sissemaksete eest tagab haigekassa kindlustuskaitse – haigestumise korral raviteenuste eest, retseptiravimite vajadusel nende kompenseerimise ette nähtud ulatuses, ajutise töövõimetuse korral rahalised väljamaksed jm.
Ravikindlustuse toimimiseks on hädavajalik määratleda teenuste osutajad ning teenustepakett
Et tagada kogutud vahendite sihipärane ja läbipaistev kasutus, on väga oluline kokku leppida, mida ravikindlustus katab ning kui suures ulatuses. Need põhimõtted on kehtestatud seaduste jt õigusaktidega.
Neis on täpselt fikseeritud haigekassa poolt hüvitatavate teenuste ja soodusravimite loetelu ning nende hinnad, samuti rahaliste hüvitiste määrad ja nende maksmise põhimõtted.
Teenuste loetelu ja hinnakirja alusel osutavad haiglad, perearstid jt patsientidele tervishoiuteenuseid ning nende arved edastatakse haigekassale. Tasumise eelduseks on leping haigekassa ja raviasutuse vahel.
Ravi rahastamise lepingud loovad kindlustunde, et inimestele on tagatud tervishoiuteenuste kättesaadavus juhul kui ilmneb n-ö kindlustusjuhtum ehk tekib vajadus külastada arsti. Lepingud sõlmitakse kuni 5 aastaks ning rahalised mahud lepitakse kokku iga-aastaselt.
Kogu ühisoknna jaoks tervikuna, ning ka haigekassa seisukohast on väga oluline, et kõigil arstlikel erialadel on olemas kvaliteetset ravi tagavate meditsiinitöötajate, vajaliku tehnika ja teenuseosutamiseks vajalike ruumidega komplekteeritud raviasutused, kes muuhulgas võtavad vastutuse ööpäevaringse erakorralise abi tagamisel. Ilma selleta ei ole võimalik efektiivne, kvaliteetne tervishoid ning solidaarne ravikindlustus. Seega peab haigekassal olema strateegiliste partnerite võrk, kellega sõlmitavad ravi rahastamise lepingud tagavad kindlustatutele vajaliku kindlustuskaitse ehk tervishoiuteenuste kättesaadavuse.
Haigekassa eelarve peab tagama teenuste stabiilse kättesaadavuse
Nii nagu ka iga teise kindlustuse puhul, ei saa ka ravikindlustuses kindlustusandja mitte kunagi päris täpselt ette määrata ilmnevate kindlustusjuhtumite koguarvu ja seega ka välja makstavate kindlustushüvitiste kogumahtu. Kindlustuse eesmärk ongi määramatusega kaasnevate (finants)riskide mõju vähendamine kindlustatutele. On selge, et kindlustuse puhul ei saa tekkida olukorda, kus kindlustusettevõte ei ole suuteline täitma oma kohustusi olukorras, kus kindlustusjuhtumeid ilmnes oodatust rohkem. Haigekassa seisukohalt ongi selliste juhtumite tarvis moodustatud reservid.
Kindlustusperioodil ei ole paketi muutmine, näiteks hinnakirja muutmise teel, reeglina lubatav ega aktsepteeritav. Ravikindlustuses raskendaks selline lähenemine väga oluliselt raviprotsessi. Kindlustuspaketis on loomulikult võimalik teha jooksvaid muudatusi näiteks soodusravimite nimekirja regulaarse korrastamisega - halvendamata seejuures patsientide olukorda - ning ka ajutise töövõimatuse hüvitisi sätestavate reeglite muutmisega. Kuid kindlustuslepingu põhimõtete kohaselt ei ole võimalik jätta osa patsiente kindlustusperioodil lihtsalt ilma ambulatoorsetest soodusravimitest – see oleks ka otseses vastuolus patsientide võrdse kohtlemise põhimõtetega.
Ravikindlustuse vahendeid ei saa kasutada muudel eesmärkidel kui kindlustatute jaoks – seetõttu on haigekassa reservide kasutamine eelarveliste kõikumiste korral võrreldav „dividendide maksmisega“ haigekassa kindlustatutele kui mittetulundusliku kindlustusseltsi osanikele. Et kasutada jaotamata tulemit efektiivseimalt ravikindlustatute hüvanguks, otsustab selle kasutusele võtmise vajaduse nõukogu, sealjuures kindlatel tingimustel – eelmiste perioodide jaotamata tulemit on lubatud kasutusele võtta kuni 30% ulatuses, kuid mitte rohkem kui 7% eelmisel kalendriaastal eelarves ettenähtud tervishoiuteenuste kuludest.
Solidaarne süsteem on elanikkonnale tõhusaim
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul on tervishoiule eraldatavate vahendite osakaal sisemajanduse koguproduktist (SKP) oluline tegur, mis selgitab näiteks oodatava keskmise eluea erinevust Eesti ja Sloveenia vahel. Sloveenias on tervishoiule eraldavate vahendite osakaal SKPst suurem kui Eestis ning ka oodatav eluiga on pikem. Seepärast on oluline aktsepteerida seost tõenduspõhiste ja kulutõhusate tervishoiuteenuste ning ravimite pakkumise optimaalse mahu, inimeste oodatava eluea ja tervena ning töövõimelisena elatud eluaastate vahel. Samuti võib väita, et solidaarsel kindlustusel põhinev tervishoiusüsteem on üldiselt ühiskonna kui terviku jaoks kulutõhusamaid viise tervishoiuteenuste pakkumiseks ja ravi korraldamiseks.


description: Tervishoiusüsteemi rahastamise üle arutlenud perearst Eero Merilind pakub ühe võimalusena tõsta patsiendi omaosalust kuni diagnoosini, mis suurendaks inimese vastutust ja tooks süsteemi raha juurde.

title: Eero Merilind: ravi hind võiks sõltuda inimese tervisekäitumisest

maintext:
Eero Merilind ütles ajakirjale Perearst antud intervjuus, et kui ravikindlustussüsteem loodi, oli idee, et nende eest, kes pole kindlustatud, maksab riik või kohalik omavalitsus ise haigekassa eelarvesse, vahendab Med24. Tookord oli arutelu, et ravikindlustusmaks võiks olla 16–17 protsenti, kuid jäi 13 protsenti.
«Praegu on raske öelda, miks just see protsent jäi, aga niipalju, kui ma kolleegidega olen rääkinud, siis lihtsalt prooviti, kas 13 protsendist jätkub, ja arvati, et kui ei jätku, siis muudetakse protsent suuremaks. Tänaseni on jätkunud,» rääkis Merilind. Tema sõnul on mõni tõsisem otsus tehtud – näiteks, et töövõimetuslehe esimese paari päeva eest ei maksta ja seejärel maksab tööandja –, aga muus osas on alles praegu avanenud diskussioon, kas hakatakse midagi muutma või mitte.
Merilinnu sõnul on kaks küsimust. Kui ravikindlustusrahast ei piisa, siis kas panna raha juurde riigieelarvest, see tähendab maksutõusu, või peab inimene hakkama ise juurde maksma. Mõlemal on oma plussid ja miinused.
«Mina pooldan sellist süsteemi, et kuni diagnoosini võiks olla inimese omavastutus suurem ja pärast diagnoosi tuleks maksumaksja raha juurde,» lausus perearst. «Kui me viime auto aeg-ajalt tehnilisse kontrolli, peaksid analoogsed kontrollid olema ka inimestel ja nende oma raha eest. Kui inimene seda siis ei tee või soovitusi ei järgi, siis tulevikus haigestudes peaks olema omavastutus suurem.»
Ta tõi näiteks, et hambaravi puhul kehtiks auto tehnilise ülevaatuse näide hästi – kui käid iga aasta hambaid kontrollimas, viis aastat järjest, siis järgmise viie aasta jooksul tasub su hambaravi näiteks 75 protsendi ulatuses haigekassa. Kui ei käi, siis proportsionaalselt maksad ise rohkem. Kui aga kümme aastat pole hambaarsti juures profülaktilist kontrolli teinud, siis maksadki sada protsenti.
Teine võimalus on Rootsi süsteem, kus kõik inimese omaosalusega seotud tegevused korjatakse ühele kontole kokku ja kui on saavutatud teatud piirmäär, siis sealt edasi saab patsient teenuseid tasuta. Omaosaluse alla läheksid ravimite ja hambaravi kulu, arsti- ja ka eraarstivisiidid jne. Näiteks piir oleks 200–300 eurot aastas, millest edasi oleksid tervishoiuteenused tasuta.
«Tänased lahendused on tulnud kirvemeetodil – vaadatakse, et raha pole, ja siis tõstetakse raha ühe eelarverea pealt teisele,» lisas Merilind.
Täispikka intervjuud Eero Merilinnuga saab lugeda oktoobri Perearstist.


description: Külma vee all pesemise pidavat turgutama immuunsüsteemi, muutma vereringe aktiivsemaks, maandama stressi ja muutma vaimselt erksamaks.

title: Kas külm dušš on tõesti nii kasulik?

maintext:
Ka hiljutises Hollandi teadlaste uuringus käsitleti külma duši all käimise mõju ning jõuti taaskord järeldusele selle kasulikkuses, kirjutab Independent. Uuringus osalejad, kes karastasid end pesukorra lõpus külma veega, paranesid kiiremini haigustest ja olid vähem aeg töölt eemal.
Uuringus osales 3000 inimest ning neist kahe kolmandiku sõnul tõstis külm dušš nende energiataset sama palju kui tass kohvi.
30-päevase külma duši all käimise väljakutse vastu võtnud Sophie Kreitzberg tõdes, et ta tundis end tänu uuele harjumusele väga hästi ning soovitab külma duši neile, kel on tarvis kiirelt energiat saada ning tuju parandada.
Samas ei ole teaduslikku tõestust, et külm vesi muudaks vaimselt erksamaks. Küll aga saab keha jäise vee alla minnes kerge šoki ning inimene hakkab sügavamalt hingama ning see kiirendab südame löögisagedust, muudab vereringesüsteemi aktiivsemaks ning vabastab endorfiine.
Dr Chris Van Tulleken on püüdunud kasutada külma duši ka depressiooni ravimise meetodina. Sarah'le, kes on võtnud antidepressante kaheksa aastat, kirjutati välja ujumine külmas vees, et tema tuju parandada.


description: Euroopa Liidu intellektuaalomandiameti (EUIPO) hinnangul kaotab farmaatsiatööstus Eestis võltsitud intellektuaalomandiga ravimite müümise tõttu iga-aastaselt 14 miljonit eurot.

title: Amet: Eesti ravimiturg kaotab võltskauba tõttu 14 miljonit aastas

maintext:
Amet analüüsis intellektuaalomandi rikkumisega seotud kahju Euroopa Liidu tootjatele ja jõudis järeldusele, et seaduslikult tegutsevad eraettevõtted kaotavad kogu ühenduses iga-aastaselt võltsitud ravimitele 10,2 miljardit eurot, mis teeb 4,4 protsenti kogumüügist, seisab uurimuses, kirjutab BNS.
Kui arvesse võtta ka kaudsed mõjud, siis põhjustab ravimite võltsimine EUIPO hinnangul Euroopa Liidu majandusele iga-aastaselt 17 miljardit eurot kahju, see on kaotanud 91 000 töökohta ning vähendanud riikide tulusid 1,7 miljardi euro võrra.
Amet märgib analüüsis, et võltskauba turu suurust on raske hinnata, kuna see pole otseselt vaadeldav. Seetõttu tugines amet uurimuse koostamisel peamiselt statistikale ning statistilistele mudelitele.


description: Populaarne Hiina meditsiini arst, kelle juurde järjekord on üle kahe aasta. Edukas kirjanik, kelle mõlemad raamatud tõusid müügitabelite tippu. Tunnustatud lektor, kelle käe all õpivad sajad Hiina meditsiini vastu huvi tundvad inimesed. Millest tuleb see, et Rene Bürklandist on saanud fenomen?

title: "Radar": milles seisneb ravija Rene Bürklandi fenomen?

maintext:
Radar sai harukordse võimaluse jälgida hetke kõige populaarsema tervendaja Rene Bürklandi tegemisi nädala jooksul ning käis varjuna kaasas nii võimlemas kui patsientide vastuvõtul.
Kahe väikese tütre isa Rene hommikud algavad tavaliselt kella seitsme ajal võimlemisega. Kui ilm vähegi kannatab, teeb ta seda õues ja nii kohtumegi temaga varahommikul mere ääres Rocca al Mares, et saada aimu, mis on Qi gongi ehk «Kuldse kella harjutused».
Need 12 harjutust on mõeldud siseorganite ja energiameridiaanide tugevdamiseks ja qi ehk eluenergia liikuma panemiseks. Neid harjutusi saab kasutada nii ägedate kui krooniliste haiguste korral ning võib kasutada nii ravi kui profülaktikana.
On 5. oktoober, kolmapäev. Kell on 14.15 ja Bürkland on just saabunud Salme Kultuurikeskusesse, et poole tunni pärast rääkida «60+ festivalil» eakate toitumisest. Siia on tulnud inimesed kogu Eestist, paljud just Bürklandi loengu tõttu. Suur hulk inimesi ootas pikalt enne algust saali sisenemist. Sel hetkel ei lugenud vanus ega tervislik seisund – oluline oli saada ruumi, et kinni püüda kõik, mida Bürklandil öelda on.
«No minu meelest on väga sümpaatne,» kiidab Saaremaalt spetsiaalselt Bürklandi loengu jaoks kohale sõitnud Lea Poska meest. «Alati rõõmus meel,» iseloomustab Bürklandi Türilt kohale tulnud Evi Pulk. «Jätab hea mulje,» lisab Poska.
Seda, et Bürkland on kohalolijatele sümpaatne ja tema jutt oluline, näitab seegi, et tühja kohta saalis naljalt ei leia ning paljud loengut kuulama tulnud inimesed teevad hoolega märkmeid. Bürklandi ettekanne kestab 45 minutit ja ta jõuab lõpuks võimlemiseni. Kui ta palub kuulajatel püsti tõusta, tehakse seda. Kui Bürkland koos päevajuhi Reet Linnaga harjutusi ette näitavad, tehakse kõik püüdlikult järgi.
Kui võimlemine tehtud, ongi loeng selleks korraks läbi. Kuid Bürklandil on keeruline lahkuda nii lavalt kui ka hoonest, sest teda kuulama tulnud inimesed piiravad ta sisse, paludes nii nõuannet kui autogrammi uude raamatusse. Bürkland on kannatlik ja proovib kõigile aega leida.
«Mul on jalad külmad, ilma kuumakotita ei saagi magama minna,» kurdab üks pensionär Bürklandile. «Siis võtke sellist hästi lihtsat asja, võtate kaneelipulbrit,» alustab Bürkland. «Kui palju seda võiks võtta, kaneelipulbrit?» sekkub jutuajamisse Lea Poska. «Ei, see on nüüd välispidiselt kasutatav – võtate kaneelipulbrit ja panete natukene sokkide sisse. Siis ta soojendab jalgasid päris hästi, sinna palju ei ole vaja panna,» annab Bürkland prouadele nõu.
«Kaneeli tee tegemiseks, on siis palju siis ikka klaasi…» uurib Lea Poska edasi. «Vaadake, kui kaneeli ostate ka, siis parem on osta sellist, mis ei ole pulbriks tehtud veel, siis Te saate paremini hinnata kaneeli kvaliteeti. Aga ütleme – Te võtate niimoodi, et kuskil teelusikatäis 300-400 milliliitri kohta. Keetma ei pea seda, ma ei mõtle pulbrit vaid tükke siis, onju. Ja lasete tõmmata ja siis juua seda kaks-kolm korda päevas,» selgitab Bürkland.
«Kui on võimalik soovitusi anda, siis loomulikult proovin anda aga kui on väga kompleksne probleem, siis ma võin selle lihtsa soovitusega rohkem kahju teha, siis on ikka inimesel vaja põhjalikumat diagnostikat ja täpsemaid soovitusi,» räägib Bürkland.
Bürkland on nõutud ja tunnustatud arst
Nii nagu erinevatel üritustel püüavad inimesed Bürklandiga rääkida, soovivad nad ka Hiina meditsiini keskusesse vastuvõtule tulles just tema juurde aega saada. Lihtne see enam aga ei ole, kuna tema juurde järjekorda hetkel enam inimesi juurde ei panda.
«See ei ole normaalne, kui inimene peab kaks aastat ootama, seetõttu praegult on jah see seis, kus me järjekorda ei pane inimesi,» teatab Bürkland ning ei oska midagi soovitada neile, kes tahaks tema juurde aega saada. Selle asemel soovitab ta oma kaastöötajaid, kelle juurde järjekorrad on lühemad.
«Tegelikult, ma ütlen ausalt, need arstid, kes meil siin kõik on, nad on väga hea tasemega ja oskavad väga hästi hiina meditsiini diagnostikat teha, ravi teha. Võib olla ühel hetkel, kui on rohkem arste juba tööl ja mul on see õpetamise koormus väiksem, eks ma siis võtan patsientidega tööd juurde,» räägib Bürkland.
On 13. oktoobri hommik ja oleme tulnud Tervise Alkeemiasse, et vaadata, milline näeb välja üks Hiina meditsiini arsti vastuvõtt. Esimene patsient on noor ema. Nagu Hiina meditsiinis tavaks, mõõdetakse pulssi, vaadatakse keelt ning tehakse diagnostika ja esitatakse küsimusi. Tehakse nõelravi ning määratakse see ka kuurina – kord nädalas paari kuu jooksul. Lisaks ravimtaimesegud ja vitamiinid.
Järgmisena saabub vastuvõtule Mirje, tema on käinud Rene Bürklandi juures viis ja pool aastat. Ta pöördus Rene poole, kuna ta arstidelt enam abi ei saanud – tehtud terviseanalüüs näitas vaid suurt stressi. «Mul olid lihtsalt metsikud peavalud,» meenutab Mirje. Bürklandi juurde tulles tal vedas – ta sai vastuvõtule umbes kahe nädalaga. Bürkland mõõtis naise pulssi, tegi keelediagnostika ning nõelravi. Paremaks läks Mirjel kuu ajaga.
«Peavalud kadusid ja need peavalud ei ole siiani tagasi tulnud,» räägib Mirje, kes käis mitme kuu jooksul korra nädalas just nõelravis ja sai abi. «Sellest ajast saadik elangi ma jälle kvaliteetset elu,» teatab Mirje. «Ja mida sa võid igapäevaselt töö juures juua on krüsanteemitee,» soovitab Bürkland Mirjele vastuvõtu ajal ning teeb tänagi Mirjele nõelravi. Patsiente on palju, kõik tulevad erinevate muredega. Ning ravimeetodina kasutab Bürkland lisaks nõelravile näiteks ka moksa teraapiat ja kuppude panekut.
Kui kuulata, mida on öelda Bürklandi vastuvõttudel käivatelt patsientidel, siis ei pane sugugi imestama, et tung just tema juurde suur on. Teiste hulgas jagub Bürklandi suunas kiidusõnu ka kunstnik Peeter Lauritsal, kes enam kui kahe aasta eest põievähki põdedes otsis lisatuge just Hiina meditsiinist. «Rene soovitas loomulikult kõigepealt oma elustiili muutust,» meenutab Peeter Laurits. Ta pidi maha jätmise suitsetamise, tegema kuldse kella harjutusi. Ühtlasi kirjutas Bürkland Lauritsale välja terve nimekirja, milliseid ravimtaimi peab tarbima. «Nii et põhiliselt tema juures olengi taimeraviga ennast järje peale saanud,» kiidab Laurits. «Viimasel kontrollil ei olnud seda kasvajat üldse sootukski,» teatab Laurits, et ravi on läinud hästi ning abi on olnud nii kirurgilisest sekkumisest kui ka Hiina meditsiinist.
Huvi Hiina meditsiini vastu oli juba lapsepõlves
«Ma selles suhtes olen üsna õnnelik arst, et mu juures käivad inimesed, kes tahavad terveks saada,» ütleb Bürkland, kelle teekond äärmiselt populaarseks Hiina meditsiini arstiks sai tegelikult alguse juba lapsepõlves. Juba lapsena avastas ta endas huvi meditsiini vastu. «Kui sageli väikestel poistel meeldivad sellised võistluskunstid, siis mulle meeldisid rohkem tervisekunstid. Mind huvitas juba päris väiksest peale, mida traumade korral teha, mida peale panna,» meenutab Bürkland.
Bürkland, kes on olnud nii oktoobrilaps, kui pioneer, käis juba kooliajal esmaabirühmas. «Sain sidumise selgeks ja Višnevski salvi oskasin peale panna,» naerab Bürkland. Seejärel peale keskkooli õppides Pedagoogilises Seminaris, hakkas Bürkland paralleelselt käima Hiina meditsiini kursustel. Hiljem, õppides Tartu Ülikoolis arstiks, taotles ta Hiina riigi stipendiumit, et sinna aastaks õppima minna. «Ma arstiõpingute vahel olin ühe aasta Hiinas ja pärast kui ma lõpetasin arstiteaduskonna, siis ma läksin uuesti Hiina ja siis ma olin kolm aastat seal veel,» räägib Bürkland.
Esimest korda Hiinast tulles hakkas ta õpingute ajal tegema soovijatele Hiina massaaži. Ja siis täheldaski ta, et inimestel on kasvav huvi Hiina meditsiini vastu. «Inimestel on huvi mitte ainult terveks saada, vaid neil on huvi teada saada, mis nende probleemi põhjus on, et läbi selle siis tulevikus mitte sellesse samasse auku astuda,» räägib Bürkland.
Kui Bürkland pärast kolme Hiinas veedetud aastat tagasi Eestisse tuli, tegeles ta patsientidega algselt kolm päeva. Kuna järjekord kasvas, võttis juurde veel ühe päeva. Tema juurde soovivate patsientide hulk aga muudkui kasvas. «No mingil hetkel oligi niimoodi, et ma tegin viis päeva nädalas patsiente, siis olid lisaks kas hommikul või õhtul trennid ja nädalavahetusel koolitused. Ja siis ma tegin eelmisel aastal sellise muutuse oma päeva või nädalaplaanis, et ma vähendasin patsientidega tööd ja rohkem keskendun koolitustele. Ma loodan, et inimesed saavad aru sellest, et see hetkeseis, mis praegu on, on selle nimel, et ühel hetkel oleks Eestis parem seis hiina meditsiini praktiseerijate seisukohast,» räägib Bürkland.
Bürklandi koolitused on väga populaarsed
On 11. oktoober, kell saab peagi kümme. Inimesed kogunevad Bliss Majas asuvasse konverentsiruumi, et kuulata järjekordset loengut Hiina meditsiini teooriast. Täna on siin üle saja inimese ehk tegemist on äärmiselt populaarse koolitusega. Isegi nii populaarsega, et Tartus hakkab novembrist sama loengusari. Kohtutakse korra kuus ja nii kolm aastat. Sellel koolitusel osalevad nii hiina meditsiini vastu huvi tundvad inimesed, patsiendid, kes tahavad rohkem teada, aga ka arstid.
Üks, kes peab hiina ja lääne meditsiini koostööd oluliseks, on 15-aastase töökogemusega perearst Eve Kivistik. «Ma leian, et Hiina meditsiinil ja Lääne meditsiinil koos on ühiselt palju ära teha,» on Eve Kivistik kindel. Tema sõnul keskendub traditsiooniline meditsiin rohkem haiguste diagnoosimisele ja väljakujunenud haiguste ravile, kuid Hiina meditsiin keskendub terveks olemisele.
«Kuidas inimene püsiks tervena, mida ta saab iseenda jaoks ära teha,» sõnab Kivistik. «Kui me vaatame läänemaailmas, siis tegelikult USAs on palju kliinikuid, kus tehakse tihedalt koostööd, Saksamaal on palju,» räägib Bürkland.
Hiinast naastes ei osanud Bürkland aimatagi, et ühel hetkel võib ta teisi inimesi õpetama hakata. «Olid huvilised, kes tahtsid Hiina massaaži õppida, ma tegin neid kursuseid paar tükki,» meenutab Bürkland ja lisab, et samad inimesed tahtsid süvitsi hakata õppima ka hiina meditsiini teooriat. «Siis mõtlesin, et okei, ma valmistan ette ühe kursuse, esimene kursus oli 2004 aasta. Ja see viimane kursus, millega me nüüd hakkasime, sellist rahvamassi ei ole ennem olnud. See huvi on päris palju kasvanud,» räägib Bürkland.
Edu kirjanikuna ei osanud Bürkland ette näha
Peale selle, et Rene Bürklandi näol on tegemist Eesti kõige populaarsema Hiina meditsiini arstiga, on ta ka edukas kirjanik. Tema raamatud müüvad nagu soojad saiad. Kuu aega tagasi ilmunud raamat «Tark tee terviseni» on Apollo ja Rahva Raamatu raamatumüügi edetabelites kindlalt esimese koha sisse võtnud. Ka tema mõned aastad tagasi ilmunud esimene raamat jõudis lihtsa vaevaga top kümnesse.
Seda, et tema raamatud nii hästi lugejate poolt vastu võetakse, ei osanud Bürkland ette ennustada. Kirjastajaga otsustati, et esimese raamatu – «Tervise alkeemia» - esialgne tiraaž on 2500 raamatut. Et kui see saaks müüdud, oleks juba väga hästi.
«Reaalsus oli see, et see läks esimese nädalaga. Nüüd selle uue raamatuga seoses hakati seda vana ka jälle rohkem ostma. Nüüd tuli kas seitsmes või kaheksas trükk sellest vanast juba välja. Mul ausalt ei olnud üldse mingit aimugi, et see niimoodi võib minna,» räägib Bürkland, kes esimest raamatut kirjutas muude tegevuste kõrvalt kolmveerand aasta jooksul. Teist raamatut kirjutades oli ta juba targem.
«Ma võtsin kirjutamise puhkuse endale, ma läksin ära Eestist ja siis ma sain hästi aktiivselt kirjutada. Palju mugavam on, kui saad ühele tegevusele keskenduda. Esimene raamat oli ikka sellistele inimestele, kes Hiina meditsiinist huvitusid. See teine raamat on tavainimesele mõeldud, kes oma igapäevast toitumist enda kasuks hakata rohkem kasutama,» räägib Bürkland.
Kui peale esimest raamatut läks mitu kuud, enne kui Rene Bürkland tundis, et võiks uuesti kirjutada, siis praegu on ta selleks valmis kohe. Kirjutamisega ongi tal endale seatud suur eesmärk. Ta tahaks analüüsida eesti ravimtaimi hiina meditsiini seisukohast. «Ma näen seda, kui süstematiseeritud on hiina ravimtaimeteraapia ja kui me suudaksime selle teadmise järgi hakata kasutama lääne ravimtaimi, siis me saaks seda kasutusvaldkonda tohutult laiendada ühest küljest ja teisest küljest tohutult spetsifitseerida. Et ühe teatud haiguse puhul, mis sobib, mis ei sobi. Et see on üks minu järgmisi unistusi või eesmärke.»
Kuid on veel üks asi, mida Rene Bürkland teha soovib - avada Eestis Hiina meditsiini kool. «Kus inimene lõpetades saab kutsetunnistuse, et ta on Hiina meditsiini terapeut,» sõnab Bürkland.
Pere toetus on oluline
Vastuvõtud, koolitused, võimlemise juhendamised, avalikud etteasted ja raamatute kirjutamine, uute unistuste täideviimine – kõik saab Bürklandi sõnul teoks vaid tänu sellele, et pere teda tugevalt toetab. Toetus ilmneb muuhulgas selleski, et Rene saab peres arutleda ja rääkida Hiina meditsiinist kõikide pereliikmetega.
«Kuna Hiina meditsiinis keelediagnostika on hästi tähtis, siis vanem laps, kes on nelja aastane, tema näitab mulle keelt ja küsib, kas ta jäätist tohib süüa või ei tohi. Ja ta oskab ise vaadata peeglist ka, et kui keele peal on valge katt, siis ta jäätist süüa ei tohi,» hakkab Bürkland naerma.
Kuid Bürkland tõdeb, et nüüd, kui raamat ilmus, on ajad kiiremad kui tavaliselt. «Tuleb nii-öelda mingeid ohverdusi teha selle nimel,» sõnab ta. Kuid see aeg, mis ta perega koos saab olla, on hindamatu:. «Alati võiks rohkem olla aga ma arvan, et me saame suht hästi hakkama. Mu kodu on siin. Minu jaoks on Eesti ainuke koht, kus olla.»


description: Tallinna kiirabi tegutsemine jäi arusaamatuks pealtnägijatele, kelle arvates meedikud ei püüdnudki kokku kukkunud vanemat meest aidata.

title: Pealtnägija: kiirabi saabus kiiresti, kuid tegutses aeglaselt

maintext:
«Majaukse kõrval, postkastide juures lebas 65-70-aastane mees. Nagu hiljem välja tuli, siis diabeetikust naaber. Mees tuli poest oma ostudega ja kukkus, naabrid kutsusid kiirabi. Pulssi mehel polnud,» rääkis Lasnamäel elav Andrei venekeelsele Postimehele. Andrei sõnul saabud kiirabi kohale kuue-seitsme minutiga. «Masinast väljus kolm inimest (kaks naist ja mehes autojuht). Nad ei kiirustanud kannatanu juurde minekuga. Me räägime neile, et pulssi pole. nemad järgemööda mõõdavad pulssi ja see kõik toimub väga rahulikus tempos. Ütlevad ka ise, et pulssi pole, on surnud,» meenutas mees kiirabi tegutsemist. Seejärel tõi juht kanderaami ja Andrei aitas lahkunu peale tõsta. «Sel hetkel olin ma vapustatud ja ei suutnud uskuda, et nad ei tee mitte midagi, et nad isegi ei püüa elustada. Alguses mõtlesin, et hakkavad autos midagi tegema. Nende saabumisest ei olnud viit minutitki möödas,» jagas mees oma nördimust. Ka hämmastas teda, et meedikud jäid jänni kanderaami paigaldamisega ning pidid telefoni teel nõu küsima. «Lõpuks said ta autosse – jälle kaks minutit oli läinud,» rääkis Andrei.
Tema hinnangul tegutses kiirabi liiga aeglaselt, kuigi selles olukorras tuleks kiiresti reageerida. «Kui pulssi tõesti ei olnud, kas siis meedikud ei oleks pidanud tegema mingeid protseduure, et südametegevus taastada ja päästa inimene? Kuidas peavad kiirabitöötajad üldse sellises olukorras tegutsema?» soovis Andrei teada.
Tallinna kiirabi juhi Raul Adlase sõnul näitas läbiviidud menetlus, et patsienti ei olnud enne kiirabis saabumist keegi elustanud. «Kiirabi konstateeris kohapeal bioloogilise surma saabumist vastavalt kiirabi tegevusjuhistele nii füüsilise kui aparaatuuringu alusel. Kiirabibrigaad konsulteeris ka valvearstiga,» selgitas Adlas. Ta lisas, et äkksurma korral on võtmeküsimus kohene esmaabi sündmuskohal juuresolijate poolt.
Tallinna Kiirabil on juhi kinnitusel päris suur kogemus reanimatsioonide osas - eelmisel aastal viidi läbi 230 taaselustamiskatset, neist 108 edukat, selle aasta 8 kuuga vastavalt 170 ja 78. «Siiski kahjuks peale bioloogilise surma väljakujunemist inimest elustada enam ei saa,» tõdes Adlas.


description: Septembris sündis Pelgulinna sünnitusmajas tavapärasest rohkem kaksikuid: topeltrõõmu osaliseks said sügise esimesel kuul viis ema-isa.

title: Septembris sündis Pelgulinna haiglas rekordarv kaksikuid

maintext:
Septembrikuus ilmale tulnud kaksikute seas oli kaks paari tüdrukuid, üks paar poisse ning kaks segapaari, teatas Lääne-Tallinna keskhaigla.
Pelgulinna sünnitusmaja ämmaemand Liis Jõgise sõnul on nende majas tavapärane, et sünnib kolm-neli paari kaksikuid kuus, ent sekka satub ka kuid, mil mitmikke sünnib keskmisest rohkem või vähem. «Iga päev ja kuu on sünnitusmajas oma nägu – seda nii ilmale tulevate üksiklaste kui ka mitmikute arvu poolest. Enamasti on ju ikkagi laps see, kes valib aja, millal ta täpselt tulla soovib,» märkis ämmaemand.
Möödunud kuul tuli Pelgulinna sünnitusmajas ilmale kokku 272 last. Poisslapsi oli nende seas 149 ja tüdrukuid 123.


title: Kas külm dušš on tõesti kasulik?

maintext:
Ka hiljutises Hollandi teadlaste uuringus käsitleti külma duši all käimise mõju ning jõuti taas järeldusele selle kasulikkuses, kirjutab Independent. Uuringus osalejad, kes karastasid end pesukorra lõpus külma veega, paranesid kiiremini haigustest ja olid vähem aega töölt eemal.
Uuringus osales 3000 inimest ning neist kahe kolmandiku sõnul tõstis külm dušš nende energiataset sama palju kui tass kohvi.
30-päevase külma duši all käimise väljakutse vastu võtnud Sophie Kreitzberg tõdes, et ta tundis end tänu uuele harjumusele väga hästi ning soovitab külma dušši neile, kel on tarvis kiirelt energiat saada ning tuju parandada.
Samas ei ole teaduslikku tõestust, et külm vesi muudaks vaimselt erksamaks. Küll aga saab keha jäise vee alla minnes kerge šoki, inimene hakkab sügavamalt hingama ning see kiirendab südame löögisagedust, muudab vereringesüsteemi aktiivsemaks ning vabastab endorfiine.
Dr Chris Van Tulleken on püüdunud kasutada külma dušši ka depressiooni ravimiseks. Sarah'le, kes on võtnud antidepressante kaheksa aastat, kirjutati välja ujumine külmas vees, et tema tuju parandada.


description: Postimehe lugejate andmetel on Läti sotsiaalmeedia kihevile ajanud Coxsackie-viirus hakanud hiljuti levima ka Eestis. Perearst dr Andri Meriloo ja proviisor Merle Niglase sõnul ei ole Coxsackie-viiruse vastu olemas küll eraldi ravi, kuid abi võib olla mitmetest haigusnähte leevendavatest vahenditest.

title: Hirmutav Coxsackie-viirus levib ka Eestis

maintext:
Haapsalu perearst dr Meriloo sõnul on Coxsackie-viirusega tõenäoliselt kokku puutunud enamik Eesti perearste, sest aeg-ajalt seda enteroviiruste hulka kuuluvat haigustekitajat ikka levib. Enteroviirusnakkused on maailmas laialt levinud nakkushaigused, millesse terviseameti andmetel haigestuvad sagedamini lapsed, noorukid ja nooremad täiskasvanud.
Lugejad andsid tagasisidet
«Villitõve saime septembri teises pooles lasteaiast ja põdesime läbi terve perega,» kommenteeris Postimehe lugeja Mari (nimi muudetud). « Kõigepealt tuli kõrge palavik kolmeaastasel ja villid alles mõni päev hiljem. Esialgu arvasime, et tegemist on tuulerõugetega kuid siis hakkasi täpiliseks minema ka kõik täiskasvanud, kelle tuulerõuged põetud. Viimasena muutus täpiliseks üheaastane põnn.»
Perearstikeskusest öeldi Mari sõnul, et tegemist on «suu- ja sõrataudiga» ehk enteroviirusega ning kümme päeva esimeste sümptomite tekkimisest ei tohiks tööle, kooli ega lasteaeda minna. «Selleks nädalavahetuseks, kui me terve perega täpilised-villilised olime, olime plaaninud meie kodus ka minu ema 70 juubeli. Kuna esialgne diagnoos oli tuulerõuged, siis mõtlesime seda ikka pidada. Kui me aga järjest täpilisemaks läksime ning kõik koos järjest rohkem sügelema hakkasime, siis tekkis ka kõigil sugulastel järsku muid ootamatuid tegemisi ning juubel tuli mitu nädalat edasi lükata,» meenutas Mari.
Tema pere ravis end tsinksalvi ja palavikurohtudega, kuid söögiks olid viimasel hetkel ärajäänud juubeli toidud. «Meil oli ohtralt torti, šampust, sealiha ja kartulisalatit, nii et tegelikult polnud haige olemisel väga vigagi. Hoidsime abikaasaga kordamööda lapsi ja tegime kodust tööd,» rääkis Mari.
Nii hiljutisest kui varasemast haigestumisest on Facebooki vahendusel teada andnud teisedki lugejad, kes on sarnaselt Läti sotsiaalmeedias levivale infole öelnud, et haigus levib lasteaias, sellega kaasnevad sügelevad villid ja pärast haigust tuli lastel ka osa küüsi ära. Ämmaemandate Nõuandetelefoni 12253 ühe avaja, Liina Noremti sõnul on küünte lahtitulemine siiski üsna ebatavaline Coxsackie-viirusega kaasnev nähtus, küll aga võib öelda, et sellega nakatumine võib toimuda üsna kergesti. Näiteks pöördus ämmaemandate nõuandetelefonile hiljuti üks rase naine, kes sai nakkuse sõbranna lapse suus olnud ville tohterdades.
Võib olla eluohtlik
Sõltuvalt viiruse serotüübist võib Coxsackie-viirus põhjustada väga erineva kliinilise pildiga haigusi. Sageli kulgeb viiruse põhjustatud haigus kas kergete gripisarnaste nähtudega või sootuks haigusnähtudeta. Kui haigusnähud ilmnevad, siis on haigusel tavaliselt äge algus. Viirusega nakatunud inimesel tõuseb sel juhul kuni 38°C palavik, enesetunne muutub halvaks, tekkivad iiveldus ja oksendamine. Kehale võivad ilmuda ka punased villidega laigud, mille sügelemine ja katki kraapimine soodustavad nakkuse edasikandumist. Haigus kestab seitse kuni kümme päeva ja tavaliselt ei jää sellest hiljem märkigi, kuid hullemal juhul võib haigus lõppeda ka surmaga. Sageli kulgeb haigus raskelt vastsündinutel ja immuunpuudulikkusega inimestel.
Nii dr Meriloo kui Normeti sõnul võib Coxsackie-viirus olla ohtlik rasedatele. «Tegime just ühele rasedale Coxsackie testi. Tema vanemad lapsed põdesid seda haigust, kuid tulemused näitasid õnneks, et tema haigestunud ei ole. Nii nagu punetised ja mõned teisedki haigused, võib Coxsackie-viirus põhjustada loote väärarenguid ja raseduse katkemist,» selgitas dr Meriloo. Normeti sõnul võib tagajärjeks olla ka enneaegne sünnitus või loote hukkumine. Mõningate allikate põhjal võib Coxsackie-viirus põhjustada ka lapsel kaasasündinud südamerikkeid või urogenitaaltrakti väärarenguid
«Coxsackie-viirusega nakatumine on raseduse ajal ohtlik vaid siis, kui viirus on võimeline läbima platsentaarbarjääri. See võimalus on tavaliselt väike ja sõltub viiruse serotüübist,» selgitas Normet. Eriti ohtlik võib Coxsackie-viirus tema sõnul olla siis, kui lapseootel naine nakatub sellega raseduse lõpunädalatel, sest siis on suurem ka loote nakatumise ja vastsündinu haigestumise risk. «Viiruse ülekandumise võimalus emalt lapsele on kirjanduse andmetel 30– 50 protsenti. Nakatumine võib toimuda kokkupuutel ema eritistega vaginaalse sünnituse käigus, vere kaudu või kokkupuutel ema ülemiste hingamisteede sekreediga,» lisas Normet.
Tema hinnangul ei ole seni ämmaemandate nõuandetelefonilt tavapärasest rohkem Coxsackie-viiruse kohta nõu küsitud, kuid mõned pöördujad siiski on olnud. Kuna Coxsackie-viirus kuulub enteroviiruste hulka, siis terviseameti pressiesindaja Iiris Saluri sõnul seda eraldi ei registreerita, mistõttu ei ole ka teada, kui palju Eesti inimesi selle viirusega praegu on nakatunud. Coxsackie-viirusega seoses võib aeg-ajalt esineda haiguspuhanguid. Enteroviiruste peiteaeg on tavaliselt kolm kuni kümme päeva.
Eraldi ravi ei ole
«Eriravi Coxsackie-viiruse vastu ei ole,» rääkis dr Meriloo. «Löövetega lastele kirjutame välja sügelemise vastaseid tilku, soovitame kasutada palavikku langetavaid preparaate ja palju juua,» lisas ta. Naha sügelust aitavad tema sõnul vähendada allergiavastased tilgad.
«Coxsackie viiruse korral kurdavad inimesed valu ja kõrge palaviku üle, mille vastu aitab paratsetamool või ibuprofeen,» lisas Apotheka proviisor Merle Niglas. «Kui kaelavalu, tugev peavalu ja kõrge palavik kestab kauem kui kolm päeva, on kindlasti vaja suhelda arstiga,» rõhutas ta.
Kehale tekkivate villide sügelust aitavad ka Niglase sõnul vähendada allergiaravimid – vastavalt vanusele leiab apteegist tilgad, lahuse või tabletid. Sügeleva villilise lööbe korral soovitab apteeker appi võtta tooted, mida kasutatakse ka tuulerõugete raviks. Osa Coxsackie-viiruse korral aitavatest ravimitest saab apteegist osta vaid perearsti retseptiga, osa on saadaval ka käsimüügis.
Kasutada võiks näiteks jahutava efektiga PoxClin vahtu, mida kasutatakse tuulerõugetest põhjustatud ärrituse, sügeluse, põletustunde ja tundlikkuse leevendamiseks. «Jahutav ja nahka rahustav toime on suurem, kui vahtu hoida külmkapis. Vahtu sobib jätkuvalt kasutada ka siis, kui täppidel on koorikud peal,» rääkis Niglas. Samas sobivad tema sõnul ka erinevad antiseptilised dekspantenooli sisaldavad niisutavad kreemid ja salvid. Koorikuid pehmendavalt mõjub ka taruvaigu ja mesilasvahaga Kriimusalv.
«Vesiville võib tupsutada ka teepuuõliga, vajadusel võib seda veidi lahjendada, kui lõhn lapse jaoks liiga intensiivne tundub. Samuti kuivatab ville antimikroobse toimega saialilletinktuur. Hästi toimivad ka erinevad antiseptilised spreid nagu Cutasept ja Pharmacare,» soovitas apteeker. Suhu ja limaskestadele tekkivate villide korral leiab Niglase sõnul apteegist lidokaiini ja kummeliekstraktiga suuõõne- ja igemegeele ning teisi tooteid spetsiaalselt suuõõne haavanditele. Leevendust võib tuua ka astelpajuõli.
Korralik hügieen aitab vältida
«Igasuguste nakkushaiguste vältimiseks on tark hoida käed puhtad nii kodus, koolis, restoranis kui ka kõikjal mujal,» rääkis Niglas. «Kui pesta käsi sooja vee ja seebiga 15 sekundit, väheneb neil võõra mikrofloora hulk kümme korda, 30 sekundi jooksul aga juba ligi 1000 korda.»
Kõige sagedamini unustatakse Niglase sõnul hõõruda seepi pöidlapealsetele, küünealustele, sõrmevahedele ja -otstele. Korralikult tuleks pesta ka sõrmuste alla jäävat nahka, sest muidu hakkavad seal niiskuses bakterid paljunema. Seep tuleks voolava vee all maha loputada sõrmedest küünarnukkideni.
Kui käsi vee ja seebiga pesta ei ole võimalik, soovitab Niglas kasutada antiseptilisi vahendeid, mille valik on lai: olemas on spreid, geelid ja salvrätikud. «Sobiva toote peaks leidma nii lastele koolikotti kontorisahtlisse kui ka kõige pisemasse käekotti,» rääkis apteeker.
Faktid
Enteroviirusega nakatumine võib väljenduda järgmiste haigustena:
herpangiin
konjunktiviit
stomatiit
kõhulahtisus
HFM (hand-foot-and-mouth disease)
entsefaliit
meningiit
Coxsackie-viirusega kaasnevad sümptomid:
kuni 38°C palavik
halb enesetunne
iiveldus ja oksendamine
punased villidega laigud
tugev peavalu
kuklakangestus
NB! Kõiki sümptomeid ei pruugi esineda.


description: Eesti on aastaid tutvustanud end Euroopas kui edukat e-tervise riiki. Nüüd tunnistab sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantsler Ain Aaviksoo, et senine e-tervise mudel ei toimi ja uuest aastast hakkab selle arendamisega tegelema tervise ja heaolu infosüsteemi keskus.

title: Tervise ja heaolu infosüsteemi keskus püüab e-tervist jalule aidata

maintext:
- Eesti on suutnud e-tervist Euroopas turundada kui suurepärast lahendust, samas ei ole sellega rahul ei patsiendid, arstid ega ka riigikontroll. Mis omal ajal valesti läks, et seda korralikult käima ei saadud?
Meie ambitsioon oli lihtsalt erakordselt suur. Riigikontrolli kriitika oli see, et algselt lubatut ei ole suudetud lõpuni realiseerida. Kui me välismaal kiita saame, siis selle eest, mis me ära oleme teinud. Kui me ise kriitilised oleme, siis selles osas, mis on veel tegemata. Ega ma ei oska muud öelda, et me natukene ülehindasime ülesande keerukust. Aga kindlasti oleme saanud aja jooksul targemaks, ja kui julgeid ambitsioone ei püstita, siis ei ole kindel, kas oleksime nii kaugele jõudnud.
- Meedikute juttudest tuleb välja, et ka juba valmis tehtud e-tervise lahendused ei sobi neile, sest need on kohmakad. Haiglatelt nõuab see lisaraha. Kuidas uue asutuse puhul neid probleeme välditakse?
Kõigilt neilt, kes kritiseerivad, võiks küsida, kas nad on valmis hommepäev loobuma neist teenustest, mida riik ja haigla neile arvuti teel pakuvad. Ma julgen arvata, et neid on äärmiselt vähe.
- Ühel arstide konverentsil näitas suurhaigla tohter e-tervise väljavõtet, kus ta näeb hulgidiagnoosiga patsiendi kohta 30 faili, mis kannavad pealkirja «Analüüs». Ta peaks need kõik ükshaaval avama. Ma ei usu, et ta hakkab sellist lahendust kasutama.
Ma arvan, et valdav osa arstidest kasutab seda ja keegi ei ole nõus sellest süsteemist loobuma. Nad tahavad, et see tehtaks paremaks, ja seda tulebki teha.
Muudatuse tegemise üks põhjus on asjaolu, et Eestis on haiglad iseseisvad, neist igaühel on oma infosüsteem. Samas on meil olemas riiklikult tehtud terviseinfosüsteem, mis aitab haiglate vahel infot vahetada. See, mida arst oma ekraanil näeb, on suures osas haigla infosüsteemide kasutaja liideste tulemus.
Riigi ülesanne on aidata haiglatel välja arendada terviklikud teenused, kus andmete talletamine on riigi ülesanne, aga nende kuvamine arsti arvutiekraanile on praeguse kokkuleppe kohaselt haiglate ülesanne. Näiteks uued digisaatekirja ja registratuuri projektid on üles ehitatud sellisena, et me teeme koos haiglatega ühishanke ja toetame riigi poolt osaliselt haigla infosüsteemide arendusi. Need on praktilised asjad, mida saame teha, et meie järgmised lahendused oleksid paremad, ja õpiksime seni tehtud asjade kogemustest.
- Sotsiaalministeerium on ju varem sama moodi paljude IT-lahenduste tegemise enda majja koondanud, aga teenuse vajajad ei ole sellega rahul. Ministeeriumi IT-osakonna võimekus on olnud pehmelt öeldes puudlik. Mis annab teile kindluse, et uus asutus saab paremini hakkama, kui e-tervis ja ministeerium seni on saanud?
Millega ei olda rahul?
Surmaregistrit ei ole ikka veel suudetud korda saada. Sel suvel hurjutati ebaõiglaselt töötukassat, et see jagas töövõimetutele inimestele välja plastkaarte, kuigi tegelikult oli sotsiaalministeerium see, kel oli vastav IT-lahendus tegemata.
See teine väide ei vasta lihtsalt tõele. Esimese väite kohta saan öelda, et see on ajalooline probleem. Surma registreerimise teenus on korralikus arendamises ja see tuleb parem.
Üks oluline põhjus, miks varasemad teenused pole olnud kasutajatele mõnusad ja mugavad, ongi see, et meie e-teenus koosneb osadest, mida arendab haigla, siis neist, mida teeb e-tervise infosüsteem, ja osadest, mida teevad sotsiaalministeeriumi osakonnad. Mõnel puhul on veel ka haigekassa. Uue asutuse loomisega toome vähemalt kolm esimest osa kokku, et iga üksiku projekti pärast poleks vaja asutuste vahel kokku leppida, vaid neid vaadatakse tervikuna koos.
- E-tervise puhul on kaalutud selle liitmist Tervise Arengu Instituudi või haigekassaga. Miks uue asutuse loomise variant on kõige parem?
Me saime toetuda kogu riigi IKT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia – toim) halduse kohta tehtud analüüsile. Seal jõuti järeldusele, et kogu riigis ühtset IT-asutust lähemal ajal ei ole võimalik teha. Juba olemasolevad rahandus-, sise-, justiits- ja keskkonnaministeeriumi IT-keskused võiksid pakkuda teenuseid ka teistele. Kuna sotsiaalministeeriumi valitsemisala on nii suur ja spetsiifiline, siis seal tuleks konsolideeruda.
IKT sektori puhul ei saa üle ega ümber sellest, et selle asutuse tase sõltub väga palju palkadest. Erafirmad lihtsalt ostavad head tegijad üle. Sotsiaalministeerium ongi seni olnud hädas sellega, et palk on nii madal, et head tegijad sinna tööle ei tule. Kui konkurentsivõimeline on uue asutuse palk?
Ma julgen öelda, et praegu nii e-tervises kui ka sotsiaalministeeriumi vastavates osakondades töötavate inimeste palgatase on täiesti konkurentsivõimeline. Uus asutus alustab tööd nii, et olemasolevad lepingud viiakse sinna üle ja seal jätkatakse seniste lepingutega. Aga me peame hoidma end kursis tööturul toimuvate arengutega ja kindlasti peab see asutus olema konkurentsivõimeline.
Kas tavalise Eesti inimese jaoks uue asutuse loomisega ka midagi muutub?
Kohe on raske öelda, et midagi muutuks. Poole aasta pärast võiks tulla tavalise inimese jaoks kasulikke teenuseid. Isegi kui töötajate arv ja rahahulk jääb samaks, siis nii inimeste aega kui ka raha saab ühinedes kasutada efektiivsemalt. E-kiirabi näite puhul oodati seda 11 aastat. Patsiendiportaali pole ammu uuendatud ja seal on kindlasti järgmisel aastal uued teenused.
Mina unistan sellest, et aasta jooksul võiks igal inimesel olla mingi suhe patsiendiportaaliga. Erinevatele sihtrühmadele peaksid sinna tekkima teenused, mis toetaksid nende tervena olemist või terveks saamist ka siis, kui nad ei ole arstikabinetis. See võimekus peaks kasvama kiiresti, et me ei ootaks neid teenuseid kolm kuni viis aastat.
Milline on see arstidele suunatud lahendus, mis peaks esimesena valmis saama ja mida on kõige enam oodatud?
On palju asju. Me oleme lubanud mõned vanad asjad korda teha. Meil on veel mõned dokumendid, mis siiani liiguvad paberil, näiteks vähiregistri teatis, mille info iseenesest pärineb haiglainfosüsteemist, see pannakse paberile ja teises otsas tehakse paber jälle digitaalseks. Me peame neist lahti saama. On topelt teavitamist, kus infot jagatakse nii Tervise Arengu Instituudile kui ka e-tervise infosüsteemi, kuigi kõik need andmed pärinevad ühest kohast. Selline dubleerimine tuleks ära kaotada.
Uutest asjadest pöörame kõige enam tähelepanu kroonilistele haigetele, et nende kohta oleks tervikpilk nii pere- kui ka eriarstil. Et kui inimene kirjutatakse haiglast välja, siis perearst järgmisel päeval teaks, mis tema patsiendiga toimus või mis uuringud on tal pooleli. Selle probleemi lahendamine on esimene, millega praegu aktiivselt tegeleme.


description: Läti valitsus otsib riigile sobivat tervishoiu rahastamise mudelit ning kaalub, kas ja millisel kujul suureneb patsientide omaosalus ja mil määral riigieelarve osa.

title: Lätlased ei pea Eesti haigekassa süsteemi väga heaks

maintext:
Ka Läti suurima ja mainekaima haigla, Riia Stradinši kliiniku erakorralise meditsiini osakonnas ootejärjekord üha kasvab, sest riiklike kvootide alusel ei jõua inimesed oma tõbedega arsti juurde ja uuringuile pääsemist ära oodata, kirjutab ERR. Meditsiinitöötajad korraldavad meeleavaldusi ja peaminister on lubanud, et tervishoid muutub esmatähtsaks.
Ka Lätis peaks olema ülejärgmisest aastast kohustuslik tervisekindlustus, kuid praegu pole veel teada, millise mudeli kasuks lätlased otsustavad, sest näiteks Eesti haigekassa süsteem lätlaste meelest väga hea ei ole.
Läti valitsus on kiirkorras eraldanud lisaraha järjekordade lühendamiseks, onkoloogiahaigete raviks ja ravimite ostmiseks.
Loe pikemalt ERRist.


description: Podagra on iidsetest aegadest tuntud haigus, mida on nimetatud ka «haiguste kuningaks», sest see lööb välja pigem küllusliku elustiili ja toidu juures.

title: "Haiguste kuningas" tabab küllusliku elu nautijaid

maintext:
Tegelikult võib podagra tabada igaüht ja riskifaktorid varieeruvad, kirjutab Terviseuudised.
Esimeseks podagra sümptomiks on tavaliselt intensiivne episoodiline ja valulik turse ühes liigeses, enamasti jalal, eriti suures varbas. Paistes koht võib olla punane ja soe. Viiekümnel protsendil juhtudest esineb esimene episood suures varbas.
Mis podagrat võib esile kutsuda? Tegureid on mitu, esimene neist toit. Vältida tasuks rannakarpe, punast liha, alkoholi, magusaid jooke ja toite, mis sisaldavad fruktoosi. Uued uuringud on leidnud, et köögiviljad on puriinitaseme suhtes ohutud. Ka madala rasvasisaldusega piimatooted võivad aidata alandada kusihappe taset.
Podagra ravi on olemas, kuid seda tuleb kohandada igale inimesele eraldi. Ravi valik sõltub haige neerutalitlusest ja teistest terviseprobleemidest, isiklikest eelistustest ja muudest teguritest.
Podagrat aitab kontrolli all hoida ka elustiili muutus, nagu kaalulangetamine, alkoholitarbimise piiramine ja puriinirikka liha ja kala vältimine.
Loe pikemalt Terviseuudistest.


description: 12. oktoobril on rahvusvaheline luu- ja liigesehaiguste päev, mis kutsub üles märkama reumaatilise haigusega diagnoositud inimesi, keda Eestis on kokku 200 000 ringis.

title: Kuuendik eestlastest vaevleb selle haiguse käes

maintext:
«Kokku tuntakse ligi 200 erinevat diagnoosi. Eestis on hinnanguliselt 200 000 inimest, kes elavad koos mõne luu- või liigesehaigusega,» rääkis Eesti reumaliidu tegevjuht Marek Jaakson. Tema sõnul põhjustavad just luu- ja liigesehaigused enim tööturult väljalangemist enne pensioniiga.
Selleaastase luu- ja liigesehaiguste moto on «Tulevik on meie endi kätes». Inimesi kogu maailmast kutsutakse jagama oma lugu, mis seob neid reumaatiliste haigustega. Oma loo jagamiseks tuleb teha lühike video või pilt, kus on jäädvustatud käed mingis meelistegevuses, mis annab edasi emotsiooni, et liigeshaige inimene ei lase haigusel enda elu võimust võtta.
Kuna luu- ja liigesepäev on rahvusvaheline, siis saab oma lugu jagada sotsiaalmeedias kasutades ingliskeelset teemaviidet #WADstory.
Jaaksoni sõnul aitab taoline kampaania ja päev kaasa sellele, et avalikkuseni jõuaks teadmine, et reumaatilised haigused ei esine ainult pensionäridel. «Oluline on, et inimesed teadvustaksid, et kroonilised luu- ja liigesehaigused ei küsi vanust ega sugu ning et riik saaks aru, kui oluline on panustada sellesse, et kroonilised haiged tööturult liiga vara välja ei langeks,» märgib Jaakson.


description: Inimeste und uurinud Kanada teadlased avastasid, miks inimene enne magama minekut vahel kangesti juua tahab.

title: Miks enne magamaminekut janu tekib?

maintext:
Montrealis asuva McGilli ülikooli teadlaste sõnul tekkib päikeseloojangu järel sageli janu seetõttu, et inimese keha hakkab pikaks uneajaks varusid koguma, vahendab Frankfurter Allgemeine.
Kanada teadlased panid tähele, et hiired jõid veidi enne uinumist palju vett, kuigi veepuudust neil sel ajal ei olnud. Teadlased arvavad, et hiirte keha valmistub sel moel ette magamiseks. Janutunde tekitavad aga ajus asuvad spetsiaalsed neuronid. Claire Gizowski ja tema kolleegid oletavad, et bioloogilist kella reguleeriv hernesuurune ajupiirkond suhtleb janutunnet tekitavate neuronitega valgulise hormooni vasopressini abil.
Sellest ideest haaratud teadlased uurisid geneetiliselt muudetud hiiri, kelle keha toodab vasopressinit koos valgustundlike molekulidega. Sel teel õnnestus neil näidata, et valgulised hormoonid tekitavad tõesti janu tekitavaid neuroneid mõjutades janu.
Teadlased usuvad, et just sel viisil tekib ka inimestel enne magamaminekut janu. Seega on põhjust oletada, et inimeste bioloogiline kell ei määra mitte üksnes nende unerütmi, vaid mõjutab voodisse mineku eel ka janutunnet.


description: Michael Cox ja Taylor Anderton tahavad abielluda ja saada neli last, kuid nende vanemad pole lastesaamise plaaniga nõus.

title: Downi sündroomiga paar võitleb laste nimel

maintext:
Tegemist pole aga mitte vanematevahelise vaenuga, vaid mure seisneb selles, et Michael Cox ja Taylor Anderton põevad Downi sündroomi ning nende lähedased pole kindlad, et nad selle haiguse tõttu suudaksid saada hakkama lapsevanema kohustustega, kirjutab Newser.
Andertoni ema on väga mures. Coxi isa ei kujuta ette, kuidas nad tulevad toime lastekasvastamisega teiste igapäevakohustuste kõrvalt.
Downi sündroomiga inimeste rasestumine on üsna haruldane ning pooltel kordadel sünnib ka laps sama haigusega.
Advokaadi hinnangul võiksid vanemad nõuda oma laste steriliseerimist.
Michael Cox ütles, et vanemate süda on õige koha peal, aga nad kipuvad olema liiga hoolitsevad ja kaitsvad.


authors:
Tarbija Toimetuse Juhataja
Anna Prokofjeva
Multimeedia Arendaja

description: Kuna nii mõnedki arstide poolt välja kirjutatud töövõimetuslehed näivad firmajuhtidele kahtlased, tuleb ametnikel nende õigsust kontrollida.

title: Firmajuhid kahtlevad arstide aususes

maintext:
«Tööandja pöördumise puhul kui on kahtlus töövõimetuslehe põhjendatuses kontrollivad haigekassa usaldusarstid patsiendi ravilugu, vestlevad arstiga, vaatavad, kas töövõimetuslehe väljastamise perioodil on patsiendile välja kirjutatud ravimiretsepte, kas on suunatud eriarsti juurde, mitu visiiti on toimunud jm,» rääkis haigekassa pressiesindaja Katrin Romanenkov.
Tema sõnul on reeglina töövõimetuslehed väljastatud põhjendatult. «Mõnedel juhtudel on haigekassa usaldusarstid tuvastanud kõrvalekaldeid – näiteks 2015a kontrolliti tööandja vm pöördumise alusel 161 töövõimetuslehte, millest 10 puhul esitati hüvitise tagasimaksmise nõue,» ütles haigekassa esindaja.
Kuigi ettevõtja Jaak Nigul kahtlustas oma arvamusloos, et paljud inimesed võtavad töövõimetuslehti suurvõistluste ajal, siis haigekassa statistika seda ei kinnita.
«Aastate lõikes on trendid sarnased – enam on inimesed haiguslehel siis, kui on tavapärased suuremad viiruspuhangud (veebruar-aprill), oluliselt vähem võetakse haiguslehti suvekuudel,» ütles Romanenkov. Statistikast võib järeldada, et üldiselt jäädakse töölt koju siis, kui terviseseisund seda eeldab. «Haiguslehtede hulk on küll aasta aastalt kasvamas, kuid silmas tuleb pidada, et ka töötavate kindlustatute arv on järjepidevalt tõusuteel. Mida suurem on riigis tööhõive, seda enam on ka inimesi, kes vajavad aegajalt töövõimetushüvitisi,» selgitas ametnik töövõimetushüvitistele kuluva summa kasvu. Suhtarvuna on töövõimetuslehtede kasutus aastast aastasse olnud stabiilne.
Töövõimetuslehe väljastamine sõltub ametniku sõnul arsti otsusest ja inimese terviseseisundist. Arstipoolse hinnangu andmise aluseks on ühelt poolt kindlasti patsiendi enda kirjeldus kaebustest ja enesetundest, teisalt võib arst otsustada teostada täiendavaid diagnostilisi uuringuid, suunata erialaspetsialisti poolt jmt. «Oluline on arsti veendumus sellest, kas konkreetne patsient vajab kodust ravi ja nö kollektiivist eemalviibimist,» lisas Romanenkov.
Töötavate kindlustatute arvu muutus
Haiguslehtede väljastamise statistika kuude lõikes, viimased neli aastat:
Tasub teada
Ajutise töövõimetuse hüvitamise eesmärgiks on tagada ravikindlustatud inimesele ja ka tema perele toimetulekut võimaldav sissetulek siis, kui tervise tõttu ei ole võimalik igapäevane töölkäimine.
Hüvitiste maksmise põhimõtted on sätestatud õigusaktides ühiskondliku kokkuleppena – seal on fikseeritud, millised on töövõimetushüvitise saamise eeldused (töötaja enda haigus, hooldatava haigus, sünnitusleht jm) ning millised on tasu määrad (nt 70% sotsiaalmaksuga maksustatud tulust töötaja enda puhul, 80% tulust hoolduslehe puhul). Ühiskondlikult on kokku lepitud ka see, et erinevas proportsioonis on haigestumisest tulenev sissetuleku puudumise vastutus kolmel osapoolel ühiselt – töötaja ehk kindlustatu ise 3 esimese haiguspäeva ulatuses, mil tööandja ja riik ei hüvita haigestumist (v.a. alaealise lapse hooldamise puhul), seejärel 4-8 päevani panustab oma töötaja sissetuleku säilimisse tööandja 70% ulatuses ning alates 9. päevast kompenseeritakse saamata jäänud tulu inimesele ravikindlustuse kaudu.


description: Külmavärinad, nina jookseb vett, halb enesetunne – viirushaiguste sümptomite ilmnedes on veel võimalik mõjutada haigestumise kulgu ja suuremast haigusest kergemalt pääseda. Nõuandeid, kuidas seda teha, annab Apotheka proviisor Kristiina Sepp.

title: Kolm soovitust, mis aitavad külmetushaigusele pidurit tõmmata

maintext:
1. Puhkus ja soe tee
Esimeste külmetusnähtude ilmumisel on oluline end kohe üles soojendada. Üheks parimaks võimaluseks on sooja taimetee joomine, kuhu on hea lisada ka ingverit ja mett. Mesilassaadused aitavad tugevdada immuunsüsteemi, kiirendada ainevahetust, võidelda bakteritega ning mõjuvad organismile muidu turgutavalt.
Hästi mõjub ka jalavann sinepipulbriga, mida ei ole aga soovitatav teha palaviku korral, sest kehatemperatuur võib veelgi tõusta.
Kõige olulisem on aga puhkus ja magamine. Paljud unustavad ära, et viirustega võitlemisele ei aita kaasa tööle või kooli minemine. Pigem teeb see just karuteene. Seda enam, et kollektiiviga kokku puutudes on oht viirust levitada. Võimalusel tuleks eemale hoida just nõrgema immuunsussüsteemiga inimestest – väikelastest, krooniliste haigustega inimestest ning eakatest. Oluline on külmetus korralikult välja ravida ja mitte lasta sel vinduda.
2. Esmane abi koduapteegist
Viirused tulevad alati ootamatult ja keegi pole haiguste ilmnemiseks valmis. Küll aga saab valmis seada koduse apteegi, mis haigusele kiirelt punkti aitaks panna. Näiteks on haiguse esmaste sümptomite ilmnedes soovitatav ühekorraga võtta isegi kuni 1000 milligrammi C-vitamiini. Haigusi aitab ennetada ka D-vitamiin.
Kui on tunda, et algamas on nohu või kurguvalu, võib olla kasu nina loputamisest. Heaks abimeheks on ka taruvaiku sisaldavad spreid, tabletid ja pastillid, mis on antiseptilised ja valu leevendava toimega.
Oktoobris-novembris on hea organismi tugevdada, tehes näiteks kompleksvitamiinide kuuri või võtta immuunsuse tõhustamiseks küüslaugu, punase päevakübara või astelpaju preparaate. Tugev organism peab talvekülmadele ja haigusepuhangutele paremini vastu.
3. Paranemist toetavad tegevused
Toiduainetest peaks vältima magusat, sest see annab viirustele jõudu juurde. Ka piimatoodete tarbimist võiks haiguse ajal vähendada, sest need suurendavad kehas lima tootmist, mis võib külmetushaigust hullemaks muuta. Kindlasti tuleb eemale hoida alkoholist ning piirata suitsetamist.
Kui ei ole palavikku, vaid ainult nohu, on abi ka rahulikust jalutuskäigust. Õues on õhuniiskus suurem, see niisutab limaskesti ja paneb nina jooksma. Õue minnes tuleb kindlasti riietuda vastavalt ilmastikule, et mitte külmetuda, aga ka mitte higistada.


description: Sel nädalal koguneb üle kahesaja meediku Tartu ülikooli arstiteaduskonna aastapäevaüritusele, kus antakse muu hulgas kätte Tartu ülikooli arstiteaduskonna medalid.

title: Selgusid arstiteaduskonna medali saajad

maintext:
Sel aastal pälvivad arstiteaduskonna medali neuroloogia dotsent Sulev Haldre pühendunud töö eest üliõpilaste õpetamisel ning kliinilise meditsiini instituudi täienduskeskuse juhataja, peremeditsiini dotsent Marje Oona pühendunud ja eduka töö eest täienduskeskuse juhtimisel, teatas Tartu ülikool.
Tartu ülikooli väikese medaliga tunnustatakse sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi juhatajat professor Priit Kaasikut pikaajalise ja pühendunud panuse eest kehakultuuriteaduskonna arendamisel ning dekaanina oluliste õppekorralduslike muutuste läbiviimisel. Kauaaegset arstiteaduskonna õppeprodekaani dotsent Tõnis Karkit tunnustatakse väikse medaliga entusiastliku panuse eest arstiteaduskonna arendamisel, õppekavade reformimisel ning Tartu ülikooli ja kliinikumi koostöö tugevdamisel.
Tartu ülikooli arstiteaduskonna 384. aastapäevale pühendatud arutelule koguneb arste nii Eestist kui välismaalt ja peateemaks on sel korral psühhiaatria ja psühhofarmakoloogia.
«Sel aastal pühendame aastapäevaüritused kahele silmapaistvale teadlasele, Emil Kraepelinile ja Lembit Allikmetsale, kes on pannud aluse psühhiaatriale ja psühhofarmakoloogiale Eestis ning viinud Tartu ülikooli selles vallas maailmakaardile,» rääkis Tartu ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna dekaan Margus Lember. Ta lisas, et vähem tähtis ei ole ka fakt, et just Lembit Allikmets pani arstiteaduskonna kauaaegse dekaanina alguse aastapäeva ürituste tähistamise traditsioonile.
Kõigile huvilistele avatud aastapäevaüritused avab neljapäeval, 13. oktoobril biomeedikumis toimuv teaduskonverents, kus 21 suulise ja 81 stendiettekandega tutvustavad viimase aasta teadusuuringute tulemusi valdkonna teadurid, õppejõud, doktorandid ja üliõpilased.


description: Kuigi õdesid on tervishoiutöötajate sead kõige enam, jääb õdede arv tuhande elaniku kohta siiski alla Euroopa riikide keskmisele.

title: Õdede arv Eestis jääb jätkuvalt alla Euroopa keskmise

maintext:
Tervise arengu instituudi (TAI) täna avaldatud statistika näitab, et 2015. aasta novembris töötas Eestis 23 086 tervishoiutöötajat, teatas TAI. Kõige enam on nende hulgas õdesid, kes moodustavad kõigist töötajatest kolmandiku- Järgmisel kohal asuvad arstid ja arst-residendid. Neid on viiendik kõigist tervishoiutöötajatest. Hooldustöötajate osatähtsus jääb veidi alla 16 protsendi ning hambaarste ja hambaarst-residente on viis protsenti.
Tuhande elaniku kohta töötab Eestis kolm arsti ja kuus õde. Need näitajad on püsinud aastatel 2013–2015 samal tasemel. Arstide arv tuhande elaniku kohta on sarnane Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) riikide keskmise tulemusega, kuid õdede arv jääb sellele alla. 2013. aastal oli OECD 34 riigi keskmine üheksa õde tuhande elaniku kohta.
Töötavate isikute arv kasvas 2015. aastal võrreldes aasta varasema novembrikuuga neli protsenti. Täidetud ametikohtade arv, mis näitab töökohtade arvu taandatuna 40-tunnisele töönädalale, kasvas ühe protsendi võrra. Erinevus töötajate arvu ja täidetud ametikohtade arvu vahel tähendab seda, et töölepingus määratud koormus varieerub ja paljud inimesed töötavad osalise koormusega.
Töötavate arstide arv on võrreldes 2014. aastaga kasvanud viie protsendi võrra, kuid nende täistööajale taandatud ametikohtade arv vähenes 0,5 protsenti. Õdede arvus toimus viie protsendiline tõus ning õdede ametikohti oli tervishoiuteenuseid osutanud asutustes üks protsent rohkem võrreldes 2014. aastaga.
Aastate 2013–2015 jooksul on õdede ja arstide suhe püsinud samal tasemel - keskmiselt 1,7 õde ühe töötava arsti kohta. Kõige enam on 2015. aasta jooksul tervishoiuteenust osutavates asutustes kasvanud psühholoogide ja sotsiaaltöötajate arv.


description: Täna algab registreerimine tasuta rinnauuringute päevale, mis toimub Põhja-Eesti regionaalhaiglas (PERHis) 12. novembril.

title: Päev, mil pääseb tasuta rinnauuringule

maintext:
Rinnauuringutele saab registreeruda tööpäeviti kella 9-16 telefonil 617 2405 või 5300 6334, teatas PERH.
Igal aastal tähistatakse 8. novembril rahvusvahelist radioloogiapäeva. Samal kuupäeval 1895 tegi Wilhelm Conrad Röntgen oma kuulsa avastuse – X-kiired, mida hiljem hakati nimetama röntgenikiirteks. Tänavu on radioloogiapäev pühendatud rinna piltdiagnostikale.
Põhja-Eesti Regionaalhaigla korraldab radioloogiapäeva tähistamiseks laupäeval, 12. novembril tasuta rinnauuringute päeva, mil meie radioloogid ja radioloogiatehnikud teevad terve päeva tasuta rinnauuringuid esitamata arveid haigekassale.
«Tahame radioloogide poolt sellise vabatahtliku tööga radioloogiapäeva tähistades juhtida avalikkuse tähelepanu sellele, et Eestis on rinnavähi varase avastamise osas veel palju ära teha,» ütles regionaalhaigla radioloogiakeskuse juhata dr Maret Talk ja lisas, et esmalt oleks aeg sõeluuringu sihtgruppi laiendada nii, et see arvestaks Euroopa juhiseid. Talk tõdes, et rinnavähi korral on otsustavalt tähtis jõuda ravile vähi varases staadiumis.


description: Enamikule inimestele ei avalda kellakeeramine ega ühest ajavööndist teise reisimine erilist mõju, kuid nn hommikuinimesed tajuvad sageli siiski selle mõju.

title: Kellakeeramine mõjutab eriti hommikuinimesi

maintext:
«Hommikuinimeste puhul me praegu nihutame nende une-ärkveloleku aega päris rängalt – tund aega ühte suunda. Kuid nemad tahaksid varem ärgata, varem tõusta, varem magama minna,» rääkis Unimedi unekeskuse peaarst Heisl Vaher ERRi teadusportaalile.
Ta lisas, et praegusel juhul sunnitakse neid tegema seda nihet väga kiiresti ja see ei ole une-ärkveloleku rütmile hea.
Seejuures ei tohiks inimesed end halvasti tunda, et kellakeeramine neid teistest rohkem mõjutavad, sest sisemise kella on pannud paika geenid ja sisemine une-ärkveloleku rütm, mida juhib silmade taga aju keskosas asuv väike tuum.
Kella keeratakse talveajale üle minnes oktoobri viimasel pühapäeval kell 4 üks tund tagasi ehk päev on üks tund pikem.
Kuula ka Kuku raadio intervjuud sarnasel teemal:


description: Aina enam raskelt haigeid šveitslasi valib elust lahkumiseks assisteeritud enesetapu. Üks firma pakub seda teenust ka välismaalastele.

title: Aina sagedamini valitakse elust lahkumiseks assisteeritud enesetapp

maintext:
Aastal 2014 tegi 742 šveitslast assisteeritud enesetapu ja seda on viiendiku võrra enam kui aasta varem ning pea poole rohkem kui 2009. aastal, kirjutab Local.
Kõige sagedamini valisid selle meetodi elust lahkumiseks vähihaiged (42 protsenti), neurodegeneratiivseid haigusi põdejad (14 protsenti), südamehaiged (11 protsenti) ja lihaskonna haiguste käes kannatajad (10 protsenti).
Šveits on väheseid maid, kus assisteeritud enesetapp on ametlikult lubatud. Seda teenust pakuvad kaks organisatsiooni. Exit on sellel alal maailma vanim ja ka suurim ning pakub seda teenust vaid oma liikmetele, keda on 10 000. Liikmeks saavad olla vaid Šveitsi alalised elanikud või kodanikud. Teine organisatsioon Diginitas pakub enesetapu varianti ka mitte Šveitsi kodanikele.
Kui assisteeritud enesetapu valinutest lõviosa (94%) on vanemad kui 55-aastased, siis tavaliste enesetappude tegijate seas on inimesi kõigist vanuserühmadest ning põhiliselt on tegu depressioonist ajendatud otsusega.


description: Kõigepealt tabasid teismelist sakslannat seletamatud vihahood ja seejärel hakkas neiu ka varasemast teistmoodi sööma, tal tekkisid nõrkushood ja lõpuks oli temas alles vaid luu ja nahk. Mures vanemad lasid lapse sundkorras haiglasse panna, kus selgus haiguse põhjus.

title: Teismelisest tüdrukust jäi alles vaid luu ja nahk

maintext:
Kõik algas 16-aastase tüdruku vihapursetega vanemate vastu, kirjutab Deutschlandfunk. Tüdruku isa Steffen Lutz Matkowitzi sõnul šokeeris tüdruku ootamatu käitumine esialgu teda ja abikaasat. «Korraga suunab Teie vastu agressiivse vihapurske laps, keda olete kogu aeg armastanud ja kellega Teil kunagi mingisuguseid probleeme ei olnud,» meenutas ta. Vanemad ei tundnud enda sõnul tütart enam äragi.
Siis muutis tüdruk ka oma söömisharjumusi. «Märkate, et midagi ei sööda enam ja siis süüakse korraga terve külmkapp tühjaks,» rääkis Matkowitz. Tütar kadus ka ikka ja jälle pikaks ajaks tualetti, väites et teeb seda pesemiseks. Sel teemal vanematega rääkimisest ta keeldus.
Vanemad pöördusid arsti juurde, kes soovitas lapse kaalu kontrollida ja leppis kokku aja tüdrukuga kokkusaamiseks. Kodus läks aga kõik allamäge. Tüdruk sõi kordades rohkem kui tervislik ja kadus salaja tualetti. Matkovitzi sõnul sai ta paberkorvidest tuleva lõhna järgi siiski aru, et tüdruk on neisse oksendanud.
Lõpuks oli tütrest alles vaid luu ja nahk ja tal tekkisid sageli peapööritus ja nõrkus. Arst soovitas lapse sunniviisiliselt ravile panna ja seda vanemad tütre elu päästmiseks ka tegid. Laps jäi kuueks nädalaks haigla kinnisesse psühhiaatriaosakonda, kus teda raviti ja turgutati. Selgus ka hädade peamine põhjus – buliimia, mis paneb inimese ohjeldamatutes kogustes sööma ja söödut välja oksendama.
Kõik tundus juba paremaks minema, kuid siis juhtus midagi ootamatut. Vahepeal 17-aastaseks saanud tüdruk kadus jäljetult, andmata endast vähimatki elumärki. Vanemad kartsid juba halvimat, kuid siis võttis laps nendega taas ühendust ja andis teada, et on vahepeal välismaale elama suundunud. «Ta oli omadega täiesti läbi ja ütles, et peab sellega ise hakkama, täitsa üksi. Ta ei teadnud näiteks isegi, kus ta ööbida kavatseb,» rääkis Matkowitz.
Lõpuks sai tüdruk terveks. Praegu on neiu pea kolmekümnene ja õpib arheoloogiat. Vanemad räägivad temaga vähemalt korra nädalas. Tüdrukul läheb hästi, kuid isa kimbutab aeg-ajalt ikka veel läbielamiste tõttu tekkinud hirm. «Isa istub ikka veel nagu tulistel sütel. Kas tal on ikka kõik hästi? Sellest on nii palju aega möödas, kuid ma ei suuda sellest üle saada. Hirm, see hirm saadab mind ikka veel,» sõnas Matkowitz.


description: Balti riikide ravimiametite hiljuti avaldatud statistikast selgub, et Balti kõigis riikides kasutatakse kõige rohkem südameravimeid.

title: Selgusid Balti riikides enimkasutatavad ravimid

maintext:
Eesti, Läti ja Leedu ravimiametid andsid hiljuti välja raamatu «Baltic Statistics on Medicines 2013–2015», milles tuuakse välja, et kõige enam kasutati Balti riikides aastatel möödunud kolme aasta jooksul südame ja veresoonkonna haiguste raviks mõeldud ravimeid. Sellesse ravimirühma kuuluvaid arstimeid kasutatakse kõigis Balti riikides kolm korda rohkem kui teisele kohale jäänud rühma ravimeid.
Eestis ja Lätis jäid teisele kohale seedetrakti ja kolmandale kohale närvisüsteemi haiguste ravimid. Leedus olid närviravimid teisel ja seedetrakti ravimid kolmandal kohal. Kõiges kolmes riigis tarvitati palju ka vere ja vereloomeorganite haiguste, skeleti- ja lihassüsteemi häirete ning hingamisteede haiguste ravimeid.
Käsimüügi ravimitest kasutati nii Eestis, Lätis kui ka Leedus kõige sagedamini ravimeid, mis sisaldasid väikeses annuses atsetüülsalitsüülhapet ehk nn südameaspiriini. Palju tarvitati ka tuntud valuvaigistit ibuprofeeni ja ksülometasoliini, mis aitab ninakinnisuse korral.
Ravimite kasutamine suurenes 2013.–2015. aastal kõikides Balti riikides. Möödunud aastal oli meditsiinikaupade käive Eestis 265, Lätis 292 ja Leedus 502 miljonit eurot.
Mõnede ravimrühmade kasutamine oli Eestis, Lätis ja Leedus väga sarnane, kuid mõnede rühmade kasutamise vahel olid olulised erinevused, näiteks kasutasid Läti elanikud ligi poole vähem antidepressante kui Eesti inimesed. Kui Lätis kasutas tuhandest elanikust antidepressante kõigest 12,28, siis Eestis oli see arv 24,79 ja Leedus koguni 27,86.
Võrreldes teiste Balti riikidega oli Eestis kõige vähem üldapteeke elaniku kohta. Kui Lätis oli elaniku kohta 44 ja Leedus 48 apteeki, siis Eestis oli see arv 37. Retsepte, millega ostetud ravimite kulu inimestele kas osaliselt või tervenisti hüvitati oli aga Eestis rohkem kui Lätis. Eestis oli neid 8,1, Lätis 6,2 ja Leedus 11,5 miljonit.
Ravimite kasutamist võrreldakse Balti riikide ravimiametite ühises väljaandes maailma terviseorganisatsiooni (WHO) metodoloogia alusel, mis võimaldab objektiivselt kõrvutada erinevate riikide andmeid.
Ingliskeelse statistika leiad siit.


description: Täiskasvanutel tasub teismeeas esinenud aknet tänada, sest aitab püsida kauem noorena.

title: Akne võib tulla täiskasvanuna kasuks

maintext:
Sellisele tulemusele jõudsid King's College Londoni teadlased, kes uurisid 1205 naissoost kaksikul, kirjutab BBC.
Spetsialistide sõnul tähendab see, et aknega nahal on n-ö sisseehitatud kaitse vananemise vastu, mis tähendab, et kortsud ilmnevad hiljem.
Teadlased leidsid nimelt, et aknega inimeste verelibledel on kromosoomide otsas pikemad kaitsvad osad, telomeerid. Telomeerid lühenevad aja jooksul ning inimestel, kel on pikemad telomeerid, vananevad aeglasemalt kui lühemate telomeeridega inimesed.
Uurijad tõdesid, et nahaarstid on ka varasemalt tõdenud, et aknega inimesed vananevad aeglasemalt, kuid seni pole olnud sellele teaduslikku tõestust. Samas lisasid uurijad, et teema vajab veel põhjalikumat uurimist.


description: Olles füüsiliselt aktiivne, säilitades normaalset kehakaalu ja toitudes tervislikult on võimalus oluliselt vähendada rinnavähi tekke riski.

title: Uute rinnavähijuhtude arv aina tõuseb

maintext:
Rinnavähk on paljudes maailma maades kõige sagedamini esinev pahaloomuline kasvaja naistel, teatas Eesti Vähiliit. Seda ka Eestis. Eestis diagnoositakse aastas vähiregistri andmetel üle 726 uue rinnavähijuhu, viimastel aastatel on uute juhtude arv tõusnud umbes 10%. See tähendab, et 100 000 elaniku kohta avastatakse 69 juhtu. Väga oluline on et naised hooliksid ka ise oma tervisest – külastaksid regulaarselt günekoloogi, perearsti ja kontrolliksid ise oma rindu ehk teostaks rindade enesevaatlust üks kord kuus.
Uuringud Euroopas näitavad, et 50-69-aastastel naistel, kes osalevad mammograafia sõeluuringutes, väheneb rinnavähki suremuse risk umbes 35 %. EL-i 28-s liikmesriigis tekib rinnavähk ühel naisel 8-st enne 85-ndat eluaastat. Naise ellujäämise võimalus võib suurel määral sõltuda sellest, kus riigis ta elab. Eestis käivitus üleriigiline rinnavähi sõeluuringu projekt 2002. aastal. Rinnavähi sõeluuringu eesmärgiks on avastada rinnavähk võimalikult varases staadiumis ning vähendada sel viisil haigusesse suremust ja tõsta haigete elukvaliteeti.
Uuringus osalemine annab võimaluse rinnavähk avastada juba varases staadiumis.
2016. aastal saavad nimelise kutse uuringule aastatel 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966.a sündinud ravikindlustust omavad naised. Oluline on, et ka ennast terveks pidavad naised uuringul käiksid, sest rinnavähk varajases staadiumis endast märku ei anna.
Rindade enesevaatluseks saab abivahendina salvestada iPhone ja Androidi nutitelefonidesse eestikeelse põhjalike juhenditega enesevaatluse tasuta rakenduse. Rakenduse leiab leheküljelt: kasvaja.net/Rinnavähk/
Fakte rinnavähist:


description:
Balti riikide terviseandmete ülevaatest selgub, et kümne aastaga on oluliselt vähenenud vigastussurmade arv, seejuures on Eestis olnud langus kiirem kui naabritel.

Viimastel aastatel on Baltikumis märksa vähem hakanud vähem kanget alkoholi jooma nii mehed kui naised. Samuti on kasvanud nende inimeste arv, kes kanget alkoholi üldse ei pruugi.

title: vähem viina ja vigastussurmasid

maintext:
Naiste oodatav eluiga on Balti riikides kaks kuni neli aastat lühem kui Euroopas keskmiselt, kus see on 83,6 aastat. Leedu ja Läti meeste oodatav eluiga (vastavalt 69,2 ja 69,1 aastat) on Euroopa Liidu madalaim, Eesti meestel on see 28 riigi hulgas tagant kuues (72,4 aastat).
Suremus on Balti riikides oluliselt kõrgem kui Euroopas keskmiselt. Kaks peamist surmapõhjust on Balti riikides samad, mis mujal Euroopas: vereringeelundite haigused ning pahaloomulised kasvajad. Kolmas peamine surmapõhjus Baltikumis on vigastused, mujal Euroopas aga hingamiselundite haigused.
Vigastussurmade hulk on Balti riikides kümne aastaga oluliselt vähenenud, kuid meeste puhul jääb see siiski Euroopa keskmisest oluliselt suuremaks. Olenevalt vanuserühmast esineb Eesti meestel vigastussurmasid kuni ligi neli korda rohkem, Lätis aga isegi seitse korda rohkem kui Euroopas keskmiselt. Kui mujal Euroopas surevad vigastuste tõttu pigem vanemaealised (65 ja vanemad), siis Balti riikides on vähemalt meeste puhul vigastussurmad võrdselt sagedased nii 45–65-aastaste kui vanemate hulgas.
Allikas: «Health in the Baltic Countries 2014».
Kogumikus võrreldakse kolme riigi rahvastikunäitajaid, tervisekäitumist, haigestumust ja suremust ning tervishoiuressursse ja nende kasutamist.


description: Vandeadvokaat Margit Lahevee sõnul ei laiene kindlustus ka meedikute puhul olukordadele, kus kahju tekitati tahtlikult ja õigusevastaselt.

title: Advokaat: ränga ravivea teinud arsti ei päästa ka kindlustus

maintext:
«Mis tahes kindlustusjuhtumi eelduseks on selle juhtumi juhuslikkus ja ootamatus,» rääkis Lahevee. «Kindlustus ei laiene olukordadele, kus kahju tekitati tahtlikult ja õigusvastaselt. Näiteks ei saa pidada juhuslikuks ega ootamatuks sündmuseks kahju, mille arst tekitab patsiendile tahtlikult. Vastutuskindlustus ei vabasta kedagi karistusõiguslikust vastutusest.»
Lahevee tõi välja, et riigikohtu hinnangul on ravivea põhjuseks sageli juba ravijuhendi järgimata jätmine, näiteks selle ebapiisav rakendamine ehk arstiteaduse üldisest tasemest madalamal tasemel ravimine. Just see eksimus kujutabki endast Lahevee sõnul tavaliselt oodatava hoole puudumist vastavalt võlaõigusseadusele ja karistusõigusele.
«Siiski ei tarvitse hoolsuskohustuse rikkumine piirduda ainult ravijuhendist kõrvalekaldumisega, täiendavalt võib arvesse võtta ka head meditsiinilist tava ja meditsiinieetikat. Karistusõiguslik vastutus võib arsti tabada näiteks juhul, kui temalt oodatakse teatud hetkel kindlal viisil tegutsemist, aga arst sellel hetkel eksib ning ei tegutse,» lisas Lahevee. Tema sõnul on sel juhul sisuliselt tegemist hoolsuskohustuse rikkumisega, kuid seda vaid juhul, kui inimene ületab oma käitumisega lubatud riski piire. See tähendab, et kui arsti tegevuse või tegevusetuse tagajärjed on meditsiiniliselt paratamatud ja tema tegu ei ole vastuolus ka meditsiinieetikaga, siis ei ole põhjust teda hooletuses süüdistada.
Ettevaatamatuses on arsti Lahevee sõnul põhjust süüdistada siis, kui ta tegutseb tõepoolest kergemeelselt või hooletult ehk tema teol on negatiivsed tagajärjed, mida oleks tähelepaneliku ja kohusetundliku suhtumise korral olnud võimalik vältida. Seejuures ei pea arst ette nägema objektiivses mõttes ootamatuid tüsistusi. «Tahtmatu raviviga ei ole kindlasti võrdustatav ettevaatamatusest surma põhjustamisega,» rõhutas Lahevee.
Vandeadvokaadi sõnul tuleks eelkõige küsida, kas arstile kui oma valdkonna professionaalile oli tagajärg ettenähtav ja kuidas ta sellesse suhtus. «Riigikohus on seisukohal, et kui ravivõtet kasutanud arsti tegutsemise kvaliteet oli madalam kui vastava eriala haritud ja kogenud arsti oma, siis võis tegemist olla raviveaga,» rääkis ta. «Samas tuleb meeles pidada, et arst ei saa garanteerida soovitud tulemust, vaid saab selle saavutamiseks teha kõik endast sõltuva,» lisas Lahevee.


description: Veganlusest rääkides tekib inimestel tihtipeale esimesena seos toitainetevaeguse ja organismi kõigest vajalikust ilmajätmisega.

title: Toitumisnõustaja: hästi planeeritud veganlus pole toitumisäärmus

maintext:
Toitumisnõustaja Angela Ling ütleb, et erinevalt näiteks toortoitlusest ei ole hästi planeeritud ja tasakaalustatud veganlust põhjust pidada toitumisäärmuseks, kirjutab Saarte Hääl.
«Seda, et täistaimetoitlus sobib inimesele igas eluetapis, sealhulgas ka raseduse ajal ja lapseeas, kinnitab maailma suurim toitumisasjatundjaid koondav organisatsioon Academy of Nutrition and Dietetics,» märgib ta.
Rõhk on seejuures sõnadel hästi planeeritud ja tasakaalustatud, sest vastasel korral võib veganlus tõesti põhjustada terviseprobleeme, nagu ka toitainevaene või ebatervislik segatoitlus.
Imikutel ja väikelastel on Lingi sõnul kõige suurem oht jääda B12-vitamiini puudusesse, eriti kui ema on vegan, kellel endal on selle vitamiini puudus.
Loe pikemalt laupäevasest Saarte Häälest.


description: Nii või kui ka margariini ümber on aastaid olnud palju infomüra ja nii ei tea paljud veel tänagi, mida nad siis täpsemalt eelistama peaksid.

title: Kumb on kasulikum - koorevõi või margariin?

maintext:
Hirm küllastunud rasvade ja nendest tingitud südamehaiguste ees tõi veel hiljutigi kaasa soovitused tarbida taimseid rasvu, mis väidetavalt veresooned puhtana hoiavad ja ohtlikult kõrge kolesteroolitaseme eemale tõrjuvad, kirjutab Terviseuudised.
Nii võibki poeriiulitelt leida erinevad margariine ja taimeõlisid, igaüks neist suus sulavaks, kergelt määritavaks ja tervislikuks kuulutatud.
Teadus väiteid ei kinnita
Kindlasti olete kuulnud, et taimeõlidest räägitakse kui südamesõbralikest õlidest, vastandina artereid ummistavatele küllastunud rasvadele. Peamiselt oomega-6-rasvhappeid sisaldavate taimeõlide baasil tehtud margariinid peaksid reklaami kohaselt alandama vererõhku, stimuleerima kaalukadu ja parandama üldist tervist. On ainult üks probleem – ei teadus ega ka praktiline kogemus näi neid väiteid toetavat.
Taimeõlid ja neist tehtud margariinid toodetakse rapsi-, soja-, maisi-, päevalille-, värvohaka jms seemnetest. Vastupidiselt võile või kookospähkliõlile ei ole neid õlisid võimalik toota lihtsa pressimise ja eraldamise teel, need tuleb taimedest keemiliselt ekstraheerida, desodoreerida, pleegitada, stabiliseerida. Antud protsesside tulemusena kaotavad rafineeritud õlid enamuse taimedes algupäraselt olnud vitamiinidest, fütotoitainetest ja antioksüdantidest.
Loe Terviseuudistest, miks pole hea hüdrogeenimine ja miks teevad halba polüküllastumata rasvad teevad halba.


description: Viiendat aastat kinkis vastsündinuid toetav projekt «Heategu kõige pisematele» kinkis Ida-Tallinna keskhaigla (ITK) sünnitusmajale sadu vastsündinutele mõeldud kudumeid.

title: Sünnitusmajale kingiti sadu vastsündinute kudumeid

maintext:
Suure riskiga laste gruppi kuuluvad enneaegsed beebid vajavad peale sündi arstide ja õdede erilist hoolt ja jälgimist, teatas ITK. Lisaks vastavale aparatuurile ja professionaalsele vastsündinute osakonna personalile tagatakse lastele haiglas parim võimalik areng.
Lisaks haiglale otsustas viis aastat tagasi enneaegseid lapsi toetama hakata ka igapäevaelus välisinvestoreid nõustav Kristi Aulik, kellel tekkis mõte heategevusliku projekti käivitamiseks oma vastsündinud kaksikutega haiglas olles.
Viie aastaga meeletu areng
Projekt «Heategu kõige pisematele» alustas 2011. aastal eesmärgiga aidata koguda spetsiaalselt enneaegsetele beebidele mõeldud soojustandvaid kudumeid – sokke, mütse, kampsuneid, pükse ja tekke. Viie aastaga on kasvatud pisikesest sõpruskonnast ligi 2000 inimesega toetajaskonnaks, kes aastatega erinevatele sünnitusmajadele kinkinud mitmeid tuhandeid kudumeid.
Septembri keskel toodi heategevusprojekti järjekordse kogumise tulemusena Ida-Tallinna keskhaigla sünnitusmajale mitu suurt kastitäit kudumeid. ITK neonatoloogia ehk vastsündinute osakonna juhatajal dr Pille Andressonil oli äärmiselt hea meel, et heategijaid nii palju on. «Kirjeldamatult hea meel on näha, kui palju inimesi soovivad head teha! Meie osakonnas leiavad kõik esemed kindlasti kasutust, sest enneaegsete tervise sisukohast on elutähtsal kohal kehatemperatuur, mida lisaks vesivoodile aitavad hoida ka toodud kudumid,» selgitas dr Andresson.
Projekti eestvedaja Kristi Auliku sõnul annab säärase projekti jaoks enim motivatsiooni see, kui inimesed, kes projekti kaudu abi on saanud, võtavad ühendust ning soovivad nüüd ise aidata.


description: Seoses perearstide seltsi ettepanekuga pikendada perearsti juurde saamise aega seniselt viielt päevalt kümneni, kutsub apteekide ühendus pöörduma patsiente kergemate tervisemurede korral apteeki.

title: Apteekide ühendus perearstile pääsemisest: kergema tervisemurega aitab apteeker

maintext:
«Eesti apteekrid on patsiendi jaoks kõige kättesaadavamad tervishoiutöötajad, kel on suutlikkus tuvastada terviseprobleemi tõsidus ning vajadusel anda ise kergemate haigussümptomite korral nõu,» ütles apteekide ühenduse juhatuse liige, proviisor Kristiina Sepp. Ta lisas, et samuti saab apteeker aidata otsustada, kas patsient peab pöörduma perearsti poole või tõsisemate seisundite korral haiglate erakorralise meditsiini osakonda.
Sepa hinnangul on apteekritele tuttav olukord, kus inimene ei pääse enda sõnul perearsti juurde, ent tema tervislik seisund on nii kriitiline, et apteekril ei jää muud üle kui kiirabi kutsuda. «Ootame patsiente kergemate tervisehädade korral pöörduma apteeki, et võimaldada tõsisemate sümptomitega patsientidel kiiremini arsti vastuvõtule pääseda,» lisas ta.
Kuna apteegid on kaua avatud, patsiendid ei pea teenuse eest eraldi maksma ning teadmised ravimitest on apteekril väga laiapinnalised ja tihti arstidest detailsemad, aitab apteekri poole pöördumine Sepa sõnul kindlasti leevendada arstide ja õdede koormust. «Krooniliste haigete jaoks, kellele on arst määranud pikaajalise ravi, on apteeker tihti ainus tervishoiutöötaja, kellega ta poole aasta jooksul regulaarselt oma tervisest vestelda saab ja kes saab aidata ravimikasutuse jälgimisel.»
Apteekide ühenduse hinnangul peaksid apteekrid olema efektiivsemalt kaasatud esmatasandi tervishoiusüsteemi, et tagada patsiendile parim võimalik ravi. «Tervishoiutöötajate tööjõupõud, elanikkonna vananemine ja eluea pikenemine tingivad vajaduse tervishoiusüsteemi tõhustamiseks,» tõdes Sepp.
Kui seni olid perearstid kohustatud kroonilised haiged määruse järgi vastu võtma viie päeva jooksul, siis eelmisel neljapäeval tegi perearstide selts ministrile ettepaneku pikendada seda aega kümne päevani. Loe selle kohta pikemalt siit.


description: Nagu igal aastal ei jää ka seekord gripihooaeg tulemata ja  tänavu peaks liikvel olema nö Hongkongi gripp. Gripihooajal tasub teada, et aevastades ei tasu kätt suu ette panna.

title: Ametnik soovitab: aevastage varrukasse

maintext:
«Hongkongi gripitüve saabumist Euroopasse ennustas rahvusvaheline maailma terviseorganisatsioon ja sellepärast on 2016-2017 hooaja vaktsiin on just selle tüve järgi tehtud,» rääkis terviseameti spetsialist Irina Filippova venekeelsele Postimehele.
Eestis on see gripivaktsiin olemas ja seda saab soetada apteegist. Vaktsineerima peaksid end eriti 65-aastased ja vanemad inimesed, kellel on kroonilised haigused, aga ka lapsed ja rasedad. Filippova sõnul on Eestis alanud viirushaiguste periood ning üks gripp on üks neist.
Filippova sõnul on gripp tõsine nakkushaigus, mis levib piisknakkusega või otsesel kokkupuutel. Sageli levib gripp aevastades või köhides. Nii satuvad piisad hingamisteedesse, kus viirus hakkab arenema. Ka aitavad gripi levimisele kaasa pesemata käed.
Aevastades või köhides satuvad piisad kätele ja kui neid ei pesta, siis satuvad need kontaktpindadele nagu ukselingid, telefonid, arvutiklaviatuur jms. «Ärge kunagi aevastage lahtine käsi või rusikas suu ees, parem aevastage varrukasse,» soovitab Filippova.
Gripiviirus mõjutab kiiresti hingamisteid ja limaskesta (nö ninast bronhideni). Gripi põhisümptomiteks on palaviku kiire tõus koos tugeva pea- ja lihasvaluga. Paljudel puhkudel hakkavad viirusest kahjustatud limaskestal paljunema bakterid, põhjustades nohu, kurgu-, keskkõrvapõletikku, bronhiiti, kopsupõletikku. Mõnedel inimestel, näiteks eakatel, lastel või põduratel, on oht tüsistusteks suurem kui teistel.


description: Viru ringkonnaprokuratuur saatis kriminaalsüüdistusega kohtu alla arsti, kes süüdistuse järgi põhjustas patsiendile väära diagnoosi panemisega tema surma.

title: Vale diagnoosi pannud Eesti arst sai süüdistuse surma põhjustamises

maintext:
Süüdistuse kohaselt viibis Kohtla-Järve haiglas töötanud 39-aastane Igor 2012. aasta 24. novembril arstina tööl, kui kiirabi tõi tema juurde raskes seisundis 42-aastase mehe. Igor eksis mehele diagnoosi panekuga ja ei hospitaliseerinud teda, et jälgida mehe tervislikku seisundit. Vastupidi, arst lubas mehe kodusele ravile. See oli aga suur eksimus, sest tulenevalt terviserikkest suri mees järgmisel päeval.
Juhtunut uurima asunud korrakaitsjad jõudsid järeldusele, et arst on mehe surmas süüdi ning Viru ringkonnaprokuratuur esitas talle süüdistuse surma põhjustamises ettevaatamatusest. Teisipäeval astus mees Kohtla-Järvel kohtu ette, kus ta end süüdi ei tunnitanud. Kohus käivitas süüasja kohtliku uurimise tõendide läbivaatamisega.
Karistusseadustik näeb ettevaatamatusest surma põhjustamise eest kohtus süüdimõistmisel ette kuni kolmeaastase vangistuse.


description: Tervisliku eluviisi ja kaalu jälgimine võib olla paras väljakutse, eriti kuna mõned toidud justkui tekitaksid sõltuvust.

title: 13 toitu, mis tekitavad sõltuvust

maintext:
Teadlaste sõnul võivad tõesti mõned toidud mõjuda inimesele sama sõltuvust tekitavalt kui heroiin või kokaiin, kirjutab Medical Daily.
Treeninguga saab lisakilodele tuule alla teha. Samas selgus uuringust, et ülesöömine muudab ajufunktsioone ning suurendab sõltuvuse tekkimise tõenäosust.
Sarnasused toidu ja narkosõltuvuse vahel on märgatavad. Kõrge kalorluse ja rasvasisaldusega toidud mõjutavad ajus naudingutele suunatud keskusi, nagu ka kokaiin ja heroiin. Mida rohkem inimene seesuguseid toite sööb, seda rohkem ta tahab neid naudingute keskusi mõjutada.
Lisaks areneb mõnest toidust sõltuvusse sattunud inimesel nn sallivus kindla toidu vastu. Ehk siis selle asemel, et inimene tunneks täiskõhutunnet, sööb ta aina edasi, kuigi toit pakub talle aina vähem naudingut. Sellisesse lõksu ei pruugi aga sattuda ainult inimesed, kes on oma kaaluga hädas, ka normaalkaalus inimesed võivad kaotada kontrolli oma söömisharjumuste üle.
Millised toidud tekitavad sõltuvust?
Peamiselt tekitavad sõltuvust kõrge kalori- või rasvasisaldusega toidud. Samuti söögid, mida on töödeldud või mis sisaldavad palju suhkrut. Neist saab välja tuua:
Pitsa Šokolaad Küpsised Jäätis Friikartulid Juustuburger Gaseeritud joogid Kook Juust Peekon Krõbedad kanatiivad Saiakesed Plaksumais
Arstid on kasutanud toidusõltuvuse tuvastamiseks Yale'i testi, mille küsimused on võimalik alla laadida siit.


description: Mõne napsu võtmine võib depressioonis inimestel enesetunnet biokeemilises mõttes parandada.

title: Alkohol mõjub kui kiiretoimeline antidepressant

maintext:
Äsja ajakirjas Nature Communications ilmunud uuringus näitavad teadlased, et alkohol tekitab meie kehades sarnased neuraalsed (närvisüsteemi vahendusel toimuvad) ja molekulaarsed muutused nagu ravimid, millel on täheldatud kiiret depressioonivastast mõju, kirjutab ERR Novaator.
Depressiooni ja alkoholismi vahelise sagedase komorbiidsuse (kaasuvuse) tõttu on uuringu juht Kimberly Raab-Graham sõnul tekkinud üldtunnustatud eneseravi hüpotees, mille kohaselt depressioonis inimesed võivad püüda oma haigust joomisega ravida. «Meil on nüüd biokeemilised ja käitumuslikud andmed, mis seda hüpoteesi kinnitavad,» ütles ta. See ei tähenda aga sugugi, et alkoholi võiks pidada tõhusaks depressiooniravimiks.
Loe pikemalt ERR Novaatorist.


description: Kuigi paljud meedikud on hoiatanud kaltsiumhüpokloriidi tarvitamise eest, reklaamis alternatiivseid ravivõtteid propageeriv portaal Telegram seda ohtlikku kemikaali taas paljude haiguste vastu mõjuva ravimina.

title: WC-poti kemikaali reklaamitakse taas imeravimina

maintext:
Hiljuti avaldas Telegram artikli, kus selle veebilehe peatoimetaja Mariann Joonas väidab, et ta võttis paar MMS tilka ja see tegi tema tervisega imet. «Ma saan aru, et järgnev võib kõlada uskumatuna, aga halvatus kadus vähem kui poole minutiga (!),» kirjutab Joonas portaalis Telegram. Enda sõnul võttis ta kemikaali nädal aega ja pärast seda «ei olnud enam jälgegi borrelioosi-vaevustest». Joona väidab, et MMSi abil on inimesed võitus saanud ka näiteks vähist, rauapuudusest ja kõrgest vererõhust.
Tegelikult on MMSi nime all tuntuks saanud kaltsiumhüpokloriid mõeldud tualettpottide ja basseinide desinfitseerimiseks, kuid möödunud aastal hakati seda kemikaali hoogsalt reklaamima imeravimina. Teaduskatsed näitavad, et kaltsiumhüpokloriid on tugevalt söövitava toimega ja tõenduspõhisest meditsiinist lähtuvad Eesti arstidki on hoiatanud, et kõige hullemal juhul võib MMS inimese koguni tappa.