description: Jõulupühade paiku tõusis õhutemperatuur küll tavatult kõrgele, aga jõulusoojarekord jäi siiski sündimata.

title: Jõulusoe jäi rekordile alla

maintext:
Keskkonnaagentuuri ilmavaatluste osakonna spetsialist-meteoroloog Kairi Vint uuris kolme päeva andmeid 24.–26. detsembrini ja ütles, et neist kõige soojem oli just viimane päev.
Viljandi ilmajaam mõõtis kõrgeimaks õhutemperatuuriks 7,3 kraadi. Maksimaalne näit läks kirja 26. detsembril kolme tunni vältel, kella 9 ja 12 vahel.
Viimati oli jõuluajal Viljandis veel soojem 2011. aastal. Tollest ajast pärineb ka Viljandi kolme jõulupäeva soojarekord: 8,5 kraadi 26. detsembril.
Kogu Eestit vaadates kerkis tänavu jõulude ajal õhutemperatuur kõige kõrgemale 26. detsembril Valgas: kella 11 ja 12 vahel fikseeris sealne ilmajaam tipmiseks näiduks 8,6 kraadi.
Nagu Kairi Vint märkis, pärineb kolme jõulupüha absoluutne soojarekord 2011. aasta 26. detsembrist. Toona registreeris Heltermaa jaam 9,9 kraadi.
Olgu lisatud, et kogu detsembri soojarekord on Eestis 12,5 kraadi. Nii kõrge õhutemperatuuri mõõtis eelmise aasta 20. detsembril Tõraveres asuv Tartu ilmajaam. Täpselt sama näidu fikseeris ka Ülenurmel asuv Tartu lennujaama ilmateenistus, mis töötas riikliku ilmateenistuse jaamana aastaid tagasi. See oli Eesti ilmavaatlusajaloos esimest korda, kui jõulukuul kerkis õhutemperatuur üle tosina pügala.
Kairi Vint lisas, et kolme jõulupüha kõige madalama õhutemperatuuri fikseeris Võru ilmajaam 2001. aastal: –34,6 kraadi. Keskkonnaagentuuri andmebaasi on see näit kantud 25. detsembri kuupäeva algusega. Tookord aga teatas Võru ilmajaam siinkirjutajale kui toonasele Postimehe ajakirjanikule, et Eesti aja järgi mõõdeti nimetatud miinimum 24. detsembri viimasel tunnil enne südaööd. Kuupäeva erinevus on seotud UTC ehk maailmaaja arvestamisega.


description: Liane Lubi õpib loomaarsti abiks. Loomulikult on temagi kodus ruumi lemmikutele. Aga juttu ei tule punnis põskedega hamstrist ega kirjust kiisukesest, vaid kuuest pirakast kelgukoerast.

title: Toatäis parimaid sõpru

fasttext_language: et


description: Reede, 30. detsember

title: Reede, 30. detsember

maintext:
Männimäe salongkinos täna kell 16 koguperefilm «Maagiline jõulukarp», kell 18 "Ahvikuningas", kell 20 "Lahendamata juhtum: Faasanijaht". Lisainfo www.mannimaja.ee. Riia maantee 52d, Viljandi.
NÄITUSED
Swedbanki kontoris 28. veebruarini Sakala kalendri joonistusvõistluse «Mina märkan» võidutööde näitus. Tallinna tänav 7, Viljandi.
Viljandi maavalitsuse teisel korrusel 13. veebruarini Viljandi fotoringi kaheksa autori 12 talveteemalist tööd. Vabaduse plats 2.
Viljandi spordihoone fotoseinal 14. jaanuarini Viljandi fotoringi üheksa autori 20 tööd. Vaksali tänav 2.
Karksi valla kultuurikeskuse sinises saalis 2. jaanuarini rändnäitus «Mees kuldse nööbiga» ja teise korruse fuajees näitus «Maaturismi edulood». Viljandi maantee 1, Karksi-Nuia.
Valma infopunktis detsembri lõpuni käsitööringi kaunite tööde näitusmüük. Lisainfo tel 5198 1423.
Viljandi linnaraamatukogus linnagaleriis 7. jaanuarini Helle Vahersalu «Maalid XX ja XXI sajandist», trepihallis aasta lõpuni Eesti teatri- ja muusikamuuseumi rändnäitus «Lapsepõlvelood». 6. jaanuarini raamatukogu teise korruse saalis näitus Andres Jefimovi erakogust "Eesti vanad jõulupostkaardid". Tallinna tänav 11/1.
Viljandi gümnaasiumis püsinäitus keskhariduse andmisest Viljandis. Hariduse tänav 2.
Viljandi muuseumi näitusemajas püsinäitus Viljandi linna ja maakonna ajaloost muuseumisse kogutu vahendusel. Muuseum on avatud teisipäevast laupäevani kella 10–17. Laidoneri plats 10.
Abja kultuurimaja esimese korruse fuajees 31. detsembrini Johannes Haava fotonäitus «Peipsiveer ja vanausulised». Pärnu maantee 28, Abja-Paluoja.
Kõpu külastuskeskuses kohaliku harrastuskunstniku Maria Kahari maalinäitus «Emotsionaalsed maastikud». Tipu maantee 1, Kõpu alevik.
Kondase keskuses püsinäitus kooliõpetaja ja maalikunstniku Paul Kondase (1900–1985) maalidest, mis kuuluvad Viljandi muuseumi kogusse. 25. veebruarini on avatud Urmas Viigi installatsiooni- ja illustratsiooninäitus «Muhu inglid» ja Christi Küti, Viorica Kuusiku ja Riina Tombergi näitus «Punase lõngaga – Waibad ja wammused». Pikk tänav 8, Viljandi.
Suure-Jaani külalistemajas 31. märtsini metallikunstnik Tiiu Aru tööd. Ilmatari tänav 3a.
Viljandi kutseõppekeskuses aasta lõpuni Teet Lindma õli- ja pastellmaalide näitus «Peatu, hetk». Looduse tee 2, Vana-Võidu, Viljandi vald.


description: Kolmapäeva õhtul lahvatas Mõisakülas Heinamaa tänaval põlema kuur. See oli viimase kuu jooksul juba viies kord, mil punane kukk väikeses linnas laulis. Kohalikud inimesed on veendunud, et linnakeses tegutseb sarisüütaja.

title: Mõisaküla tunneb hirmu võimaliku sarisüütaja ees

maintext:
28. detsembril kell 22.04 said päästjad väljakutse põlengule aadressil Heinamaa 3. Süttinud oli mitme boksiga puukuur, mille otsas oli silikaattellistest pesuköök. Kuur põles maani maha, pesuköök jäi tulest puutumata.
Kuuri kõrval asuva nelja korteriga maja ainus elanik Ivar Juhanson kinnitas, et viibis tol õhtul majas üksinda ning et teised korterid on tema teada tühjad. Kuurid olid elektriühenduseta ja mehel tol päeval kuuri asja polnud.
Sündmuskohal tegutsenud päästeameti Lõuna päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo juhtivinspektori Illar Tootsi pilku püüdsid tahmunud plekkanumad, milles oli pliidi- või ahjukütmisest üle jäänud tuhk. Majaelanik Juhanson kinnitas, et tema kuuri all tuhka ei hoia. «Aastaid tagasi elas siin ühes korteris keegi vanem mees, kelle kuur umbes sama koha peal asus. Mees muutus mingil hetkel peast veidi imelikuks ja ma ei imestaks, kui tema oligi see, kes tuhka kuuri alla tassis,» rääkis ta.
Juba viies põleng kuu jooksul
12. novembril süttis Mõisakülas Raudtee tänaval tühjana seisev endine raudteekasarm, tuli oli alguse saanud hoone teiselt korruselt.
3. detsembril said päästjad väljakutse samasse hoonesse, seekord põles pliidi ees tükk briketti. See kustutati ühe minutiga, kuid juba paari tunni pärast tuli sama maja juurde tagasi sõita. Siis olid tules juba kogu köök ja koridor ning kustutustööd nõudsid kolm tundi.
27. detsembri öösel kustutasid päästjad Sihveri tänaval süttinud sõiduautot.
Kõik kolm põlengukohta on kõrvuti tänavatel ja piirkonnas on palju tühjana seisvaid maju. Viimatist põlengupaika Heinamaa tänavale uudistama tulnud linnaelanik Ivar Sang meenutas, et kogu õhtu oli lähematel tänavatel kuulda ilutulestikupauke ja kihutava auto hääli. Et aga kuur ilutulestikust süttida võis, Sang samas ei uskunud. «See peab ikkagi süütamine olema,» arvas ta. «Liiga palju on neid põlenguid viimasel ajal, et seda asjaolude kokkusattumiseks pidada.»
Pritsimehe poja auto põles maha
Mõisaküla linnapea Ervin Tamberg kinnitas telefonis, et linnavalitsuse seisukoha järgi on õnnetuste põhjus süütamises. «Siin ei saa mingit kahtlust olla,» ütles ta. «Linnavalitsus on teinud politseisse avalduse, et viimaste aegade põlenguid uuritaks kuritahtlike süütamistena. Inimesed on põhjusega hirmul.»
Jüri Berggrünfeld / Marko Saarm
Kohaliku vabatahtliku tuletõrjekomando liige Jüri Berggrünfeld (pildil) käis kustutamas nii raudteekasarmuid kui Heinamaa tänava kuuripõlengut. «Süütamine, mis ta muud saab olla,» oli temagi lühike kommentaar. Iroonilisel kombel kuulus mõne päeva eest Sihveri tänaval põlenud auto tema pojale. «Auto põles koduväravas. Poeg tuli naisega vaid pool tundi enne põlengut teise autoga sõidust, tol hetkel ei olnud midagi näha ega kärsahaisu tunda. Pool tundi hiljem, kui naine aknast välja vaatas, olid leegid juba üleval ja päästa polnud enam midagi,» rääkis Berggrünfeld ja lisas, et vanemate tuletõrjujate veendumuse kohaselt on süütaja oma kätetööd alati ise kohapeal vaatamas.
Heinamaa tänava põlenud kuuri jäänuseid uurinud päästeameti ekspert Illar Toots lausus, et põlengu täpset põhjust ei ole võimalik praegu öelda.
Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Kerly Virk kinnitas, et Sihveri tänava autopõlengu asjas on menetlustoimingud pooleli ja esimesed ülekuulamised tehtud. Raudteekasarmu põlengute menetlus samuti käib, esialgu täpsustatakse põlengu asjaolusid ja hinnatakse kahjusid.


description: Viljandi politseinikud ootavad täna kella 11-st endale külalisi, sest jaoskonnas on lahtiste uste päev.

title: Politseinikud kutsuvad külla


description: Möödunud reedel alanud talvine koolivaheaeg annab õpilastele nautimiseks lausa kaks vaba nädalat. Peamiselt plaanivad nad vaheajal puhata ja akusid laadida.

title: Õpilased pühendavad vaheaja lähedastele


description: Ele õhtupoolikul kell 18.30 said päästjad väljakutse Viiratsi alevikku, kus naabri aias põlev lõke helistajale muret valmistas.

title: Lõkkesse sattunud makrofleksipudel külvas ärevust

maintext:
Päästeteenistuse pressiesindaja sõnul oli lõkkega kõik korras, see vastas nõuetele ja päästjad ei pidanud seda ära kustutama.
Helistajas oli ärevust tekitanud lõkke juurest kostnud vali kärgatus. Selle põhjustas tõenäoliselt juhuslikult tulle sattunud tühi makrofleksipudel.


description: Valitsus kinnitas õpetajate järgmise aasta töötasu alammäära määruse, mille järgi tõuseb õpetajate miinimumpalk jaanuarist 1000 euroni ning septembrist 1050 euroni. Riigieelarveline lisaraha lubab samal ajal tõsta õpetajate keskmise palga aasta esimesel poolel vähemalt 1200 euroni ja sügisel vähemalt 1260 euroni.

title: Valitsus kinnitas õpetajate palgatõusu

maintext:
Haridusminister Mailis Reps / SILLE ANNUK/PM/SCANPIX BALTICS
Minister Mailis Repsi sõnul on kahel korral toimuv tõus vajalik, kindlustamaks, et õpetajate töötasu kasvab tunduvalt kiiremini Eesti keskmisest palgast. «Nii üldharidus- kui ka kutsekoolide ja lasteaiaõpetajate tempokamat palgatõusu on vaja, et motiveerida häid õpetajaid koolis püsima ning noori õpetajakutset valima. Kokku suureneb õpetajate töötasu alammäär lõppeva aastaga võrreldes peaaegu kümme protsenti,» selgitas minister Reps.
2017. aasta riigieelarves on planeeritud riigi-, omavalitsuste ning eraüldhariduskoolide õpetajate tööjõukuludeks 18 miljonit eurot rohkem kui tänavu. Lisaks kasvab ka kutseõppeasutuste õpetajate palk.
Eraldi võtab ministeerium aasta alguses fookusesse lasteaiaõpetajate palgad ning jaanuaris töötatakse välja lasteaiaõpetajate palgakasvu motiveerimise põhimõtted. Üks valitsuse tegevusprogrammi eesmärke on aidata omavalitsustel tõsta lasteaiaõpetajate töötasu vähemalt kooliõpetajate palga alammäärani. Veebruariks töötab ministeerium välja ka omavalitsuste ja tugispetsialistide toetamise põhimõtted, et parandada lastele ning noortele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.


description: KUI RIIGIKOGU võttis suvel vastu haldusreformi seaduse, siis tegelikult algas sellega alles reformi esimene ja ettevalmistav etapp. See seadus määratles kaks konkreetset põhimõtet: kohalikele omavalitsustele anti vabatahtlikuks ühinemiseks aega 2016. aasta lõpuni ja lubati, et vabatahtlikele ühinejatele maksab valitsus ühinemistoetust.

title: Eesmärk on elukeskkonna parandamine

maintext:
Nüüd, kui aastavahetus ja etteantud tähtaeg on kätte jõudnud, annavad uudised riigi eri nurkadest kinnitust, et pühadest hoolimata on enamikus omavalitsustes kõige kuumem aeg: edukaid ühinemisläbirääkimisi peab 80 protsenti linnadest ja valdadest. Ülejäänud on kas juba liitunud, rahvaarvult piisavalt suured või ei osale läbirääkimistel.
Ehkki kohe-kohe saabub vahefiniš ehk lõpeb vabatahtliku ühinemise tähtaeg, on oluline üle korrata: sellega ei ole reform veel sugugi läbi. Kõik ühinemised jõustuvad alles kohalike omavalitsuste valimistega 15. oktoobril 2017.
MILLINE NÄEKS välja Eesti haldusjaotus tol oktoobripäeval, kui võtta aluseks praegune seis? Sel juhul oleks Eestis pärast 2017. aasta valimisi senise 213 omavalitsuse asemel 75–80 linna ja valda, millest kolmandiku elanike arv ulatuks üle 11 000.
Need arvud näitavad, milline on haldusreformi tegelik ulatus. Seetõttu pole ime, et paljude edulugude kõrval on ette tulnud vaidlusi, läbirääkimiste katkemisi, uuesti alustamisi ning ultimaatumeid. Nii mastaapse reformi puhul ei saa ette heita eestlaslikku ettevaatlikkust ja alalhoidlikku kaalumist.
Valitsus on reformi elluviimiseks pakkunud omavalitsustele igakülgset tuge ning vahendamist, et probleemid ja vaidlusküsimused saaksid kõiki asjaosalisi rahuldavalt lahendatud. Etteantud tähtaegadest, lubatud toetustest ja probleemide silumisest on ametis olevale valitsusele märksa olulisemad reformi tegelik eesmärk ja sisu: Eesti inimeste elukeskkonna parandamine ning kohalike omavalitsuste võimekuse kasvatamine.
VALITSUSE EESMÄRK on välja töötada kestlik omavalitsusmudel, milles riigi ja omavalitsuste õiguste ja kohustuste osas on sõlmitud selged kokkulepped. Me tahame suurendada kohalike omavalitsuste otsustusõigust ja võimekust pakkuda kvaliteetseid teenuseid kõikjal Eestis. Inimestel on õigus saada avalikke teenuseid sarnasel tasemel, hoolimata elukohast. Seetõttu tuleb üle vaadata eelarvetulu jaotamise põhimõtted, et vahed eri linnade ja valdade võimalustes ei oleks liialt suured.
Valitsusliidu aluspõhimõtetes on kokku lepitud, et omavalitsuste tulubaasi suurendamiseks tasandatakse kriisi ajal vähendatud kohalikele omavalitsustele laekuva tulumaksuosa langust. Seetõttu eraldame omavalitsustele alates 2018. aastast igal aastal 30 miljonit lisaeurot. Lisaks on omavalitsuste tulubaasi täienduseks 2019. aasta riigi eelarvestrateegias ette nähtud veel 15 miljonit eurot ning 2020. aastal 25 miljonit eurot.
Omavalitsuste rolli suurendamiseks on rahandusministeerium teinud ettepaneku anda neile õigus ja võimalus ise korraldada oma piirkonna arendustegevust ja ettevõtluskeskkonda. Samuti on soov laiendada omavalitsuste õigusi korrakaitse ülesannete täitmisel.
SEE POLE KAUGELTKI kõik. Valitsusel on kavas koguda lisaettepanekuid, millised ülesanded võiks kohalikule tasandile üle anda ning mida omavalitsused ise kõige enam ootavad, et oma elu paremini korraldada ja inimeste heaolu parandada. Praegu on kõige enam põhjust kaaluda sotsiaalvaldkonna (asenduskodude ja -perede rahastamine, erihoolekandeteenuse korraldamine, puudega inimeste perioodilised toetused, sünnitoetuste väljamaksmine), tervishoiu valdkonna (esmatasandi tervishoid), hariduse valdkonna (riigigümnaasiumide ja kutsekoolide ning õpilaste karjäärinõustamise üleandmine), aga ka päästevaldkonna ülesannete võimalikku üleandmist riigilt omavalitsustele.
Mitu muudatust on ametis olev valitsus juba kokku leppinud. Näiteks 2018. aastast tõstame koolilõuna toetuse ühe euroni ning eraldame vastavad summad koos lisarahastusega kohalikele omavalitsustele. Samamoodi taastame kõigile 250-eurose matusetoetuse ning suuname selleks vajaliku raha kohalikule tasandile.
AJAKIRJANDUSES ON leidnud palju kajastamist valitsusliidu kokkulepe, mille kohaselt antakse maakondliku ühistranspordi korraldus koos dotatsiooni ja lisarahaga üle kohalikele ühistranspordikeskustele või omavalitsustele. See tähendab, et haldusreformi elluviimisega kaasnevad olulised muudatused ühistranspordi korraldamises.
Kui seni on regionaalset bussiühistransporti korraldatud maakonna halduspiire järgiva loogika kohaselt, siis peagi hakkab veokorraldus lähtuma rohkem sõidunõudlusest. Sel juhul oleks mõistlik ühistransporti korraldada maakonnaüleselt. Uus bussiteenuse korraldus peab vastama paremini sõitjate huvidele, võimaldades riiklikke dotatsioone efektiivsemalt kasutada.
Muidugi ei käivitu uus liinivõrk üleöö, ettevalmistust ja üleminekut uuendatud liiniteenindamise põhimõtetele kavandatakse järk-järgult. Valitsusliit on kokku leppinud, et me eraldame maakondliku ühistranspordi korraldamiseks alates 2018. aastast lisaks 21 miljonit eurot aastas.
OMAETTE KÜSIMUS, mis on viimased pool aastat arutuse all olnud Kärdlast Põlvani ja Jõhvist Pärnuni, on maavalitsuste saatus. Võin kinnitada, et meie ühine otsus on maavalitsustest loobuda ning me viime nonde ülesanded kohalike omavalitsuste endi ja nende ühisasutuste pädevusse. Maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid antakse aga üle riigiametitele.
See ei tähenda mingil juhul otsustusõiguse Tallinna koondamist, sest kandev roll jääb just kohalikule tasandile. Ühtlasi oleme otsustanud osa riigiasutuste viimise maakondadesse.
Kõigist olulistest ja vajalikest muudatustest räägime edaspidi juba pikemalt ja põhjalikumalt. Rõhutan veel kord, et valitsusele on statistilistest numbritest Eesti haldusjaotuses märksa tähtsam haldusreformi sisu.
LÕPETUSEKS PANEN kõigile südamele, et kohalik elu algab inimese kodukohast, mitte Stenbocki majast või riigikogu hoonest. Soovin valitsuse nimel tunnustada kõiki omavalitsuste ühinemisel otseselt või kaudselt osalenud inimesi: omavalitsustegelasi, omavalitsusliite, planeerijaid, läbirääkijaid, aga laiemalt ka kõiki aktiivselt kaasa mõtlevaid kohalikke elanikke ja organisatsioone. Nii suuri ja põhimõttelisi otsuseid saab ja tuleb alati langetada eeskätt kohapeal.


authors:
Gert Elmaste
Viljandi Linnavolikogu Liige
Irl

description: VIIMASEL AJAL on palju kirgi kütnud teema, mis sai alguse tänavu, kui Viljandis andis etendusi tsirkus ning peale inimeste astusid üles ka loomad. Väited, et neid loomi väärkoheldakse ja nende elutingimused on ebarahuldavad, on viinud soovini muuta Viljandis avaliku ürituse loa andmise korda.

title: Mure loomade pärast ei tohi olla kemplemine

maintext:
Nimelt tekkis novembrikuu volikogu istungil sel teemal lühike arutelu, kui sotsiaaldemokraadid olid teinud eelnõu parandusettepaneku, mille järgi võib linn üritusest keelduda, kui see sisaldab metsloomade avalikku näitamist. Et selline ettepanek vajab täpsustamist ja kaalumist, otsustas volikogu saata selle teisele lugemisele.
VOLIKOGU LIIKME ja linnakodanikuna lähtun sellest, et niisuguse piirangu aluseks saavad olla riigi kehtestatud õigusaktid. Kohalikul omavalitsusel ei ole sobilik piirata tegevusi, mis meie riigis on lubatud. Kuuldavasti on sellekohane eelnõu ministeeriumis väljatöötamisel ja võib millalgi saada õigusliku aluse. Kui kehtestame piirangu Viljandi linnas ja näiteks Viljandi vald säärast otsust ei tee, võime tulevikus näha loomatsirkust näiteks Viiratsis. Kuidas see kaitseb loomi?
Vaidlused käivad või on seljataga ka mujal Euroopas. Praeguseks on kõigi metsloomade kasutamise tsirkuses keelanud Austria, Küpros, Kreeka, Malta, Holland ja Sloveenia. Lisaks on mõni riik piiranud teatud loomaliikide kasutamist tsirkuses. Need otsused on tehtud riiklikul tasemel.
Eelmisel nädalal avaldas Sakala teate, et Tallinn on keelanud metsloomade kasutamise tsirkuses. Tuleb tõdeda, et see oli siiski pisut liialdatud väide ja täpsustades selgus, et linn sellist otsust siiski teinud ei ole.
KUI TUNNEME muret loomade halva kohtlemise pärast ega soovi, et tsirkus Viljandisse tuleks, on meil alati võimalus jätta neile etendustele minemata. Nõudluse puudumise korral kaob suure tõenäosusega ka pakkumine. Igasugune lauskeelamine tekitab vastupidi soovitule hoopis liigset tähelepanu ja huvi.
Viljandi linnal on praegugi õigus jätta mõjuval põhjusel avaliku ürituse luba andmata. Kui tahame seda teemat tingimata oma korras sätestada, pakun välja järgmise sõnastuse: «Linn võib keelduda avaliku ürituse loa andmisest üritusele, kus väärkoheldakse loomi.»
KA MINA OLEN tulihingeline loomasõber ja kui oleks minu teha, oleksid loomade väärkohtlemise eest määratavad karistused meie riigis tunduvalt karmimad. Ent ma ei pea õigeks, kui seda püütakse teha populistlikult ja laiemat pilti vaatamata.
Ühtlasi ei lahterdaks ma loomi selles küsimuses mets- ja koduloomadeks. Olen seisukohal, et kõik loomad väärivad head kohtlemist.


description: Viljandimaa kergejõustiklane Jander Heil parandas esmaspäeval Pärnus peetud sisekergejõustikuvõistlustel viis päeva varem püstitatud Eesti juunioride kuulitõuke rekordit, kui tõukas 19.57.

title: Halliste noormees värskendas taas rekordit

maintext:
Möödunud kolmapäeval Tallinnas tegi ta Eesti uue juunioride kuulitõuke sisevõistluste rekordi, kui sai kuuendal sooritusel tulemuseks 19.30. Esmaspäeval Pärnu spordihallis teoks saanud mõõduvõtul ületas Halliste vallast pärit 19-aastane kuulitõukaja selle tulemuse koguni kahel korral. Parim tulemus 19.57 tuli viimasel sooritusel.
Noormees tunnistas, et üritas alistada 20 meetri joont, sest eeldatavasti jäi see võistlus talle juunioride klassis viimaseks. «Suutsin teha kaks päris korralikku sooritust, tõsi, tehniliselt oleks andnud neidki veidi siluda,» kõneles ta.
Juunioride võistlusklassis on kuulitõukevahendi raskus 6 kg. Välistingimustes on juunioride kuulitõuke rekordi omanik Margus Hunt, kes 2006. aastal tuli tulemusega 20.53 Pekingis juunioride maailmameistriks.


description: Maanteeameti kinnitusel on pärastlõunal sõiduolud suurematel riigiteedel head, kuid püsib libeduseoht.

title: Õhtutundidel võivad sõiduteed libedaks muutuda

maintext:
Ilmaprognoosi kohaselt sajab õhtul ja öösel mitmel pool enamasti lörtsi. Nullilähedaste temperatuuride tõttu on tingimused soodsad libeduse tekkeks. Seetõttu tuleks pühade lõpul koju naasjatel olla liikluses tähelepanelik.
Maanteeamet tuletab sõidukijuhtidele meelde, et märjal ja libedal teel peatumine võtab kauem aega. "Seega hakka aeglustama varem kui muidu. Pidurdada on alati parem otse liikudes, mitte keeratud rooliga. Enne kurvi aeglusta aegsasti, lastes gaasi lahti, ja pidurda, kui rattad on neutraalses otseasendis. Seejärel sisene aeglaselt kurvi."


description: Kolga-Jaani vallas Taganurga külas Ahjupere sigalas avastati teisipäeva lõuna ajal, et katuse alt tuleb suitsu. Selgus, et teadmata põhjusel oli süttinud saepuru ning hõõgus umbes ühe ruutmeetri suurune ala. Päästjad kustutasid saepuru mõne minutiga.

title: Paberleht


description: Raadios töötamisest mõhkugi teadmata võin vaid ette kujutada, kui suur kunst on ühe hea hommikuprogrammiga maha saada. Raadio 2 endised hommikuse saate tegijad Madis Aesma ja Indrek Vaheoja olid minu ja usutavasti ka paljude teiste meelest väga vilunud rahvakunstnikud. Ent iga hea asi saab ükskord otsa. Nii läks ka see dünaamiline duo lõppeval aastal laiali.

title: Repliik. Tühi tunne otse-eetris


description: Teisipäeval teatris NO99 peetud Eesti võrkpalli aasta lõpu galal kuulutati välja eelmise hooaja parimad võrkpallurid, treenerid, kohtunikud ja sekretärid.

title: Aasta parimad võrkpallurid on Anu Ennok ja Robert Täht

maintext:
Aasta naisvõrkpalluri tunnustuse pälvis Viljandist pärit Anu Ennok, kes võitis oma esimesel hooajal Šveitsi meistriliigas hõbemedali. Lisaks jõudis ta Pfeffingeni Sm`Aeschi võistkonnaga eurosarjas veerandfinaali. Eesti koondisega võitis ta 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste esimese valikringi turniiri, kus mängiti üle nii Luksemburgi, Rootsi kui Taani naiskond. Teises valikringis alistati põhjanaabrid.
Aasta meesvõrkpalluriks valiti rahvusmeeskonna nurgaründaja Robert Täht. Hindamatu panuse andis ta rahvusmeeskonna ülimalt edukasse aastasse: juuli algul triumfeeriti Euroopa liigas ja tagati tulevaks hooajaks koht maailmaliigasse. Sügisel aitas Täht koondisel jõuda ajaloos neljandat korda Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile. Klubi tasandil jäi Võrust pärit võrkpalluril kevadel seljataha esimene välishooaeg, kus ta andis oma panuse Lubini Cuprumi viienda koha finišisse tugevas Poola kõrgliigas.
Eesti aasta parim mees- ja naisvõrkpallur selgusid treenerite, spordiajakirjanike ja rahvahääletuse tulemuste liitmisel.
Aasta treeneri autasu pälvis Urmas Tali, kelle käe all jõudis Rakvere Võrkpalliklubi eelmisel hooajal 18-aastase vaheaja järel karikavõistluste finaali, 16-aastase pausi järel Eesti meistriliigas medalile ja ajaloos esimest korda Balti liiga finaalturniirile.
Aasta parimad noorvõrkpallurid on Kohila Võrkpalliklubi ja rahvusnaiskonna mängija Kertu Laak ning Bigbank Tartu nurgaründaja Markus Uuskari. Rannavõrkpallis triumfeerisid Kristo Kollo / Karl Jaani ja Heleene Hollas / Liisa Soomets. Neiud olid ühtlasi ka parim noortepaar, noormeeste seas valiti parimaks vennad Märt ja Siim Tammearu.


description: Teisipäev, 27. detsember

title: Teisipäev, 27. detsember

maintext:
Viljandi linnaraamatukogus kell 17 mudilase tund.
Viljandi huvikoolis kell 18 Drukmo Gyal´i mantralaulude õhtu.
Viljandi Pauluse kirikus 27. detsembril kell 19 Annely Peebo, C-Jam ja Urmas Lattikas kontserdikavaga «Jõuluöö». Kiriku tänav 3.
Männimäe külalistemaja kohvikus kell 20 Indrek Taalmaa monoetendus "Parimad palad". Riia mnt 52d, Viljandi.
NÄITUSED
Swedbanki kontoris 28. veebruarini Sakala kalendri joonistusvõistluse «Mina märkan» võidutööde näitus. Tallinna tänav 7, Viljandi.
Viljandi maavalitsuse teisel korrusel 13. veebruarini Viljandi fotoringi kaheksa autori 12 talveteemalist tööd. Vabaduse plats 2.
Viljandi spordihoone fotoseinal 14. jaanuarini Viljandi fotoringi üheksa autori 20 tööd. Vaksali tänav 2.
Karksi valla kultuurikeskuse sinises saalis 2. jaanuarini rändnäitus «Mees kuldse nööbiga» ja teise korruse fuajees näitus «Maaturismi edulood». Viljandi maantee 1, Karksi-Nuia.
Valma infopunktis detsembri lõpuni käsitööringi kaunite tööde näitusmüük. Lisainfo tel 5198 1423.
Viljandi linnaraamatukogus linnagaleriis 7. jaanuarini Helle Vahersalu «Maalid XX ja XXI sajandist», trepihallis aasta lõpuni Eesti teatri- ja muusikamuuseumi rändnäitus «Lapsepõlvelood». 6. jaanuarini raamatukogu teise korruse saalis näitus Andres Jefimovi erakogust "Eesti vanad jõulupostkaardid". Tallinna tänav 11/1.
Viljandi gümnaasiumis püsinäitus keskhariduse andmisest Viljandis. Hariduse tänav 2.
Viljandi muuseumi näitusemajas püsinäitus Viljandi linna ja maakonna ajaloost muuseumisse kogutu vahendusel. Muuseum on avatud teisipäevast laupäevani kella 10–17. Laidoneri plats 10.
Abja kultuurimaja esimese korruse fuajees 31. detsembrini Johannes Haava fotonäitus «Peipsiveer ja vanausulised». Pärnu maantee 28, Abja-Paluoja.
Kõpu külastuskeskuses kohaliku harrastuskunstniku Maria Kahari maalinäitus «Emotsionaalsed maastikud». Tipu maantee 1, Kõpu alevik.
Kondase keskuses püsinäitus kooliõpetaja ja maalikunstniku Paul Kondase (1900–1985) maalidest, mis kuuluvad Viljandi muuseumi kogusse. 25. veebruarini on avatud Urmas Viigi installatsiooni- ja illustratsiooninäitus «Muhu inglid» ja Christi Küti, Viorica Kuusiku ja Riina Tombergi näitus «Punase lõngaga – Waibad ja wammused». Pikk tänav 8, Viljandi.
Suure-Jaani külalistemajas 31. märtsini metallikunstnik Tiiu Aru tööd. Ilmatari tänav 3a.
Viljandi kutseõppekeskuses aasta lõpuni Teet Lindma õli- ja pastellmaalide näitus «Peatu, hetk». Looduse tee 2, Vana-Võidu, Viljandi vald.


description: Neljapäev, 29. detsember

title: Neljapäev, 29. detsember

maintext:
Männimäe salongkinos kell 16 "Ahvikuningas", kell 18 koguperefilm «Maagiline jõulukarp», kell 20 "lahendamata juhtum: Pudelipost". Lisainfo www.mannimaja.ee. Riia maantee 52d, Viljandi.
NÄITUSED
Swedbanki kontoris 28. veebruarini Sakala kalendri joonistusvõistluse «Mina märkan» võidutööde näitus. Tallinna tänav 7, Viljandi.
Viljandi maavalitsuse teisel korrusel 13. veebruarini Viljandi fotoringi kaheksa autori 12 talveteemalist tööd. Vabaduse plats 2.
Viljandi spordihoone fotoseinal 14. jaanuarini Viljandi fotoringi üheksa autori 20 tööd. Vaksali tänav 2.
Karksi valla kultuurikeskuse sinises saalis 2. jaanuarini rändnäitus «Mees kuldse nööbiga» ja teise korruse fuajees näitus «Maaturismi edulood». Viljandi maantee 1, Karksi-Nuia.
Valma infopunktis detsembri lõpuni käsitööringi kaunite tööde näitusmüük. Lisainfo tel 5198 1423.
Viljandi linnaraamatukogus linnagaleriis 7. jaanuarini Helle Vahersalu «Maalid XX ja XXI sajandist», trepihallis aasta lõpuni Eesti teatri- ja muusikamuuseumi rändnäitus «Lapsepõlvelood». 6. jaanuarini raamatukogu teise korruse saalis näitus Andres Jefimovi erakogust "Eesti vanad jõulupostkaardid". Tallinna tänav 11/1.
Viljandi gümnaasiumis püsinäitus keskhariduse andmisest Viljandis. Hariduse tänav 2.
Viljandi muuseumi näitusemajas püsinäitus Viljandi linna ja maakonna ajaloost muuseumisse kogutu vahendusel. Muuseum on avatud teisipäevast laupäevani kella 10–17. Laidoneri plats 10.
Abja kultuurimaja esimese korruse fuajees 31. detsembrini Johannes Haava fotonäitus «Peipsiveer ja vanausulised». Pärnu maantee 28, Abja-Paluoja.
Kõpu külastuskeskuses kohaliku harrastuskunstniku Maria Kahari maalinäitus «Emotsionaalsed maastikud». Tipu maantee 1, Kõpu alevik.
Kondase keskuses püsinäitus kooliõpetaja ja maalikunstniku Paul Kondase (1900–1985) maalidest, mis kuuluvad Viljandi muuseumi kogusse. 25. veebruarini on avatud Urmas Viigi installatsiooni- ja illustratsiooninäitus «Muhu inglid» ja Christi Küti, Viorica Kuusiku ja Riina Tombergi näitus «Punase lõngaga – Waibad ja wammused». Pikk tänav 8, Viljandi.
Suure-Jaani külalistemajas 31. märtsini metallikunstnik Tiiu Aru tööd. Ilmatari tänav 3a.
Viljandi kutseõppekeskuses aasta lõpuni Teet Lindma õli- ja pastellmaalide näitus «Peatu, hetk». Looduse tee 2, Vana-Võidu, Viljandi vald.


description: Esimese jõulupüha hommikuks ei olnud möödunud ööpäeva jooksul päästeametile laekunud ühtki mõjuvat väljakutset.

title: Jõuluöö möödus päästeametile rahulikult

maintext:
Ainus ärev teade tuli kell 21.21 Vardi külast, kus oli pliidi kütmisest läinud tuliseks selle taga asunud sein. Päästjad käisid kohal, selgitasid välja juhtunu põhjused ning kõrvaldasid edasise ohu tekkimise võimaluse.
Väljakutseid raskete õnnetuste kohta päästeametile jõululaupäeval ning ööl vastu esimest jõulupüha Viljandi linnast ega maakonnast ei tulnud.


description: Päästeamet paneb kõigile südamele, et veekogude jääle minek on praegu väga ohtlik. Samuti tuleb hoida silm peal oma lastel ning veekogude läheduses jalutades panna rihma otsa lemmikloomad.

title: Päästeamet: veekogu jääle minek võib lõppeda väga kurvalt

maintext:
Aasta viimastel või uue aasta esimesel päeval loodusesse minek on igati hea mõte, kuid tuleb meeles pidada, et isegi kui veekogul tundub jää peal olevat, võib sellele minek osutuda eluohtlikuks. See kehtib ka kalameeste kohta, sest kahjuks on viimase poolteise kuuga läbi jää vajudes elu kaotanud mitu kalameest.
Viimase nädala jooksul on päästjad aidanud vähemalt kaht oma lemmiklooma järvejäält päästma läinud koeraomanikku, seetõttu on väga tähtis ka koerad rihma otsas hoida. Samuti tuleb lastele meelde tuletada, et veekogu kattev jää võib olla väga petlik.
Nõrgal jääl viibijatest ei tohi kindlasti niisama mööda jalutada, vaid nad tuleb end ise ohtu seadmata jäält kohe ära kutsuda. Abi vajavat inimest märgates helistage numbril 112.
Ohtlikus olukorras käitumise või läbi jää vajunud inimeste päästmise kohta saab lähemalt lugeda päästeameti kodulehelt https://www.rescue.ee/et/kodanikule/veeohutus/jaaohutus.html.
Vaid niimoodi, igaühe kaasabil, tuleb aastavahetus kõigile turvaline ja rõõmsameelne!


description: Viljandi noortevolikogu näitas aasta lõpul üles initsiatiivi ning pöördus suure volikogu poole palvega leida raga Kesklinna kooli kunstmuruväljaku rajamiseks.

title: Noortevolikogu palub poliitikutelt Kesklinna kooli staadionile raha

maintext:
Detsembri istungil vaagisid noored omakeskis linna tuleva aasta eelarvet ning leiti, et tänavu kaasava eelarve hääletusel napilt teiseks jäänud Kesklinna Koolile tuleks leida raha, et nende pargis asuv staadion katta kunstmuruga.
„Tõsiasi on see, et kõikide koolide staadionid on ajale jalgu jäänud ning vajavad uuenduskuuri,” kirjutasid noored ühises pöördumises. „Kuna Viljandi Kesklinna Kooli staadioni värskendamiseks on olemas reaalne projekt aktiivsete linnakodanike poolt, siis linn peaks siinkohal võtma initsatiivi ja teostama rahva soovi.”
Noored tuletavad otsustajatele meelde, et järve äärest ülesvõetud kunstmuru saab uuesti kasutada vaid lühikese perioodi jooksul. „Seega praegusel hetkel on meil võimalus teha korda üks koolistaadionitest kordi odavamalt, kui mõne aasta pärast, mil ülesvõetud muru pole seismajäämise tõttu enam kasutuskõlblik,” edastasid nad oma mõtte.
Noored rõhutasid, et oluline on võtta käsile kõikide koolistaadionite renoveerimine, aga alustada tuleks Kesklinna koolist.


description: Ugala armastatud näitleja Luule Komissarov andis koos foto ja lühikese sõnumiga teada, et on jõuluõhtuks jõudnud koju ning taastub põlvelõikusest nüüd Viljandis.

title: Luule Komissarov jõudis jõuluks koju

maintext:
„Lõpuks kodus. Lõpuks pere juures,” teatas Luule Komissarov oma fännilehele postitatuid pildi juures, kus ta seisab koos oma kõige lähedasemate inimestega.
74-aastasele näitlejannale tehti detsembri algul Tartus põlveoperatsioon ning mitu nädalat taastus ta kliinikumis ning tegeles aktiivselt taastusraviga.
Ugalast on näitlejanna veidi aega eemal. 20. jaanuaril olevas etenduses „Mäng on alanud” asendab Komissarovit Liina Tennossaar. Uuesti peaks Luule Komissarovit Ugala Black Boxi laval nägema 3. veebruaril kui ta astub lavale etenduses „Vanaema ja Issand Jumal”. See lavastus on pühendatud näitlejanna saabuvale 75. juubelile.


description: AMMU ENAM pole põhjust rääkida kahest Eestist. Eestisid on rohkem, kui arvata võib. Isegi ühe eestlase sisse võib neid mahtuda rohkem kui üks. Ja on aja märk, et see saab olla just selline, nagu ise tahad.

title: Omasooihara paabulinnu tõejärgne uus ilm


authors:
Kairet Kõljalg
Päästeameti Ennetustöö Osakonna Ekspert

description: JÕULUD ON PARIM aeg aastas. Pere tuleb kokku, kaminas praksub tuli, ahjus valmib mahlane praad. Aknaid kaunistavad nostalgilised küünlakolmnurgad, kuusepuu särab piduehteis. Laual helgib küünlavalgus, mida ümbritseb ilus vanik. Kohe-kohe valmivad piparkoogid levitavad hõrku lõhna üle kogu maja.

title: Oh kuusepuu! Oeh, kuusepuu…

maintext:
Sel idüllilisel hetkel tekib tunne, et las nii jäädagi. Ometi võib kõik see viivuga lõppeda ja nõnda pöördumatult, et ilu asendub pildiga, mida ei taha keegi ettegi kujutada.
Me kõik armastame oma kodus jõulutunnet luua. Siiski tuleb selle sepistamisel pidada meeles maailma parimat tunnet – turvatunnet. Tihtipeale peitub see imepisikestes tähelepanekutes.
ELAVAT TULD PEETAKSE ilusaks. Kohe nii ilusaks, et Facebooki seina katavad kogu advendiaja pildid küünlakaunistustest ja nende sees lõõmavatest küünaldest. Ent ilu on vaataja silmis. Päästja silmis ei ole advendiõhtuil sotsiaalvõrgustiku kaudu helkiv tuli sugugi ilus. Ometi käib küünlavalgus jõulutundega käsikäes.
Jõulupärg ja põlev küünal ei pea olema koos, nad saavad iseseisvalt täiesti edukalt hakkama. Vaevalt küünlale torkiv kuusekrae meeldib. Pigem eelistab ta turvalist, tugevat ja kindlat klaasist alust, millel kogu ilus eputada. See on väike detail, mille muutmine on imelihtne, ent ohutust silmas pidades äärmiselt vajalik.
Lahtine tuli tekitab Eesti kodudes enim tulekahjusid. Loo oma koju pühadetunne nii, et sinu jõulutuli on ohutu ja pakub ainult silmailu või sooja.
JÕULUTUNDE LOOMISEKS kasutatakse elektritulesidki, mis kaunistavad peaaegu igat akent. Tuled riputatakse ehteks kuusepuule ja seinalegi. Elekter on aga tulekahjude tekkepõhjusena teisel kohal.
Jõulutulede pidev hoidmine vooluvõrgus põhjustab ülekoormust, mis võib saada saatuslikuks. Ainuüksi eelmisel aastal tingis elekter 277 saatuslikku tulekahju. Nii et hoia jõulutulesid vooluvõrgus ainult siis, kui oled ise läheduses, ning muul ajal anna neile puhkust.
Eelmisel jõulukuul kaotas elu 12 inimest. Nemad ei saa enam tunda ühtegi tunnet. Ei imelist piparkoogilõhna, mõnusalt praksuvat kaminatuld ega laste rõõmukilkeid. Ilma turvalisuseta kaotame kõik.
Ole hooliv ja lase oma perel jõulude ajal tunda turvatunnet!


description: Viljandi linnavalitsus otsib nime tuleval sügisel tööd alustavale ühendatud lasteaiale.

title: Kaks lasteaeda otsivad ühist nime


description: Reedel selgusid Otepääl suusahooaja esimesed Eesti meistrid. Meeste suusavahetusega sõidus sai kulla Tarvastu valla mees Algo Kärp.

title: Algo Kärp võttis vastu meistrimedali

maintext:
Kärp edestas distantsil 1,1 sekundiga Aivar Rehemaad ja 4,2 sekundiga Karel Tammjärve. Meeste ja M-23 klassi ühises sõidus sai tulemuse kirja 16 sportlast, neist Viljandimaa mees Martin Nassar oli lõpetajate nimistus kaheksas ja Kaupo Tammemäe M-23 klassis neljas.
Suusavahetusega Eesti meistrivõisluste distantsile startis kuus naist. Võitis Tatjana Mannima. Reeda Tuula oli kuues. Naisjuunioride suusavahetusega sõidul oli Mari Uha seitsmes ning meesjuunioride mõõduvõtul Jüri Uha 16.


description: Toiduliidu juht Sirje Potisepp kutsub kõiki Eesti peresid ja sõpruskondi katma eelseisvatel pühadel pidulaud ennekõike kodumaise toidukraamiga, et anda nii oma panus eestimaise toidutootmise arengusse.

title: Toiduliit kutsub pidulauda katma kodumaise kraamiga

maintext:
Potisepa sõnul on jõulud ja aastavahetus toidutööstustele kõige kiirem aeg, mil iga tööstuses töötav inimene pingutab selle nimel, et poelettidel oleks saadaval võimalikult rikkalik valik kvaliteetset ja maitsvat kodumaist toidukaupa.
Sirje Potisepp / Toomas Huik / Postimees
«Meie palume jõuluvanalt kingiks ennekõike seda, et igas Eesti kodus oleks pidulaud kaetud kodumaise toiduga. See on kõige suurem teene neile inimestele, tänu kellele püsib kodumaine toidutootmine elujõulisena,» rääkis Potisepp.
Tema sõnul on Eesti toiduettevõtete tootevalik sedavõrd suur, et võimaldab pakkuda nii traditsioonilist jõulupraadi ahjuliha, verivorstide ja hapukapsaga kui ka mitmekülgset menüüd peenema maitsega gurmaanidele. Tema sõnul ei pea pettuma ka need, kelle eelistus on saata vana aasta ära eksootiliste maitsete seltsis.
Potisepa sõnul näitavad viimased uuringud, et 88 protsenti inimestest eelistab tarbida kodumaist toitu. Samas jääb kodumaise toidu ostukäive kauplustes sellele näitajale veel alla. See tähendab, et ühel või teisel põhjusel kodumaine toit ostukorvi siiski ei jõua.
«Meie tarbija on väga hinnatundlik ja pühadehooajal ostavad paljud kaupu kollaste kampaaniasiltide järgi ning päritolumaa jääb tagaplaanile. Samas on hinnavahe tihti kõigest mõni sent, mistõttu soovitame inimestel keskenduda sildi värvuse asemel tegelikule numbrile ja sellele, mis peitub numbri taga: meie enda Eesti inimesed,» arutles Sirje Potisepp.


description: Pluss- ja miinuskraadide vahel pendeldav temperatuur on muutnud keeruliseks liiklusolud nii autojuhtidele kui jalakäijatele. Must jää varitseb seni, kuni teedele puistatud sool oma sulatustööga peale hakkab.

title: Piltuudis. Kõnniteed said värsket vürtsi


description: Viljandimaa elanik Priit Ritson oli eelmisel nädalal üsna üllatunud, kui politseinik ta Järvamaal enne Roosna-Allikut kinni pidas ja tahtis trahvi teha, sest tema mikrobussil olid naast-, haagisel aga lamellrehvid.

title: Raskel haagisel peavad olema samasugused rehvid kui sõidukil


description: Eesti spordiaasta auhindade jagamisel omistati parima võistkonna tunnustus sõudmise neljapaadile, kelle koosseisu kuulub teiste seas ka Viljandi sõudeklubi president Kaspar Taimsoo

title: Aasta võistkonnaks nimetati suvel Viljandi järvel treeninud sõudjad

maintext:
Tänavu Rio de Janeiro olümpial pronksmedali võitnud ja Euroopa meistriks kroonitud sõudmise paarisaerulise neljapaadi koosseisus käisid Nordea kontserdimaja laval Andrei Jämsa, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Allar Raja. Samad mehed valiti parimaks võistkonnaks ka mullu.
Sõudjate nimel kõnelenud Raja tänas kõigi meeste perekondi, samuti tunnustas ta meeskonnakaaslasi ja nii praegust kui endisi treenereid ning mõistagi kõiki toetajaid ja poolehoidjaid.
Aasta treeneri tunnustuse võttis sõudjatelt vastu nende juhendaja Matti Killing.
Parima meessportlase Kristjani pälvis kergejõustiklane Rasmus Mägi, kes jooksis olümpiafinaalis uue Eesti rekordi ja saavutas kuuenda koha. Ajalooraamatutesse kirjutatakse tema nime taha Eesti kiirjooksjate seni kõigi aegade parim olümpiakoht.
Aasta naissportlaseks nimetati kergejõustiklane Ksenija Balta. Balta võitis Kristjani teist korda – tema eelmine aasta naissportlase tiitel pärineb aastast 2009. Auhinda Allar Levandilt vastu võttes tänas Balta kõiki oma toetajaid «Võttis alles aega – seitse aastat. Loodan, et järgmisel aastal teen selle numbri tulemuseks,» lausu ta.
Aasta noorsportlaseks kuulutati Kelly Sildaru, tublimateks parasportlasteks Kardo Ploomipuu ja Elisabeth Egel ning Rahvusvahelise Olümpiakomitee auhinna «Ületades piire» spordifotograaf Lembit Peegel.


description: Tööinspektsioon annab teada, et 23. ja 31. detsembril tuleb kõikide töötajate tööpäeva lühendada kolme tunni võrra.

title: Töötajatele on õigus lühemale tööpäevale

maintext:
24., 25., 26. detsember ning 1. jaanuar on riigipühad, mis on reeglina töötajate jaoks vabad päevad. Tööandja majandustegevuse tõttu või kehtestatud tööajakava alusel riigipühal töötavatele inimestele peab tööandja maksma selle aja eest kahekordset töötasu.
Tööpäeva lühendamine ei sõltu tööpäeva kestusest. Näiteks osalise tööajaga töötaja puhul, kes on tavapäraselt tööl ainult kolm tundi päevas riigipüha eelsel päeval tööle tulema ei pea. Tööpäeva lühendamine ei sõltu sellest, kas tööandja majandustegevus võimaldab seda teha või mitte. Tööpäeva lühendamine ei ole tööandja õigus vaid kohustus.
Kui tööandja majandustegevus ei võimalda tööpäeva lühendada, tuleb saavutada töötajaga kokkulepe töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval. Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse vastavalt seadusele kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas, 1,5-kordselt.
Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.
Sõltumata sellest, kas töötajale makstakse töötasu kuutasuna või tunnitasuna, töötatakse tavapärase või summeeritud tööajaarvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide eest maksta töötajale kahekordset töötasu. Olukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel tööpäeval ja lõpeb riigipühal, tuleb hüvitada riigipühal tehtavad tunnid. Ülejäänud töötunnid tasustatakse aga tavalises korras. Sama vahetuse töötundide eest, mis langevad riigipühale eelnevale või järgnevale päevale, lisatasu maksma ei pea.
Küsimuste korral on Tööinspektsiooni poole võimalik pöörduda infotelefonil 23. detsembril kuni kella 13. ja 30. detsembril kella 15. Muudel tööpäevadel võtab Tööinspektsioon kõnesid ja kirjasid vastu tavapärastel aegadel. 26. detsember nõustamist ei toimu.


description: Jõulude ajal tehakse ahvatlevaid mobiilside-, interneti- ja televisiooniteenuse pakkumisi, näiteks pakutakse lepinguga kaasa tasuta telefoni ja muid soodustusi. Tarbijakaitseamet juhib inimeste tähelepanu sellele, et pakkumise vastuvõtmine võib tähendada tähtajalist lepingut ja ka operaatorivahetust.

title: Tarbijakaitse: ahvatlevad sidepakkumised toovad kaasa kohustusi

maintext:
"Tarbijal tasub enne lepingu allkirjastamist tutvuda täpsemalt pakkumise sisuga ning mõelda läbi oma praegused kohustused, et vältida leppetrahvi maksmise kohustust," rääkis tarbijakaitseameti teenuste talituse jurist-valdkonnajuht Helen Liiva.
Kõigepealt tasub sideteenuse ettevõtjalt pakkumise saanud tarbijal uurida pakkumise sisu ja tutvuda lepingus sätestatud tingimustega. Seejuures on oluline teada, et liitumislepingu juurde kuuluvad lepingu üldtingimused, hinnakirjad ja muud lisad, millega tutvumise õigus ja kohustus on enne lepingu sõlmimist. Tavaliselt ei lisa sideettevõtja kõiki lepingutingimusi allkirjastatava lepingu juurde, vaid lepingus viidatakse nende olemasolule. Lepingu sõlmimisel peab sideettevõtja andma võimaluse nende sisust teada saada. Lepingu juurde kuuluvad lisad on üldjuhul kättesaadavad sideettevõtja veebilehel ja esindustes.
Mobiilse internetiteenuse reklaamides tuuakse sageli välja maksimumkiirused ning kiirustest räägitakse „kuni“-suuruses. Samuti märgitakse, et kiirusi ei ole tarbijale piiratud.
"Küsi sideettevõtjalt, millised on keskmised kiirused teenuse kasutamisel sinu piirkonnas ja milline on paketis pakutav teenuse maht, samuti kas või kuidas piiratakse teenuse kasutamist pärast mahupiiri ületamist. Pööra tähelepanu sellele, kas sinu kasutatav seade võimaldab seda teenust kasutada," õpetas Liiva.
Enamjaolt pakuvad sideettevõtjad kuutasulisi sideteenuse pakette, mil on fikseeritud lõpphind. Siiski võib paketis sisalduda teatav kõneminutite ja internetiteenuse hulk, mille ületamise korral arvestatakse see paketi kuutasule juurde. Lisaks võib olla teenuseid, mis paketi kuutasus ei sisaldu, näiteks arvestatakse paketile juurde eritariifsetele kõneteenusnumbritele helistamise hind, mobiili kaudu tellitud sisuteenused, välismaal ja/või välismaale helistamine, mahupõhine või päevapiletipõhine internet.
"Ka üksnes kõneteenuse paketi valimisel täpsusta, kas lisanduda võivad tasud internetiteenuse eest, sest üldjuhul on ka nende pakettide puhul tarbijatele internetiteenuse kasutamise võimalus avatud. See võib kaasa tuua üllatuslikke arveid, sest nutitelefon võib hakata automaatselt uuendusi alla laadima," rääkis Liiva.
Tähtajalise lepingu pikkus võib olla maksimaalselt kaks aastat, samas on sideettevõtja kohustatud pakkuma ka üheaastase lepingu sõlmimise võimalust. Tähtajalise või tähtajalise kohustusega lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral on tavaliselt ette nähtud leppetrahvi maksmise kohustus. "Konkreetses kohas tähtajalise lepinguga kaabeltelevisiooni või püsiühendusega internetiteenuse lepingu sõlmimisel tasub mõelda, kas on võimalik, et sa lähiajal kolid. Selliste lepingute puhul ei pruugi üleviimine uude kohta olla võimalik, mistõttu võib samuti lepingu ennetähtaegse lõpetamise korral kaasneda leppetrahv," rääkis Liiva.
Tema sõnul on tarbijal õigus sideteenuse leping igal ajal ilma eelneva etteteatamiseta üles öelda sellest sideettevõtjat teavitades. Siiski tuleks uurida, mil viisil ja mis vormis tuleks lepingu lõpetamise teade sideettevõtjale edastada. Enamasti on see märgitud lepingu juurde kuuluvatesse üldtingimustesse. Jälgida tuleb, et lepingust seni tekkinud kohustused saaksid sideettevõtja ees täidetud.
Tarbijal on õigus taganeda põhjendusi esitamata 14 päeva jooksul lepingust, mis on sõlmitud sidevahendi abil, näiteks e-posti teel, telefonitsi või väljaspool sideettevõtja äriruume. Esinduses allkirjastatud lepingu puhul puudub tarbijal õigus lepingust taganeda, välja arvatud tarbijakrediidilepingu korral.
Taganemisõiguse kasutamisel on oluline arvestada, et saadud seadet peab käsitlema ja kasutama üksnes nii, nagu seda lubataks teha tavapäraselt poes. Teistsugusel kasutamisel vastutab tarbija seadme kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest ja väärtuse vähenemine tuleb sideettevõtjale hüvitada. Kui kahtled, kas soovid sideettevõtjaga lepingulist suhet, on parem seadet taganemisperioodil mitte kasutada. Üldjuhul tuleb tarbijal kanda ka asja tagastamisega seotud otsene kulu.
Ka tarbijakrediidilepingu sõlmimise korral on tarbijal võimalik 14 päeva jooksul lepingust taganeda. Silmas tuleb pidada, kas tegemist on järelmaksulepingu või osamaksetega müügiga. Järelmaksulepinguga kaasnevad intressi tasumise kohustus ja muu, mis on tarbijakrediidilepingule iseloomulik. Osamaksetega müügi puhul tasub tarbija seadme hinna osamaksete kaupa ning seejuures ei lisandu osamaksetele muid tasusid. Viimasel juhul ei vasta leping tarbijakrediidilepingu tunnustele ning seetõttu 14-päevast taganemisõigust tarbijale ei kohaldu.


description: Novembri keskel Viljandis ootamatu öise külalise tõttu rängalt viga saanud pisikese Köstri tänava maja taastamine on pihta hakanud ja see läheb kindlustusfirmale maksma ligi 20 000 eurot.

title: Lendav BMW purustas 30 000 euro eest

maintext:
22. novembri õhtul sõna otseses mõttes majja lennanud BMW tekitas kindlustusfirma Compensa Vienna Insurance Group kahjukindlustuse juhi Indrek Petteri teatel kahju 30 000 euro ulatuses. Suurim summa kulub maja taastamisele.
Lisaks maja kahele omanikule tuleb kindlustusfirmal katta ka kahe autoomaniku kulud. Nimelt vigastas BMW kahte autot: üks jäi pikal hüppel tema alla ning teine seisis Köstri tänava maja ees ja sai kahjustusi üle katuse lennanud eterniiditükkidega.
Maja taastava osaühingu Ajaveer juht Veiko Lemendik selgitas, et tööd on teha päris palju. Sel nädalal alustati puhastamist ja toestamist. Ehitada tuleb uus välissein ja vahesein, panna uued aknad, ehitada uus ahi, vahetada katus ning teha vigasaanud toas kogu siseviimistlus laest põrandani.
«Maja karkass on korralik ja kannab,» kinnitas Lemendik. «Kõver see maja on, aga see on juba ehituspraak.» Maja saab uue soojustatud seina tõenäoliselt homme õhtuks ning kogu ehituse peale kulub eeldatavasti kuu.
Aleksander Koni, kelle tuppa auto novembri lõpus maandus, ööbib praegu linna antud sotsiaalkorteris, aga veedab suure osa päevast elamiskõlbmatus korteris. Kütta seda ei saa, kuid ülejäänud ruumid majas õnnetuses viga ei saanud.
BMW-d juhtis 22-aastane Helery ning seni pole teada, miks ta autoga teelt välja sõitis ja õhku paiskus. Selle, kas juht oli narkojoobes, kas autot võis tabada mingi rike ja milline oli auto kiirus, selgitab välja pooleli olev uurimine.


description: Oiu lähistel asuv Joona talu suur rehielamu, milles lapsepõlves viibisid palju praegune meediaärimees Hans H. Luik ja kirjanik Viivi Luik, on uhkem kui kunagi varem.

title: Galerii. Põnevate legendidega talu rehielamu on meisterlikult taastatud


description: Venemaa postiteenistus otsustas tulevast aastast muuta rahvusvaheliste postisaadetiste käitlemise korda ning see võib põhjustada häireid ka Eesti ja Venemaa vaheliste postisaadetiste liikumises.

title: Eesti ja Venemaa postivahetuses võib tekkida viivitusi

maintext:
Vene Post teatas, et tuleva aasta 1. jaanuarist peavad kõik sissetulevad välismaised postisaadetised minema Ida-Siberisse Mirnõisse, mis asub Moskvast 4000 kilomeetri kaugusel. Praegu käideldakse rahvusvahelisi saadetisi Moskvas või teistes suuremates Vene linnades.
Leedu Post hoiatas teisipäeval, et Venemaa ühepoolne otsus muuta rahvusvaheliste pakkide käitlemise korda võib häirida postisaadetiste Leetu jõudmist.
Eesti Posti pressiesindaja Mattias Kaiv ütles uudisteagentuurile BNS, et ettevõte ei saa avalikustada, kui suured on Eesti ja Venemaa vahel liikuvate saadetiste mahud.


description: Auto armatuurlauale kinnitatavate kaamerate populaarsuse kasvuga on suurenenud ka kindlustusjuhtumite arv, mida need seadmed aitavad lahendada.

title: Autokaamerad aitavad kindlustusel lahendada mitu juhtumit kuus

maintext:
Liikluses on juhid süvenenud autojuhtimisse ning õnnetuses osaledes arvab igaüks, et just temal on õigus. Sellises olukorras võibki pealtnägijate puudumise korral osutuda süüdlase leidmine keeruliseks. «Kuigi eestlaste autodes ei ole veel palju kaameraid, on märgatavalt kasvanud nende populaarsus ning on rohkem kindlustusjuhtumeid, mis just tänu pardakaameratele lahenduse on leidnud,» rääkis Seesam Kindlustuse vanemkahjukäsitleja Anti Otsla salvestusseadme tähtsusest autos.
Igas kuus aitavad pardakaamerad Seesam Kindlustusel lahendada mitu juhtumit. Suurim kahjujuhtum, mis sai tänu pardakaamerale õiglase lahenduse, küündib 30 000 euroni. «Kõige sagedamini on autokaamerast abi olukordades, kus süüdlane sündmuskohalt lahkub ning reguleeritud ristmikel, kus mõlemad juhid väidavad, et neile põles lubav foorituli. Veel on tekitanud vaidlusi külgkokkupõrked, kus üks juhtidest on sõidurada vahetanud või siis oma sõidurajast välja kaldunud,» kirjeldas Otsla levinud olukordi, kus pardakaamera on süüdlase tuvastamisel appi tulnud.
Selles reas järgnevad valetavad juhid, kes püüavad õnnetuses teha süüdlaseks näiteks enda taga sõitnud kaasliiklejat. Hiljem selgub kannatanu auto salvestisest, et esimene auto pani tagurpidi käigu sisse ja tagurdas end ise vastu tagumist autot. Samuti teadis Otsla rääkida juhtumist, kus kahju põhjustanud sõiduki juht lahkus sündmuskohalt ja väitis hiljem, et viibis õnnetuse ajal hoopis teises linnas.
«Tavaolukorras oleks kannatanu sõna põhjustaja oma vastu, kuid pardakaamera lindistusele jääb kogu auto teekond ning seetõttu on võimalik liiklusõnnetuse üksikasjad selgeks teha üpris kiiresti,» sõnas Otsla.
Seesami esindaja sõnul on ette tulnud ka juhtumeid, kus õnnetuses osalenud juhtidel polnud kaamerat, kuid juhuslikult mööduv kaasliikleja oli salvestava pardakaameraga õigel ajal õiges kohas. Ka need juhid peaksid tähelepanelikud olema ning oma salvestisi võimalusel jagama.
Kahjukäsitleja sõnul on pardakaamerate pildikvaliteet teinud viimastel aastatel suure hüppe edasi ning võimaldab nii politseil kui kindlustusel salvestisi kasutada tõendusmaterjalina.


description: Ehkki Viljandimaal on käesoleva kuu vältel teatatud vaid üksikutest kordadest, kui pürovahenditega on hooletult ringi käidud või paugutamisega inimeste rahu häiritud, sagenevad Viljandi politseijaoskonna piirkonnavanema Meelis Lille sõnul säärased vahejuhtumid igal jõulukuul. Korrakaitsjad kutsuvad üles alati ohutusnõudeid järgima ning panevad südamele, et noori piisavalt õpetataks.

title: Politsei manitseb pürotooteid kasutama mõistusega


description: Konkurentsiamet tuvastas, et osaühingu Elektrilevi rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised, ning tegi ettevõttele selle kohta ettekirjutuse. Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti. Et võrgutasude osa moodustab lõpphinnast kuni 55 protsenti, peaks keskmisele kodutarbijale elektri  lõpphind langema 3,6 protsenti.

title: Konkurentsiamet: Elektrilevi peab võrgutasusid vähendama

maintext:
Peapõhjus, miks võrguteenuse hind peab langema, on võrgukadude vähenemine. Ettevõtja on saavutanud olukorra, kus võrgukaod on vähenenud 4,5 protsendini. Seda on tugevalt mõjutanud ka kaugloetavatele arvestitele üleminek. Samuti mõjutab hinnalangust kadude elektri hinna vähenemine, sest võrreldes eelmiste aastatega on elektri börsihind oluliselt langenud. Kolmandaks põhjuseks, miks võrgutasu peab alanema, on langenud intressimäärad, mis on ettevõtja teenitava kasumi arvutamise aluseks.
Konkurentsiamet ootab 31. jaanuariks Elektrilevi taotlust, millega too esitab kooskõlastamiseks kulupõhised võrgutasud.


description: 20. detsembril Sakalas ilmunud artiklis «Jooksjad trotsisid libedat rada» oli jooksu teisena lõpetanud sportlase nimi valesti kirja saanud. Teise koha teenis Rainis Uussalu. Artiklile jooksu teise ja kolmanda koha saanud osalejate nimed lisanud Madis Luik palub vabandust.

title: Paberleht


description: Vabariigi valitsus korraldas ümber ajateenija ja asendusteenistuja toetuse, reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest makstava toetuse ning ajateenija ja asendusteenistuja lapse toetuse ulatuse ja maksmise korra.

title: Valitsus muutis ajateenijate ja reservväelaste toetuste korda

maintext:
Ajateenija ja asendusteenistuja lapse toetuse maksmist hakatakse finantseerima kaitse-eelarvest ja seetõttu sätestatakse maksmise kohustus uuest aastast kaitseväeteenistuse seaduses.
Valitsuse määrusega nähakse ette toetuste maksmise jätkumine ja need, kes on taotluse juba esitanud, ei pea uut taotlust esitama. Samuti ümardatakse toetus 50 euroni, võrreldes kehtiva toetuse suurusega 47,95 eurot kuus.
Viimastel aastatel on ajateenija ja asendusteenistuja lapse toetus määratud aastas 50-60 lapsele.
Uuest aastast on ette nähtud täiendav suurendatud toetus teenistusülesannete täitmiseks välisriiki lähetatud ajateenijale ja reservväelasele. Lisatoetust makstakse kümme eurot päevas, kui lähetus on pikem kui 14 päeva. Eelkõige puudutab see muudatus mereväe laevadel teenivaid ajateenijaid ning reservväelasi.
Et järjest rohkem kaitseväekohustuslasi elab välisriigis, on nüüdsest võimalik kaitseväekohustuslasele ettenähtud toetused välja maksta lisaks Eestis asuva krediidiasutuse arvelduskontole ka välisriigi krediidiasutuse arvelduskontole.
Muus osas kehtestatakse seni kehtinud ajateenija ja asendusteenistuja toetus ning reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest makstav toetus muutmata kujul. Ajateenija toetus on endiselt auastmest olenevalt 100–200 eurot kuus ning reservväelasele õppekogunemise ajal vahemikus 27–40 eurot päevas. Asendusteenistuja toetuse maksmisel lähtutakse endiselt töölepingu seaduse alusel kehtestatud kuu töötasu alammäärast.


description: Nädal enne jõule hakkas märgatavalt kasvama gripilaadsetesse ja teistesse ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumiste arv. Arstide poole pöördus 4337 haigestunut, seda oli 14 protsenti enam kui nädal varem.

title: Gripilaine jõuab pärale


description: Viljandimaal on maavalitsuse teatel veekogude jääle minek ohtlik ja seetõttu keelatud.

title: Veekogude jääle minek on väga ohtlik

maintext:
Novembrikuised miinuskraadid tekitasid veekogudele inimest kandva jääkaane.Nüüd, kui temperatuur on pidevalt püsinud plussis ja juba nädalapäevad tibutanud vihma sadada, on kõigil veekogudel jää muutunud õhemaks ja hapraks ning sellele minek on muutunud eluohtlikuks. Kahjuks on tulnud esimesed teated neist, kes jääle minnes on tõenäoliselt pidanud elu jätma.
Praegu on eriti tähtis, et lapsevanemad veel kord lastega räägiksid ja veekogude õhukeseks muutunud jääga seotud ohtu neile selgitaksid.
«Kõik, kes näevad inimest veekogu jääl, andke palun oma panus, et ta tagasi kutsuda või vajaduse korral abi osutada,» annab Viljandi maavalitsus teada.


description: Ehkki kalendri järgi on talv ja peaks olema parim metsavarumisaeg, on ilm juba pikemat aega väga pehme ning väiksematele kruusateedele on mitmel pool paigaldatud massipiirangu märgid.

title: Metsateedel valitseb kevad


description: Võtame kaks väidet. Esimene ütleb, et jõulupühad möödusid tänavu politseinikele ja päästjatele Viljandimaal väga rahulikult seetõttu, et eestlased on muutunud üha kultuursemaks ehk maakeeli öeldes oskavad olla. Teine sedastab aga, et põhirolli mängisid sellised faktorid nagu soe ilm ja lihtlabane õnn. Kumb on reaalsem? Kas pigem õhkub esimest soovmõtlemist või teisest põhjendamatut pessimismi?

title: Juhtkiri. Nii hoida!


description: 24. detsembril kell 21.21 tuli teade, et Viljandi vallas Vardi küla majas on ahju kõrval sein tulikuumaks läinud.

title: Suur küpsetamine süütas seina

maintext:
Kohapeal selgus, et päev läbi oli valmistatud jõuluroogasid ning ahjuäärse vaheseina puitkonstruktsioon oli kuumenemise tõttu süttinud. Elanikud avastasid juhtunu varakult ning sellega hoiti suurem õnnetus ära.
Päästjad lammutasid vaheseina, et veenduda, ega tuli ole konstruktsioone mööda edasi läinud. Kui nad veendusid, et tuli on lõplikult kustunud, palusid päästjad elanikel olukorral igaks juhuks silm peal hoida ning seinale uus lahendus leida, et rohkem õnnetusi ei juhtuks.


description: Sertifitseerimiskeskus annab oma kodulehel vahendusel teada, et neljapäeval kella 11.30-st on olnud häiritud DigiDocService ja ID-kaardi ning Mobiil-ID kasutamine.

title: Mobiili-ID ja ID-kaardi kasutamises on häireid

maintext:
Seetõttu esineb DigiDocService`it kasutavates e-teenustes tõrkeid eID kaardiga ja mobiil-IDga sisenemisel ja digitaalsel allkirjastamisel.
«Teenuses on näha koormuse regulaarselt tõusu ja iga paarikümne minuti tagant ei suuda teenus tõesti kõiki päringuid teenindada,» kommenteeris Postimehe veebiportaalile Sertifikeerimiskeskuse juhatuse liigeKalev Pihl. «Hetkel on hüpotees, et tegemist on tarkvaralise veaga, mille esinemise põhjustab mingi konkreetne sisendite kombinatsioon. Tänase päeva jooksul loodame juurpõhjuse leida.»


description: Rein Muuluka raamat «Abandonia. Eestimaa mahajäetud paigad» tutvustab Eestit ootamatu ja seni vähe tähelepanu pälvinud nurga alt, kunagi inimeste loodud ja seejärel looduse meelevalda jäetud paikade kaudu.

title: Tühjad paigad täis rahu ja põnevust


description: Kolmapäev, 28. detsember

title: Kolmapäev, 28. detsember

maintext:
Männimäe salongkinos täna kell 16 koguperefilm «Solani ja Ludvigi suur juusturalli», kell 18 "Lahendamata juhtum: Faasanijaht". Lisainfo www.mannimaja.ee. Riia maantee 52d, Viljandi.
Karksi valla kultuurikeskuses 28. detsembril kell 17 koguperefilm «Fantoompoiss». Viljandi maantee 1, Karksi-Nuia.
NÄITUSED
Swedbanki kontoris 28. veebruarini Sakala kalendri joonistusvõistluse «Mina märkan» võidutööde näitus. Tallinna tänav 7, Viljandi.
Viljandi maavalitsuse teisel korrusel 13. veebruarini Viljandi fotoringi kaheksa autori 12 talveteemalist tööd. Vabaduse plats 2.
Viljandi spordihoone fotoseinal 14. jaanuarini Viljandi fotoringi üheksa autori 20 tööd. Vaksali tänav 2.
Karksi valla kultuurikeskuse sinises saalis 2. jaanuarini rändnäitus «Mees kuldse nööbiga» ja teise korruse fuajees näitus «Maaturismi edulood». Viljandi maantee 1, Karksi-Nuia.
Valma infopunktis detsembri lõpuni käsitööringi kaunite tööde näitusmüük. Lisainfo tel 5198 1423.
Viljandi linnaraamatukogus linnagaleriis 7. jaanuarini Helle Vahersalu «Maalid XX ja XXI sajandist», trepihallis aasta lõpuni Eesti teatri- ja muusikamuuseumi rändnäitus «Lapsepõlvelood». 6. jaanuarini raamatukogu teise korruse saalis näitus Andres Jefimovi erakogust "Eesti vanad jõulupostkaardid". Tallinna tänav 11/1.
Viljandi gümnaasiumis püsinäitus keskhariduse andmisest Viljandis. Hariduse tänav 2.
Viljandi muuseumi näitusemajas püsinäitus Viljandi linna ja maakonna ajaloost muuseumisse kogutu vahendusel. Muuseum on avatud teisipäevast laupäevani kella 10–17. Laidoneri plats 10.
Abja kultuurimaja esimese korruse fuajees 31. detsembrini Johannes Haava fotonäitus «Peipsiveer ja vanausulised». Pärnu maantee 28, Abja-Paluoja.
Kõpu külastuskeskuses kohaliku harrastuskunstniku Maria Kahari maalinäitus «Emotsionaalsed maastikud». Tipu maantee 1, Kõpu alevik.
Kondase keskuses püsinäitus kooliõpetaja ja maalikunstniku Paul Kondase (1900–1985) maalidest, mis kuuluvad Viljandi muuseumi kogusse. 25. veebruarini on avatud Urmas Viigi installatsiooni- ja illustratsiooninäitus «Muhu inglid» ja Christi Küti, Viorica Kuusiku ja Riina Tombergi näitus «Punase lõngaga – Waibad ja wammused». Pikk tänav 8, Viljandi.
Suure-Jaani külalistemajas 31. märtsini metallikunstnik Tiiu Aru tööd. Ilmatari tänav 3a.
Viljandi kutseõppekeskuses aasta lõpuni Teet Lindma õli- ja pastellmaalide näitus «Peatu, hetk». Looduse tee 2, Vana-Võidu, Viljandi vald.


description: 22. detsembril toimus Suure-Jaanis Kondase maja saalis Kõo Vallavolikogu, Kõpu Vallavolikogu, Suure-Jaani Vallavolikogu ja Võhma Linnavolikogu ühine istung.

title: Neli omavalitsust ühinevad järgmisel sügisel Põhja-Sakala vallaks

maintext:
Kõik neli volikogu kinnitasid ühinemislepingu ja võtsid vastu haldusterritoriaalse muutmise taotluse, mis ka maavanem Erich Palmile kohapeal üle anti.
Kõo, Kõpu ja Suure-Jaani valla ning Võhma linna ühinemise järel tekkiv omavalitsus hakkab kandma nime Põhja-Sakala vald.
Volikogude liikmed said valida nimede Põhja-Sakala vald ja Suure-Jaani vald vahel. Hääletustulemused selgitati välja iga volikogu kohta eraldi. Nimi Põhja-Sakala vald sai kolme volikogu toetuse ja nimi Suure-Jaani vald ühe volikogu toetuse. Suure-Jaani Vallavolikogu liikmetest toetas 13 nime Suure-Jaani vald, kolm nime Põhja-Sakala vald ja üks volikogu liige jäi erapooletuks.
Ühisistungit külastas ka jõuluvana, kes tõi tulevasele ühisele volikogule istungite läbiviimiseks mõeldud puidust aluse ja haamri. Kingitusteta ei jäänud ka praegused ühinevad omavalitsused. Lõpetuseks lõikasid neli volikogu esimeest lahti tulevase valla nimega tordi.


description: Tele2 ehitas lõppeval aastal Viljandimaale kaheksa uut tugijaama, mille tulemusena paranes 4G leviala nii Viljandi linnas kui terves maakonnas.

title: Tele2 käivitas tänavu Viljandimaal kaheksa tugijaama


description: Jõulupühadeaegne politsei- ja päästestatistika annab seekord viljandimaalastele põhjust heameeleks. Kui üks üleköetud pliit kõrvale jätta, ei olnud päästjatel ja korrakaitsjatel märkimisväärselt väljakutseid.

title: Päästjatel ja politseinikel olid rahulikud pühad


description: 24 tundi

title: Paberleht


description: Haridus- ja teadusminister Mailis Reps tutvustas eile valitsuse kabinetiistungil ettepanekut tõsta õpetajate miinimum- ja keskmist palka järgmisel aastal kahel korral – jaanuaris ning septembris.

title: Minister lubab õpetajatele kõrgemat palka

maintext:
Jaanuaris kasvab õpetajate miinimumpalk 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni kuus. Septembrist hakkab kehtima uus õpetajate miinimumpalk 1050 eurot ning keskmine tasu tõuseb vähemalt 1260 euroni kuus. Suureneb nii üldhariduskoolide kui ka kutseõppeasutuste õpetajate palk.
«Kui soovime eesmärgi täitmisele läheneda realistliku tempoga, siis me ei saa järgmise suurema palgatõusuga oodata 2018. aastani. Topelttõus lubab juba järgmise kooliaasta alguseks tõsta õpetajate miinimumpalka käesoleva aastaga võrreldes peaaegu kümme protsenti. Õpetajate palgatõus peab toimuma tunduvalt kiiremini Eesti keskmise palga kasvust, sest hästi tasustatud ja motiveeritud õpetaja on hea koolihariduse alus,» ütles minister Mailis Reps.
Valitsuse eesmärk on toetada ka lasteaiaõpetajate kiiremat palgatõusu. «Kvaliteetse alushariduse võtmeisik on lasteaiaõpetaja, kelle töötasu peab hakkama kiiremini tõusma. Selleks töötame lähiajal välja omavalitsuste ja lasteaedade lisatoetamise põhimõtted,» lisas minister Reps.
Praegu kehtiv õpetajate töötasu alammäär ehk miinimumpalk on 958 eurot. Töötasu alammäär on õpetaja palga riiklik garantii, millest vähem ei tohi täiskohaga töötavale õpetajale maksta.
Omavalitsustele ja erakoolidele antav riigieelarveline toetus lubab maksta õpetajatele kehtivast alammäärast keskmiselt 20% kõrgemat töötasu. Enamik omavalitsusi panustab õpetajate töötasudesse ka omalt poolt juurde.
Omavalitsused ning erakoolide pidajad saavad riigilt võrdsetel alustel haridustoetust, millest enam kui 80% moodustab õpetajate palgatoetus.


description: Osaühing Elektrilevi andis konkurentsiameti teatele hindade langetamise kohta selgituse, et on materjalid ettevõtte kulude läbivaatamiseks esitanud juba 1. märtsil. Elektrilevi kommunikatsioonijuhi Maret Reinumägi koostatud vastuses seisab, et võrguettevõtte kulude läbivaatus on pikaajaline protsess, millest valdav osa on läbitud.

title: Elektrilevi: esitame hinna langetamiseks taotluse

maintext:
Konkurentsiamet: Elektrilevi peab võrgutasusid vähendama
Konkurentsiamet tuvastas, et osaühingu Elektrilevi rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised, ning tegi ettevõttele selle kohta ettekirjutuse. Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti. Et võrgutasude osa moodustab lõpphinnast kuni 55 protsenti, peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6 protsenti.


description: Jõululaupäeva jalgpallihommik toob sõudjad palliplatsile. Nii on see olnud juba paarkümmend aastat.

title: Jalgpall armastab väravat. Ka jõulude ajal

maintext:
"Paljud tulevad jõuluks vanemaid vaatama ja nii oleme korraldanud hommikupoolikul omavahelise kokkusaamise. Tore on koos palli mängida, kringlit süüa ja saunas käia, " selgitab treener Ruth Vaar pallimängu tava.
Viimased seitse aastat on jalgpalli mängitud koos pikamaajooksuklubiga Staier. Tänavu ei saanud klubi aga meeskonda kokku ja sõudjad mängisid omavahel: nooremad vanematega.
"Meil oli 38 inimest kohale tulnud. Väravaid löödi, aga me arvestust ei pidanud. See on jalgpall, kus võidab sport ja tervis. Õhtul saab siis rahulikuma südamega jõululauas hapukapsast ja verivorsti süüa," rääkis treener muigamisi.


description: Viljandimaa spordiliidu juhatus valis maakonna parimaks meessportlaseks olümpiamängudelt pronksmedali toonud sõudja Kaspar Taimsoo ja parimaks naissportlaseks samuti Rio mängudel osalenud vibulaskja Laura Nurmsalu.

title: Viljandimaa parimad on tänavused olümpialased


description: Aastavahetusega lõpeb Viljandi tunnustuste kandidaatide esitamise aeg.

title: On viimane aeg esitada linna preemiate kandidaate

maintext:
Preemiad antakse välja üheksas kategoorias: elutöö preemia, aastapreemia (aasta tegu), kaks kultuuripreemiat, spordipreemia, noore sportlase preemia, teatripreemia, aasta noore preemia, aasta laste- ja noortesõbralik ettevõte ning ettevõtluse edendaja.
Ettepanekuid saab esitada aadressil http://www.viljandi.ee/tunnustused. Ettepaneku vormi saab linna kodulehel täita ID-kaardi või mobiil-ID abil.
Lisavõimalusena saab samal lehel ettepaneku esitamise vormi oma arvutisse alla laadida. Arvutis täidetud vorm tuleb digitaalselt allkirjastada ja saata aadressil viljandi@viljandi.ee.
Vormi võib ka välja printida ning toimetada käsitsi täidetuna ja allkirjastatuna Viljandi linnavalitsuse kantseleisse aadressil Linnu tänav 2, 71020 Viljandi. Vormid on ka kohapeal olemas.
Aastapreemiate saajad otsustab Viljandi linnavolikogu 26. jaanuari istungil. Preemiad antakse laureaatidele kätte 23. veebruaril Eesti Vabariigi 99. aastapäeva kontsertaktusel pärimusmuusika aidas.


description: Viljandimaa kergejõustiklane Jander Heil püstitas eelmisel kolmapäeval Tallinnas uue Eesti juunioride kuulitõuke sisevõistluste rekordi: kuuendal sooritusel sai ta kirja 19.30. Viis päeva hiljem nihutas ta Pärnus oma tulemust veel kaks korda.

title: Juuniorieast välja kasvav kuulitõukaja sattus rekorditega hoogu


description: Nordea kontserdimajas peetaval Eesti spordiaasta auhinnagalal pärjati Eesti aasta spordihinge auhinnaga Viljandi jääväljaku vabatahtlik ja jäähokiaktivist Timo Tints.

title: Timo Tints on Eestimaa aasta spordihing

maintext:
Vabatahtlikuna on Tints panustanud Viljandi jäähalli valmimisse sadu tunde oma vaba aega ja vaeva ning ka isiklikku raha.
Timo Tints ütles auhinda vastu võttes, et see on suur au, ning avaldas tänu kõigile, kes on kaasa aidanud Viljandi jäähalli valmimisele: ettevõtetele, eraisikutele, omavalitsusele, oma perele ja teistele. «Tahaksin öelda, et see auhind on kõigi teie jaoks ja see on meie kõigi ühise pingutuse vili. Aitäh, Viljandi, ja aitäh, Eesti,» ütles viljandlane.
Eesti Olümpiakomitee eriauhinnaga Eestimaa spordihing pärjatakse inimest, kes oma eestvedamisvõime ja põhimõttekindlusega on eeskujuks ja inspiratsiooniks nii spordis kui kogu ühiskonnale.
Auhinna andis üle eelmise aasta laureaat, võimlemistreener Mall Kalve.


description: Maxima kaupluste kliendid on truud traditsioonidele: nagu eelmisel aastal, on tänavugi ostjate seas pühade ajal lemmikud mandariinid ning kõik, mis vajalik ühe hea koduse kartulisalati valmistamiseks.

title: Maxima: aastavahetuse lemmikud on mandariinid

maintext:
Maxima Eesti ostuosakonna juhataja Merle Brett-Alveuse sõnul on rahvas juba teist aastat järjest ostnud pühade perioodil kõige enam mandariine.
«Esikolmiku moodustavad sel aastal puuviljadest mandariinid, banaanid ja hurmaa, mis aitavad meie lumevaesesse talve tuua veidi värvikirevust. Neist populaarseimad on kahtlemata mandariinid, mis on traditsioonilised pühadelauale pandavad puuviljad. Maximas müügil olevad mandariinid on pärit Itaaliast, Hispaaniast ja Kreekast,» rääkis Brett-Alveus.
Eesti inimesed armastavad pühadelauale valmistada traditsioonilist kartulisalatit ja seetõttu on detsembri viimasel nädalal kasvanud ka hea koduse kartulisalati valmistamiseks vajaminevate toiduainete müük.
«Sarnaselt eelmise aastaga ostetakse rohkem pühadesalati valmistamiseks vajaminevaid komponente lastevorsti, muna, kurki, hapukoort ja majoneesi,» täpsustas Brett-Alveus.


description: Kolmapäeval kell 18.19 tuli väljakutse Viljandisse järve äärde, kus inimene oli läinud järvejääle oma koera päästma ega saanud enam tagasi, sest kalda ääres oli lahtine vesi.

title: Päästjaid aitasid järvejäält kaldale koera ja tema peremehe


description: Enne jõule avastas Mart Kaas, et lumepargi uusim kahur on rüüstatud.

title: Vargad rüüstasid Huntaugu lumekahuri

maintext:
Huntaugu nõlval seisnud kahur ootas ilmade külmenemist, et hakata siis kohe suusa- ja kelgulund tootma.
«Kõik oli valmis pandud, et esimesel võimalusel alustada lumetootmist. Kõige suurem kahur seisis poole nõlva peal, teest eemal. Kontrollkäigul avastasin, et ära on võetud elektrikaablid koos 63A pistikuga,» rääkis lumepargi juht Mart Kaas.
Austria tehases valminud täisautomaatsel lumekahuril on veel garantiiaeg ja siinsed meistrid seda ilma tehase loata parandama ei tohi hakata.
Et ilmaprognoos lähiajaks pikaajalist külma ei luba, viib lumepark Huntaugult ära ka muu lumetootmiseks vajaliku tehnika.
«Juhtunu on haruldane,» leiab Kaas, «igal pool lumeparkides on tehnika kogu hooajal väljas. Selle rüüstamine teeb kurvaks ja on tõesti arusaamatu, sest müüa seda kusagil ei saa.»
Mart Kaas lubab info eest, mis aitab kaasa kurjamite tabamisele, heldet tasu. Juhtunu nägijail tuleks teatada politseisse.


description: Ettevaatlikuks tegevate majandusuudiste ja stagneeruma kippuva majanduskasvu kiuste tunnistavad Viljandi kaupmehed, et möödunud jõulupühade müügikäibega võib igati rahul olla. Inimesed jätsid raha poodidesse oodatud määral ja pisut pealegi.

title: Viljandi kaupmehed on jõuluostjatega rahul


description: Pühade-eelne sagimine on võtmas täistuure ning nagu pole enam sugugi lihtne leida kaubanduskeskuse juures autole parkimiskohta, ei suuda postiettevõtted leida enamikus Viljandi pakiautomaatides vabu kappe ja sahtleid.+

title: Pakiautomaadid jäävad pühade eel kitsaks

maintext:
Nii näiteks oli neljapäeval tihedas saginas Uku keskuses Itella SmartPosti automaadi juures kappide kõrval pikk rivi kaste täis klientide saadetisi ning inimesi abistas seal ettevõtte esindaja.
Et pakki automaadist või selle juures olevalt töötajalt kätte saada, tuleb nagu ikka sisestada puutetundlikul ekraanil e-posti või sõnumiga saabunud uksekood. Siis saab paki kas avanenud uksega automaadist või automaadi väljastatud tšeki alusel töötajalt.
Nagu ütles Itella SmartPosti müügi- ja turundusjuht Alice Vergi, on see ettevõte detsembriks kogu Eestis palganud ligemale 80 töölist, kes automaatidesse mitte mahtuvaid saadetisi inimestele kätte jagada aitavad. Ettevõtte kodulehel tõdes müügi- ja turundusjuht, et vajadus abikäte järele on tingitud just jõulueelsetest rekordkõrgetest pakimahtudest ning samasugust lisavärbamist on kastutatud varasematelgi aastatel.
Ka riigi postiettevõte Omniva annab oma kodulehe vahendusel teada, et pakiautomaadid jäävad jõulude ajal kitsaks. Ehkki ettevõte on järjepidevalt neid suurendanud ja juurde paigaldanud, ei mahu kõik saadetised ettevõtte postkontorite võrgu juhi Eve Vuksi sõnul jõulude eel neisse ära. Seetõttu tegutsevadki pakiautomaatide juures Omniva kullerid, kes kohapeal inimestele saadetisi kätte annavad.
Detsembrikuus kasvavad pakimahud tavapärasega võrreldes mitmekordseks. Möödunud aasta detsembri mahu ületasid mõlemad ettevõtted juba novembris.


description: Jõulupühade paiku tõusis õhutemperatuur küll tavatult kõrgele, aga jõulusoojarekord jäi siiski sündimata.

title: Jõulusoe jäi rekordile alla


authors: Viljandi Linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide Saadikurühma Esimees

description: VILJANDI LINNAVOLIKOGU novembrikuu istung algas sellega, et opositsiooni liikmed algatasid abilinnapea Kalvi Märtini umbusaldamise. Mõned koalitsiooni kuuluvad poliitikud ja Sakala ajakirjanikud nimetasid seda PR-ürituseks, teised linnakodanikud järjekordseks suvaliseks poliitiliseks kakluseks. Et ma ei nõustu kummagi lahterdusega, pean vajalikuks põhjendada, miks on opositsioon otsustanud veel aasta lõpus abilinnapead umbusaldada.

title: Miks me abilinnapead umbusaldame?

maintext:
Kõigepealt olgu öeldud, et ühe inimese suhtes umbusalduse avaldamine pole meelepärane tegevus kellelegi. Probleemi teravik suunatakse konkreetsele isikule ning kuigi tähelepanu soovitakse juhtida tööalastele puudujääkidele, võib umbusaldusavaldus teda solvata.
Siinkohal pean vajalikuks märkida, et Kalvi Märtinile on raske midagi tööväliselt ette heita, sest väljaspool tema ametikohustusi mul temaga kuigivõrd kontakti pole. Volikogu liikmete ülesanne on aga hinnata, kas nende ametisse kinnitatud inimesed tulevad tööga toime. Sedakorda leiab opositsioon, et abilinnapea pole talle seatud ootusi täitnud, ning seetõttu ongi umbusaldamise ette võtnud.
UMBUSALDUSAVALDUSES toovad üheksa linnavolikogu liiget välja kolm põhjust, miks Kalvi Märtin tuleks ametist tagasi kutsuda: sagedased konfliktid linnaelanikega ja suutmatus nendega suhelda, suur kaadri voolavus tema haldusalas ning piirkondade konkurentsivõime tugevdamise meetme (PKT) projektide küsitav kvaliteet. Kahe esimese puhul kaalus opositsioon pikalt, kas lisada need etteheited umbusaldusavaldusse või mitte.
Me oleme nõus, et juhtival kohal töötades ei saagi kõigile meeldida ja vastuolud on paratamatud. Otsustamatus on mõneski mõttes halvim otsus ning seetõttu sünnivad aeg-ajalt valikud, millega mõnigi linna huvirühm rahul ei ole. Ent viimase poolteise aasta seest leiab mitu sellist juhtumit, et pelk diskussioon linna ja linlaste vahel on kasvanud suuremat sorti vastuseisuks. Nende põhjuseks on olnud linnavalitsuse tegevusmuster, mille puhul kõigepealt otsustatakse, siis diskuteeritakse ning mõnikord vaadatakse ka juba tehtud otsused üle või silutakse kordasaadetut.
Eriti näeb seda Kalvi Märtini ametikoha vastutusalas. Näidetena võib välja tuua Lina tänava puude langetamise, Näituse tänav 4b detailplaneeringu saaga või Riia maantee 38 korterite üürihindade järsu tõstmise. Kõikide puhul on linn saanud negatiivset tähelepanu ning raisatud on jõudu ja energiat juhtumite peale, mida saanuks kiiremini ja inimlikumalt lahendada.
Milleks langetada järjepanu otsuseid, mida peab korrigeerima või ümber tegema?
PKT PUHUL ON linnavalitsus korduvalt väitnud, et Viljandi peaks olema õnnelik selle 1,3 miljoni euro üle, mille selle meetme esimesest voorust Kantremaa tööstusala taristu arendamiseks sai. Samas tuleb arvestada, et see on ettevõtluskeskkonda vaid murdosas arendav objekt, nagu on Sakala vahendusel tõdenud ka Kantremaa läheduses tegutseva ettevõtte Kolmeks juht Leho Haldna. Viljandi kesktelje ehk Tallinna tänava ja sealhulgas linna keskväljaku arendamise projekt jäi aga rahastuseta. Ja mitte konkurentsisõela tiheduse, vaid plaani puudulikkuse tõttu.
PKT esimesest rahastusvoorust jäi Viljandimaal välja jagamata lausa 2,75 miljonit eurot. Linn pidanuks esitama lihtsalt projekti, mis vastanuks konkursi minimaalsetele tingimustele, ning oleks raha saanud. Paraku ei suudetud seda teha, kuigi ajaraam oli siin veel poolteist aastat tagasi sama nagu näiteks Haapsalus ja Kuressaares. Viimasena nimetatu küsis raha kesklinna teede ja tänavate ajakohastamiseks ning suutis saada Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt selleks 2,8 miljonit eurot.
Seega ei olnud asi ka selles, nagu olnuks objekt, millele linn rahastust küsis, ebastandardne. Eeltöö oli lihtsalt nõrk. Peamine puudus kogu projekti puhul oli, et kusagilt ei paistnud ettevõtluskeskkonna tugevnemist. Juttu oli uuenenud keskväljakust ja paremast teedevõrgust, kuid polnud ettekujutust, kuidas tooks see kõik linna rohkem töökohti ja külalisi.
TÕSI, PKT TEINE VOOR seisab ees ja sealt võib Viljandi kesklinna arendamiseks uuesti raha küsida. Seega pole justkui midagi katki. Samas tasub vaadata volikogu möödunud kuu otsust, millega võeti rahalisi kohustusi 180 000 euro piires kesklinna avaliku ruumi projekteerimiseks. Praeguseks on teada, et projekteerimistööd lähevad maksma 130 000 eurot ja sellele lisandub käibemaks.
Tähelepanelikuks teeb opositsiooni liikmeid aga volikogule otsustamise aluseks antud dokumentide kvaliteet. Need tekitasid ebakindlust ka koalitsiooni liikmetes: oktoobris, kui küsimus esimest korda hääletusele pandi, polnud nad nõus projekteerimistööde eelnõule oma häält andma. Isegi novembrikuu istungil tegi Reformierakonna liige Tauno Tuula eelnõu kvaliteedi kohta asjakohaseid märkusi, kuid lõppkokkuvõttes koalitsiooni hääled pidasid ja eelnõu võeti vastu.
Kokkuvõttes on tolle otsuse eelnõu indikaator sellest, et Kalvi Märtini vastutusala juhtimine on puudulik. See paneb paratamatult küsima, kas teiseks PKT vooruks suudetakse nõuetele vastav projekt esitada. Opositsioon kardab senist tööd analüüsides, et ka teine voor kujuneb linnale pettumuseks.
UMBUSALDAMINE LÄHEB läbi vaid juhul, kui volikogu enamus seda toetab. Seega on Kalvi Märtini ametis püsimine suuresti koalitsiooni otsus. Opositsioonina oleme meie oma arvamuse öelnud ning sellest lähtudes me ka hääletame. Kui koalitsioon otsustab siiski umbusaldusega mitte kaasa tulla, peame seda linnavalitsuse kiituseks Kalvi Märtini töö suhtes ning võime oletada, et samasugune töökultuur leiab linnavalitsuses toetust veel kuni järgmiste kohalike omavalitsuste valimisteni.


authors: Tarbijakaitseameti Tarbijate Teenindustalituse Jurist

description: Üsna sageli on tarbijatel tulnud ette olukordi, kus müüja pakub tagastatava kauba eest raha asemel kinkekaarti ja esimene mõte, mis sel juhul pähe tuleb, on: kas ikka peab sellise pakkumisega nõustuma? Ei pea, aga kui tarbija nõustub, siis tuleb tal kinni pidada kinkekaardi tingimustest.

title: Defektse kauba vastu pakutava kinkekaardiga ei pea nõustuma

maintext:
Juhul kui toode tagastatakse selle pärst, et see ei vasta lepingu tingimustele, näiteks on defektne, võib kaupleja toote ostusumma ulatuses pakkuda tarbijale kinkekaarti. Sellise pakkumise tegemine ei ole keelatud, aga seda saab kasutada vaid tarbija nõusolekul. Et kinkekaardi andmist tarbijale seadus õiguskaitsevahendina ette ei näe, ei ole tarbijal kohustust vastu võtta ostusummas kinkekaarti. Kui tarbija ei ole sellise lahendusega nõus, on kaupleja kohustatud toote asendama ning kui asendada pole võimalik, siis tagastama tarbijale raha.
Kui tarbija soovib tagastada defektideta ehk kvaliteetset kaupa, pole kauplejal kohustust kaupa tagasi osta. Kui sellisel juhul kaupleja võimaldab kaubast siiski loobuda ja pakub tarbijale raha asemel kinkekaarti, tuleks kaupleja teguviisi hinnata vastutulekuna ja kui kaup ikka ei sobi, oleks arukas kinkekaardiga nõustuda.
Kui kaup on tagastatud ja kinkekaart väljastatud, ei ole tarbijal enam õigust raha nõuda, sest kaardi vastuvõtmisega on ta nõustunud niisuguse kokkuleppega, kus ta saab tagastatud kauba eest kinkekaardi. Tarbijal tuleb kindlasti pöörata tähelepanu kinkekaardi kehtivusajale, sest kui see aeg mööda läheb, siis tähtaja ületanud kinkekaarti kaupleja aktsepteerima ei pea.


description: Reedel selgusid Otepääl suusahooaja esimesed Eesti meistrid. Meeste suusavahetusega sõidus sai kulla Tarvastu valla mees Algo Kärp, kes edestas 1,1 sekundiga Aivar Rehemaad ja 4,2 sekundiga Karel Tammjärve.

title: Paberleht


title: Padise hääletas samuti Lääne-Harju ühendvalla vastu

maintext:
Padise volikogu kogunes täna, kolmapäeval kell 15. Kohal oli 12 saadikut, kellest 11 hääletas Lääne-Harju vallaga ühinemise vastu. Üks volikogu liige ei osalenud hääletuses ning üks puudus.
Nädal varem ütles häältega 9:5 Lääne-Harju vallale ei ka Vasalemma. Paldiski volikogu istung algas kolmapäeval kell 16.
Keila vallavolikogu hääletas ühinemise poolt.


authors:
Ülo Russak
Mark Seder

title: Kuperjanovi ausammas - loor saladuskattelt

maintext:
6. aprilli lehes kirjutasime: okupeerinud 1944. aastal Eesti Vabariigi, hävitas nõukogude võim kohalike enamlaste abiga kõik Vabadussõja kangelastele püstitatud ausambad ja mälestusmärgid. Et miski ei meenutaks eesti rahvale üürikest iseolemist ja kadunud vabadust.
Kuperjanovist on palju kirjutatud ja räägitud. Ikka lõppevad need kirjatükid tõdemisega: langes täpselt teadmata põhjustel Paju lahingus 1919. aastal. Kas kuuli tulistasid omad relvavennad või enamlased, see on täpselt teadmata. Ainult oletatakse. Seegi kirjutis ei ürita selles küsimuses selgust tuua, vaid selgitada teist, vähemalt sama suure saladuslooriga varjatud küsimust. Kui punavõim hävitas kõik Vabadussõja monumendid ja mälestusmärgid hauatahvlitest monumentaalskulptuurideni, siis miks ei hävitatud legendaarse Vabadussõja kangelase, Tartu vabastanud ja paljudes väiksemates lahingutes punavägesid löönud leitnant Julius Kuperjanovi ausammast?
Kiri ajaloolaselt
Toimetus sai artiklile vastuseks palju kirju. Avaldame siin neist huvipakkuvama, Kuperjanovi seltsi esimehe Olev Tederi kirjutise:
„Kuperjanoviga seotud legendid on üsna rumalad, sest neis esineb tugevaid vasturääkivusi, seda eriti loogikas, aga ka sündmuste kronoloogilises järjestuses. Kahjuks kirjutavad professionaalsed ajaloolased Kuperjanovist varem väljastatud artiklite või juturaamatute põhjal ega kontrolli esinenud sündmuste kulgu arhiivis kättesaadavate dokumentide alusel. Võtame kasvõi selle Kuperjanovi Paju lahingusse tormamise – no ei tormanud, see on väga suur vale, mille vastu räägib ka hiljuti Soomest saadud Kuperjanovi viimane kiri Valga operatsiooni juhile oberst Kalmile.
Hauamonumendi kohta arvan, et põhjusi, miks Kuperjanovi monumenti ei likvideeritud, võib olla mitu. Tooksin need asjaolud:
1. Kuperjanov on venepärane nimi ja võis kohalikes venelastes tekitada poolehoidu.
2. Porutšik Kuperjanov võitles esimeses maailmasõjas siiski Vene poolel (Baranovitchi all Skartševo külas – käisin isiklikult vaatamas sakslaste kaevikut, mis on alles ja kus Kuperjanov sai haavata).
3. Kuperjanov sündis Venes Pihkvamaal (Lihhova külas, kus käisin vaatamas tema sünnisauna).
4. Kuperjanov langes tollaste arusaamade alusel siiski omade käe läbi, mis on üsna alandav. Loomulikult on see suur vale, millest arusaamiseks oleme koha peal läbi mänginud tollased sündmused (Kuperjanovi ja tema sõjameeste asukoht maastikul, Kuperjanov ülemana, tema suured kogemused jne).
5. Hauamonument asub siiski teiste tavahaudade vahel ja selle õhkimine hävitanuks ka ümbruskonna hauad. Monumendi äraviimine oli raskuse tõttu liialt suur ning tülikas ettevõtmine. Küll kõrvaldati sellelt kangelase nimeplaat. See asetati salaja tagasi (teada, kes) 80ndatel ja KGB kartis seda taas eemaldada, sest arvas, et kruvide all võib olla vedrumehhanism lõhkeainega ja avaja saanuks kohapeal surma. Taolist tähelepanu äratamist aga polnud tarvis ette võtta.
Meie rahvuskangelase teema on nõnda rohkete nüanssidega, et seda ei jõua korraga ära käsitleda. Käesolevaks ajaks on mul valminud pikem ja põhjalikum Paju lahingu analüüs koos tõestusmaterjaliga, mille kirjastamine jääb edaspidiseks. Samuti huvitun väga Paju lahingust kaasaegse dokfilmi tegemisest, käsil on stsenaariumi kirjutamine.“
Vennapoja mälestused
Toimetus võttis ühendust ka Julius Kuperjanovi vennapoja Ants Kuperjanoviga (79), kes elab Tartus, et uurida temalt ausamba säilimise võimalikke asjaolusid:
Ants Kuperjanov: “Käisin oma onu Julius Kuperjanovi pärast korduvalt NKVD-s, hiljem KGB-s ülekuulamistel. Mäletan, esimene ülekuulaja – see oli kohe peale sõja lõpp, 1945. aastal – oli vene kõrge ohvitser, vanem mees, kes eesti keelt väga halvasti tönkas. Ohvitser teadis juba, et Julius oli saanud tsaariarmees teenimise eest seitse kõrget sõjalist autasu, et Kuperjanov oli vapper ohvitser. (Julius Kuperjanov sai ka Eesti vabariigilt ühe autasu – postuumselt.)
Mina muidugi seletasin ülekuulajale, et see sammas seal kalmistul pole mitte ausammas, vaid hauasammas.
Ohvitser mõtles viivu ja ütles – tõepoolest on see hauasammas. Ja ühel ohvitseril ei sobi hävitada teise ohvitseri hausammmast. Ja nii see tookord jäigi.
Tavaliselt kutsuti mind siis ülekuulamisele, kui mõni kohalik organisatsioon – näiteks Tartu linna komsomolikomitee või Tartus asunud sõjatehase “postkast” – kaebas ja nõudis hauasamba eemaldamist. Mind kutsuti küll uurija juurde välja, aga ülekuulamisi viis läbi Tartu KGB ülem isiklikult. Miks see just nii oli, ei tea tänaseni öelda, küllap oli küsimus nende jaoks sedavõrd tähtis. Ja iga kord ma raiusn, et see on hauasammas, mitte ausammas. Oli selge, et kui kaebused tulid, pidi julgeolek reageerima, aga ausammast nad hävitada ei tahtnud.
Kuskil 50ndate lõpus või teisel poolel kaebajate ja ülekuulajate ind rauges, Vabadussõjale ausambaks olev hauasammas seisab tänaseni seal, kus ta ta alati seisnud on.“


authors:
Andres Tohver
Marko Tooming

title: Nõva otsustas Läänemaa kasuks

maintext:
11. oktoobril hääletas Nõva vallavolikogu häältega 4:3 maha Keila valla ettepaneku Lääne-Harju suurvalla moodustamiseks. Ühinemisläbirääkimisi jätkatakse nüüd Lääne-Nigulaga Läänemaal.
Lääne-Harju suurvalda oleksid esialgse kava kohaselt kuulunud Harjumaalt Keila vald, Paldiski linn, Padise vald, Vasalemma vald ja Läänemaalt Nõva vald. Ühinemiste õnnestumine oleks andnud 13 225 elanikuga 775 ruutkilomeetril laiuva Lääne-Harju suurvalla, mis oleks ühtlasi muutnud maakondade piire.
Et kõik ei lähe kavade kohaselt, oli näha juba septembris, kui Nõva vallavolikogu tellitud rahvaküsitlusel vaid 29 protsenti hääletanutest eelistas Lääne-Harju vallaga liitumist. 71 protsenti seevastu soovis liituda Lääne-Nigula vallaga kodumaakonnas ehk Läänemaal.
Istung kaks tundi
Lõpliku otsuse pidi tegema Nõva vallavolikogu, kelle jaoks säärane rahvaküsitlus ei olnud siduv. Otsustavat volikogu istungit lükati kaks korda edasi, kuni lõpuks koguneti 11. oktoobri õhtul kell viis, et Nõva tulevik paika panna.
Nõva vallavolikogus on seitse liiget: Peeter Kallas (esimees), Tarmo Heinleht (aseesimees), Ilme Peedoson, Rita Soots, Ülle Kübarsepp, Virve Tauts ja Marjana Hiie. Volikogu istung kestis üle kahe tunni.
Kujuneva Lääne-Harju vallaga liitumist pooldasid Kübarsepp, Heinleht ja Soots, seevastu Kallas, Peedoson, Tauts ja Hiie eelistasid Lääne-Nigulat. Häältega 3:4 jäid seega alla Harjumaa toetajad.
“Otsustamine toimus demokraatlikul viisil. Arutelu oli väga sisutihe. Põhiline arutelu käis selle üle, millised olid rahvaküsitluse tulemused. See tulemus oli ülivõimsalt Läänemaa kasuks,” räägib volikogu esimees Kallas.
Kallas ise pooldab Läänemaad, ehkki ta on sündinud ja üles kasvanud Tallinnas Mustamäel. “Mul on ka kinnisvara Mustamäel, mu ema elab Mustamäel, kuigi ma olen Nõval nüüd juba elanud paarkümmend aastat,” ütles ta.
Mis saab edasi?
13. oktoobril avalikustati Lääne-Nigula ühinemisleping. “Kolm nädalat on ta üleval, pärast seda siis saab rahvas esitada omapoolseid ettepanekuid, kuidas, mis ja miks. Pärast seda need ettepanekud komisjon vaatab üle ja volikogu siis kas aktsepteerib või ei aktsepteeri,” selgitas Nõva vallavanem Deiw Rahumägi, päritolult Harku valla mees ja luhtunud Harjumaaga ühinemise toetaja.
18.-20. novembril on Nõval uus rahvaküsitlus, et kas ühineda Lääne-Nigulaga või mitte. Septembris toimunud rahva arvamuse väljaselgitamine toimus nimelt volikogu initsiatiivil ega olnud piisavalt ametlik.
Eeldatavalt hääletab enamus nõvalasi taas Lääne-Nigulaga liitumise poolt. Siis algab valdade sisuline ühendamine. “Kindlasti esimene poolteist aastat läheb kogu selle struktuuri ja juhtimise korraldamiseks,” arvab Rahumägi.
Lisaks Nõvale ühinevad Lääne-Nigula vallaga veel Kullamaa, Martna ja Noarootsi vald, mis annab 7220 elanikuga 1426 ruutkilomeetril laiuva suurvalla. Selle vallamaja tuleb Taeblasse.
Ühinemistoetusest langeb Nõva vallale 300 000 eurot. “Valla prioriteet on sadam,” rõhutab Rahumägi. Sadama kaudu loodetakse välja arendada töökohti ja arendada ettevõtlust. Samas pärsib võimalusi asjaolu, et 67 protsenti Nõva vallast on looduskaitseala.
Rahumägile teeb muret ka regioonide moodustamine. “Kui tuleb suur Pärnumaa regioon, mille ühe ääre piirkonnaks me jääme, siis on väga raske meil tulevikus. Kogu selle Põhja-Läänemaa ja saarte tõmbekeskus ei ole Pärnu, aga on Tallinn,” kinnitab Rahumägi. Probleeme on veelgi.
Enne 11. oktoobri volikogu istungit laekus volikogu esimees Kallasele allkirjade pakk, mis käsitles seda, et ikkagi Harjumaaga liituda. “Ma arvan, et võib juhtuda, et Nõva vald võib ka kaheks minna, ehk siis Nõva ots ja võib-olla ka Vaisi ja paar küla võivad teha ettepaneku liituda Padise vallaga,” märkis Rahumägi.
Kuidas saab nii väikene vald nagu Nõva pooleks minna? “Me oleme rahvaarvult väike, aga ega me siis pindalalt väike ei ole. Mobiilpositsioneerimine on näidanud seda, et Variku ots kisub Läänemaa suunas, Nõva ots selgelt Keila või Tallinna suunas. Ilmselt ta pooleks lähebki,” arvas Kallas.


title: Keila kuuseplatsi kaunistavad valgustatud istmed

maintext:
Koos esimese advendiga avati linnavalitsuse ja Miikaeli kiriku vahel asuv uus kuuseplats. Tänavu uuendati sillutist, haljastust ning neli aastat tagasi istutatud jõulupuu ümber püstitati 18 valgustatud istet.
Aastakümneid püstitati novembri lõpuks või detsembriks Keila jõulupuu kultuurikeskuse ette. Kevadel 2012 istutati uus puu Keskväljaku väikesesse parki. Tänaseks on see hästi juurdunud ning esimesel advendil süüdati kuusel esimest korda tuled.
Kogu kuuseplats aga tegi mitme kuu vältel läbi suure muutuse. “Haljastatud aladel vahetati täielikult muld, pargi põlispuud hooldati arboristide poolt, paigaldati uued prügikastid ja kivisillutis,” räägib linnaaednik Inge Angerjas. Ta lisab, et pargi lehtpuid hakati hooldama juba mõned aastad varem. Ikka selleks, et madal kuusk ei jääks võrade varju. Paar puud tuli maha võtta.
Varakult tekkis ka idee püstitada uuele platsile valgustatud istmed. Koostööni KEHA3 disainer Margus Triibmanniga jõuti möödunud aasta jõulude ajal. Ideelahendusest projektini kulus pool aastat, teine pool aga läks ehitamisele.
Timpanikujulised istmed
“KEHA3 disainerite põnevad ja uudsed pargipingid ja valgustid on silma hakanud Pärnus, Jõhvis ja mujal. Väike kuusepark keskväljakul aga ootas uut lahendust,” ütleb Angerjas. Konkreetne lahendus on loodud eritellimusena Keila linnale. “Tootmine asub Eestis. Aga see on ainult positiivne, sest paigaldamisel tekkis probleeme. Neid sai kiirelt lahendada,” meenutab linnaaednik. Õnneks läkski ladusalt just tänu disaineri, tootjate ja paigaldajate ladusale koostööle. Kokku paigutati kuuse ümbrusesse ning veidi kaugemale 18 timpanikujulist valgustatud istet.
Pargi uuendamisele kulus 60 000 eurot. Selle hulgas on uudne valgustuslahendus ja kuuse tuled. Lisaks Keila linna eelarve vahenditele rahastati kuusepargi valgustust 2016. a. katuserahadest 15 000 eurot. Maastikuarhitektuurse projekti koostasid Kivisilla maastikuarhitektid, ehitas AS Terrat.
Päris valmis kogu kuuse ümbrus ning haljastus siiski pole. Haljastus valmib linnaedniku kinnitusel lõplikult järgmise aasta suveks. Kevadet saab pargis tervitada õitsvate kevadlillede keskel.
Valgustatud hooned
Kuidas on nelja poole aastaga kasvanud uus jõulukuusk? “Kuusepuu on juurdunud. Kõrgust ei ole ma mõõtnud ja see ei olegi väga oluline. Avalike väljakute jõulupuu on ju sümbol, ei pea olema tingimata suur ja kõrge,” vastab Angerjas.
“Keila on omapärase keskväljakuga. Tänane kuusepark moodustab sellest ühe osa. Paremad valgustingimused on loodud. Haljastajad ja arboristid teevad kõik selleks, et puu saaks suvel kosuda ja talvel särada,” lisab ta.
Lisaks uuele kuusele ja istmetele on detsembris eriliselt valgustatud linnavalitsuse ning kultuurikeskuse hooned. Mõlemale näidatakse liikuvat sinist valgust, mis loob mulje lumesajust. “Valgusinstallatsioonid hoonetele on üks osa linna jõuluvalgustusest. Uus lahendus toob pimedal ajal linnaruumi liikumist. Just lumesadu on see, mida me koos jõuluajaga väga ootame. Kõik vajaliku tarnis ja paigaldas AS Adam BD,” lisab Inge Angerjas.
Milliseid uudiseid toob keskväljakule, kiriku ümbrusse ja laiemalt kogu linna haljastusse uus aasta? “Kuna töö pargiga jätkub, on vara rääkida kiriku ja linnavalitsuse vahelise ala järgmistest sammudest. Kogu linnale toob uus aasta toob lillelisi lahendusi,” lubab Inge Angerjas.
Maakonna jõulukuuski
• Paldiski linna 16-meetrine kuusk pandi Sadama tänava äärsele väjakule püsti 23. novembril. Puu on pärit Padise vallast Liivatee Talu OÜst. Valgustitega dekoreeritud kuusk jääb püsti jaanuari keskpaigani.
• Saue jõulukuusk on pärit Türilt. Kangro OÜ paigaldas selle Keskuse parki 14. novembril Puu kõrgus on peaaegu 11 meetrit.
• Kehra jõulukuusk on 15 meetrit kõrge ja toodi Kuusalu vallast. Puu pandi üles 21. novembril.
• Maardu jõulukuusk pandi püsti samuti novembris ja see on pärit linnapea Vladimir Arhipovi valdustest Kuusalu vallas.


authors:
Allar Viivik
Kristiina Allekõrs

title: Saue-Tallinna vahel sõidavad uued bussid

maintext:
Esmaspäevast, 11. juulist teenindavad Saue-Tallinn-Saue liini nr. 191 kolm uut bussi Iveco Crossway. Kokku investeeris Hansabuss sõidukitesse üle poole miljoni euro.
Firma ostis Saue-Tallinna liinile kolm uut Iveco Crossway 10,8m Line mudeli bussi, mis on ehitatud spetsiaalselt linnalähiliinide teenindamiseks. Tänu automaatkäigukastile on sõit sujuvam ning salongis on väiksem sõidumüra. Uutes bussides on kütte- ja kliimasüsteem, mis aitab nii suvel kui ka talvel hoida salongis sobiva temperatuuri. Turvalisuse nimel on olemas turvavööd. Bussid on keskkonnasõbralikud ja vastavad kõige karmimatele, Euro 6 saastenõuetele. Nendel peal on ka GPS-seadmed, tänu millele teab dispetšer igal ajahetkel bussi asukohta.
Ratastoolile ja lapsevankrile mugavam
Kas värskeltsoetatud ühissõidukid on ka ratastoolis liikujate ning lapsevankritega reisijate sõbralikud?
Hansagrupi turundusspetsialist Mariko Kolk ütles Harju Elule, et Saue elanike vastuvõtt oli positiivne ning rõõmus. “Samas kerkis üles küsimus lapsevankriga ja ratastoolis liiklejate kohta. Busside keskmised uksed on võrreldes eelmiste bussidega laiemad ning sealt mahub mugavalt mõlemaga sisse,” selgitas Kolk. Kuigi bussid ei ole madala põhjaga, on uutes bussides eraldi koht vankrile või ratastoolile. “Aga meie juhid tulevad hea meelega vajadusel reisijatele appi. Oleme juba ka Saue linnavalitsusega kokku leppinud, et tuleme selle teema juurde tagasi. Tahame koos leida parema lahendus ratastoolis liiklejatele,” lubas Mariko Kolk.
Eelistatakse busse
Milline on aga sõidetavus Tallinna ja Saue vahel, sest mõlemat linna ühendab ka Elroni elektrirong? “Kui tulid uued rongid, siis ilmselt uudsusest proovis osa reisijatest mõnd aega ronge. Tänaseks on aga bussidesse tagasi tuldud,” ütles Kolk. Tema sõnul on eelis suurem peatuste arv ja mugavam marsruut. See võimaldab Saue elanikel oma kodu juurest lähemalt bussi peale minna ning Tallinnas soovitud sihtkohale lähemale jõuda. “Samuti käivad paljud inimesed tööl Sauel asuvates tööstusettevõtetes, kuhu rongipeatusest on pikk maa kõndida, kuid bussiga on võimalik lähedale saada. Prognoosime, et uute busside tulekuga tõuseb liini populaarsus veelgi.”
Arvamus
Harry Pajundi
Saue linnapea
9. juulil tutvustas Hansabuss linnakodanikele kolme uut bussi. Olulist muudatust Tallinnaga ühendusel uute bussidega ei tulnud, kui mitte arvesse võtta olulist mugavuse tõusu. Uus on ikka uus. Jääb loota ainult, et ka reisijad seda vääriliselt hindavad.
Arvestades reisijate ettepanekuid, tipptunde ning ka bussijuhtide töö- ja puhkeaegasid, muutusid pisut ka mõned väljumiste ajad Tallinnast ja Sauelt.
Linnavalitsus on liini 191 tööga igati rahul ning koos Hansabussiga otsitakse jätkuvalt liini parandamise võimalusi. Planeeritud on nn. “rohelise kaardi” kasutuselevõttu, mida saab edasi juba Tallinna ühistranspordis kasutada.
Vastavalt ühinemislepingule jätkatakse ka peale 2017. aasta valimisi vedu liinil 191.