description: Alates 2014. aasta aprillist, kui Ida-Ukrainat tabas sõda, on selle keerisesse jäänud miljoneid inimesi. Ligemale poolteist miljonit inimest on ellujäämise nimel Donbassist põgenenud, nende seas Eduardi (nimi muudetud) perekond. Mina sain selle 40-aastase mehega tuttavaks Tallinnas, kus ta ootas Eesti valitsuse otsust elamisloa andmise kohta.

title: Ukraina põgenik: kodumaa surus mu põlvili, Eestis tõusen taas jalule

maintext:
Tookord keeldus alates mullu septembrist Eestis elav Eduard kategooriliselt oma lugu rääkimast. Ta sõnas, et saadud haavad on veel liiga värsked ja valu endiselt väljakannatamatu. Möödus aasta. Eduard sai elamisloa ja otsustas siiski jagada oma elu kõige kohutavamaid mälestusi.
Meie vestlus kestab üle kolme tunni ja on raske. Kui Eduard räägib vintsutustest pantvangipõlve ajal, katkestab ta korduvalt jutu, et hinge tõmmata.
«Saad aru,» ütles Eduard, «ma ei osanud isegi arvata, et inimene võib nii kergesti elajaks muutuda. Ma pean silmas muidugi neid bandiite, kes mind kinni võtsid ja keldrisse kinni panid. Aga ma mõtlen ka enda peale. Kui sind pekstakse, pekstakse kaua, hoole ja rõõmuga, siis muutud ise ka üheks suureks valuks ega mõtle enam millelegi muule kui sellele, kuidas ellu jääda, kuidas vähegi ühes tükis püsida.
Tolle päeva õhtul, kui mind keldrist vabastati, helistas mulle sõber Nikolai ja ütles, et kavatseb Donetskist põgeneda. Nikolai tahtis öelda, kuhu ta sõidab. Mina aga palusin, et ta seda ei ütleks. Ma ütlesin, et kardan ülekuulamist ja piinamist, et ei pea vastu, murdun ja räägin kõik ära, reedan ta.
«Suri minu hing»
Ja see jõuetusetunne kurjuse ees, mis on sinust tugevam ja mida justkui ei olegi võimalik võita, vaat see on see kõige hirmsam. Ma lamasin keldripõrandal, vaatasin lakke ja nägin oma matuseid, nägin, kuidas laman kirstus, siis juba mulla all. Kujutasin ette, kuidas mu nägu mustaks tõmbub.
Ma ei surnud füüsiliselt, ei – suri minu hing. Veel natuke ja ma polekski enam sellest keldrist välja tulnud või oleksin tulnud elava surnuna. Naine päästis mu. Ja veel toitis elutahet minu väike poeg. Ma olen talle selle eest otsatult tänulik. Tänu perele jäin ellu. Oma perele ma selle jutu pühendangi.
Ma sündisin Donetskis, isa on ukrainlane, ema venelanna. Kogu elu elasin Donbassis, seal rajasin ka oma äri, bensiinijaamade keti. Jõudsin isegi kaks korda abielluda.
2013. aasta lõpul sündis poeg Nikita, asjad läksid ülesmäge, olin õnnelik ega oodanud midagi halba. Kiievi Maidani sündmused mind ei huvitanud, poliitika oli mulle alati kaugeks jäänud. Aga selgus, et mitte asjata ei räägi targad inimesed: kui sina ei tegele poliitikaga, hakkab poliitika tegelema sinuga. Täpselt nii juhtuski.
2014. aasta mais hakkasid meie pea kohal kõrvulukustava vilinaga lendama sõjalennukid, Donetski tänavatel plahvatasid päevast päeva mürsud. Ja mis kõige hullem: iga päev hukkus inimesi.
Juunis jõudsid Donetskissse rahvaväelased, relvastatud salgad nendest Donbassi läänepoolsetest rajoonidest, kus Ukraina väed olid läinud pealetungile. Linnast sai sissepiiratud kindlus.
Donetskis tulid võimule kummalised inimesed, kes varem olid olnud autopesijad, kaupluse turvamehed. Paljud olid ühtlasi seotud kohaliku allilmaga, narkoäriga. Inimesed olid kummalised, aga oma asja oskasid hästi. Sõbrad rääkisid, kui asjatundlikult tegutses uus võim Donetski külje all Gorlivkas.
«Mõnikord oli hirmus»
Esimese asjana rünnati miilitsajaoskonda. Siis Ukraina julgeolekuteenistuse ja maksuameti osakonda. Seejärel viidi neist asutustest ära kõik dokumendid ja maksudeklaratsioonide järgi selgitati välja ettevõtjad, kes said kasumit. Eriti aktiivseks muutusid narkoärikad, kes relvastusid hambuni ning sõitsid siis Audides ja Škodades mööda Donbassi ringi ja pakkusid ettevõtjatele katust. Pärast levisid kõlakad, et Donetskis on hakatud inimesi röövima ja lunaraha nõudma. Pea eest taheti saada 5000 dollarit. Paljud hakkasid Donetskist põgenema.
Mina aga jäin: poeg oli alles seitsmekuune ja ma ei tahtnud teda rinde läbimisega ohtu seada. Pealegi oli minu äri ikka veel vaja: bensiini tahavad kõik, bensiinijaamad peavad alati edasi töötama. Tõsi, mõnikord oli hirmus ka, näiteks helistad oma töötajatele Donetski lennujaama kandis, kus käisid lahingud, ja kuuled telefonis, kuidas plahvatavad pommid.
Ühel juulipäeval helistas mulle kontorist neiu ja ütles: «Eduard Nikolajevitš! Palun sõitke kohe siia, meil on siin üks hull klient, hakkas oma õigust nõudma.» Istusin autosse ja sõitsin kohale.
Astun kontorisse sisse, seal aga ootavad mind viis meest, automaadid õieli. Tüdruk seisab seina ääres, väriseb üleni, nutab. Ma sain kohe aru, et teda sunniti mind välja kutsuma. Jõudsin talle öelda: «Ära nuta, Verake! Küll me hakkama saame!» Siis virutas üks mulle kabaga kõhtu. Tõmbusin valust kägarasse, mulle tõmmati kott pähe. Käed väänati selja taha ja viidi tänavale. Lükati autosse ja viidi kuhugi.
Alles pärast, kui juba vabaks sain, sain teada, et olin viibinud Ukraina julgeolekuteenistuse oblastivalitsuse majas ja et mind olid röövinud Kalmiuse brigaadi võitlejad.
Tõid mind siis kohale. Ma muidugi ei näinud midagi. Mind viidi mööda mingeid treppe, siis tundsin, et laskume keldrisse. Seal tõugati mind põrandale pikali ja hakati peksma. Jalgadega taoti, peksti automaadikabaga, rusikatega. Üks võttis tooli ja hakkas sellega vastu pead peksma. Ma olin kaua vait, ainult ägasin. Hiljem suutsin veel ainult koriseda, siis kaotasin teadvuse. Millalgi ilmselt jäeti peksmine järele.
Ma ei tea, kui kaua ma seal meelemärkuseta lebasin. Tegin silmad lahti, aga ei näinud midagi, sest veri oli silma valgunud. Pühkisin silmad kuidagi puhtaks ja vaatasin ringi: ruum oli akendeta, seinad riidega kaetud, seina ääres pink, ämber ja poolteiseliitrine plastpudel veega. Mind oli lahti seoti ja saabastelt paelad ära võetud. Pesin end kuidagi puhtaks. Katsusin ennast, käed olid ikka veel alles ja paigas.
«Mehed, mispärast te mind peksate?»
Mind päästis hea füüsiline vorm ja 1990ndate kogemus, kui tuli võidelda koha eest päikese all. Tol ajal käisid Donetskis äri ja allilma lahingud päris iga päev. Kaklesin tihti, sain hea karastuse. Roided löödi mul seal keldris ikkagi sisse. Ja sain peapõrutuse. Aga pealuu jäi õnneks terveks.
Mingi aja pärast läks uks lahti ja üks võitleja astus sisse, automaat käes. Küsib: «Elus?» Mina vastu: «Mehed, mispärast te mind peksate? Mida ma teile teinud olen?» Vastuseks sain jälle automaadikabaga näkku. Võitleja viskas pingile lati vorsti ja leivapätsi ning läks minema.
Toit mulle muidugi sisse ei läinud, jõin ainult vett.
Hiljem kuulsin, et uks läks taas lahti. Ruumi astusid kolm meest, tõmbasid mulle mütsi pähe, lõid põrandale pikali ja hakkasid peksma. Üks surus tooli käe peale, et ma vastu ei puikleks. Ja istus ise tooli peale. Sõrmeluud ragisesid ja ma hakkasin valust karjuma. Karjusin: «Mille eest? No mille eest?» Sain vastuse: «Et oleksid leplikum.»
Nad viskasid mu uuesti põrandale ja läksid minema. Kaotasin ajataju ega teadnud, kui kaua juba seal keldris istun, on see päev või nädal.
Siis tuldi mulle järele ja viidi ülekuulamisele. Viidi kabinetti, mis oli täis suitsetatud, akna ees trellid, tool, laud, laua taga mees, seljas madrusesärk ja moondamisülikond. Võitleja, kes mu kohale tõi, pöördus tema poole: «Seltsimees komandör!»
See komandör istub seal, vaikib, suitsetab. Siis teeb suu lahti: «Ma tean, kes sa selline oled, tean, kui palju sul raha on, kus elad ja millised sugulased sul on. Ütle nende nimed, kes võivad sinu eest lunaraha maksta.»
«Võin naiselt paluda, et ta raha ära tooks.»
Eks ma olin muidugi juba varem aru saanud, et kui mind kohe maha ei löödud, siis tahetakse lunaraha. Olin mõttes isegi kokku arvutanud, et tuhat või kaks tuhat dollarit saan ehk kokku.
Vastan: «Võin naiselt paluda, et ta raha ära tooks.» Komandör lõi selle peale käega: «Olgu, mine mõtle edasi!»
Mind viidi uuesti keldrisse ja jälle peksti. Aga nüüd nägu enam ei puudutatud, ainult kabaga näkku ja jalgadega kõhtu. Ma ei saanud aru, kas on päev või öö.
Uus ülekuulamine: «Sa oled meile võlgu 10 000 dollarit.» Ütlesin, et sellist raha mul ei ole, aga võin auto maha müüa. Komandör ainult naeris: «Me rekvireerisime sinu auto juba ammu Donetski rahvavabariigi nimel. Saad isegi aru, meil on siin sõjaseisukord.»
Ma ei saanud loomulikult kauplema hakata: nad teavad minu aadressi, mul on kodus naine ja väike laps ja nendega riskida ei saa.
Mulle anti mobiil, helistasin naisele, kes oli šokis: «Edik, kus sa oled? Me oleme sind kolm päeva otsinud!» Nii saingi teada, et mind oli keldris hoitud kolm päeva. Selgitasin naisele olukorda ja ütlesin, et vaja läheb 10 000 dollarit. Naine sattus muidugi paanikasse: «Kust ma sellise raha ometi võtan?» Aga mida seal ikka teha? Naine korjas kokku raha kõigist mu bensiinijaamadest, müüs maha kõik väärisasjad, palus abi mu äripartneritelt. Seda raha koguti üle kogu Ukraina neli päeva.
Kogu selle aja olin keldris, mind viidi iga päev ülekuulamisele. Rohkem ei pekstud, aga üritati välja meelitada infot minu sidemete kohta. Tunti huvi, kellelt ma raha hangin, kes ja kui palju annab, kellega sõbrustan. Enne sõda kontrollis minu äri Ukraina julgeolekuteenistus ja ma sain aru, et võitlejatel olid kättesaadud dokumentide põhjal teada kõik minu äripartnerid.
Naine sõitis kohale, raha kaasas. Ma nõudsin muidugi turvagarantiid. Vastati: me oleme ärimehed, sõnu tuulde ei loobi. Aga ikkagi soovitati Donetskist minema sõita, et mind ei külastaks võitlejad mõnest teisest rahvaväe brigaadist, Oplotist või Šahtjorist. Võitlejate komandör nii mulle ütleski: «Meie oleme sinu nüüd läbi töötanud, aga teiste eest me ei vastuta.»
«Košmaar polnud veel lõppenud»
Tulin SBU [Ukraina julgeolekuteenistuse] hoonest välja, vaatasin päikest, maju, näen, et inimesed jalutavad rahulikult, muretult. Mõtlen: «Kas tõesti juhtus see kõik minuga päriselt? Või oli see üks hirmus unenägu?» Aga selgus, et košmaar polnud veel lõppenud.
Naine viis mu taksoga koju. Panime ruttu asjad kokku ja tassisime naise autosse. Haiglasse ma ei läinud, võitlejad olid hoiatanud ka, et seda ei tasu teha. Loomulikult oleks arstidel tekkinud küsimus, kes ja kus mind niimoodi peksis. Mu ihu oli peamiselt lillakat tooni, näos terve värvibukett nagu klounil, kõikjal musti, siniseid ja rohelisi verevalumeid. Haavad mädanesid ja haisesid kohutavalt. Naine puhastas mind kodus märja lapiga ära, sidus haavad kinni.
Hakkasime üle Ukraina sugulastele helistama, et peavarju leida. Selgus aga, et keegi ei ole valmis meid vastu võtma, kõik kardavad Donbassi põgenikke. Ainult üks vana sõber Mõkolajivist nõustus pikemata, et sõitku me aga sinna. Järgmisel päeval sõitsimegi.
Donetski piiril pidasid meid kinni Oploti brigaadi võitlejad. Vaatasid minu kirevaid verevalumeid ja ütlesid: «Ah, milline kaunitar! Tule välja ja räägi, mis sinuga juhtus.» Ütlesin, et mind rünnati öösel, peksti läbi ja rööviti paljaks. Nad ainult irvitasid. Et ma oleks pidanud nende juurde tulema, et nad oleks mulle automaadi andnud ja ma oleks pättidega ise arved õiendanud.
Kolme kilomeetri pärast oli Ukraina poole kontrollpunkt. Seal seisime kaks tundi järjekorras. Siis astuti juurde ja võeti dokumendid ära. 20 minuti pärast tuli Ukraina armee kapten tagasi ja käsutas: «Tulge kaasa!» Naine ei lasknud mul üksinda minna ja nii läksime koos imikuga staabitelki.
Seal istuvad kapten ja major, vaatavad mulle otsa ja küsivad: «No mida siis teiega siin peale hakata?» Tuli välja, et minu nimi oli nende inimeste nimekirjas, keda süüdistati koostöös separatistidega ja kes olid tagaotsitavaks kuulutatud. Ma isegi ei teadnud, et Ukraina ülemraada saadikud olid vastu võtnud seaduse, mille järgi kõiki Donetskis äri ajavaid inimesi süüdistatakse separatistidele kaasaaitamises ja neid ähvardab 10–12 aastat vanglat.
Minu vestlus kapteniga kulges kõrgendatud toonil. Siis ütles major: «Teeme nii, et meie pole teid näinud ega teie meid. Aga selle eest tuleb Ukraina armee toetamise fondi kanda veidi raha, ütleme, 3000 grivnat [umbes sada eurot].» Naisel oli parasjagu sularaha kaasas ja ta andis kõik ära.
«Langesin piirivalvurite ette põlvili ja anusin»
Mõkolajivis tahtsime end ümberasujatena kirja panna. Päev hiljem tuldi miilitsast sõbra juurde, kelle juures peatusime, asja kontrollima. Lamasin riidehunniku all ja sõbra naine ütles neile, et me olime koos perega juba ära sõitnud. Sel hetkel sain aru, et meil tuleb tõepoolest Ukrainast ära sõita. Aga kuhu? Kui sõita Venemaale, siis on oht, et antakse relv kätte ja saadetakse uuesti Donbassi ukrainlastega võitlema. Tähendab, tuleb sõita läände.
Elasime Mõkolajivis kuu aega. Selle ajaga vahetas naine nime ja vormistas turismifirma kaudu Eesti viisa.
Jõudis kätte oodatud päev – lendame Tallinna. Kiievi lennuväljal peeti mind jälle passikontrollis kinni ja paluti piirivalvepunkti kaasa tulla. Seal tehti selgeks, et olen tagaotsitavate nimekirjas ja mind antakse miilitsale üle. Mul ei pidanud enam närvid vastu, langesin piirivalvurite ette põlvili ja anusin: «Lubage, palun lubage mul ja perel ometi ära sõita! Võtke kas või kõik, mis mul on! Me sõidame igaveseks ajaks ära, ma vannun, et ei tule enam kunagi Ukrainasse tagasi!»»
Kui Eduard sellest räägib, värisevad ta huuled ja silmad tõmbuvad tumedaks. Ta ei suuda end vaos hoida, närib huuli ja toob kuuldavale pika ja värvika sõimuvalangu nimetute piirivalvurite aadressil.
«Naisel oli pangakaart, sellel oli 65 000 grivnat. Andsime kaardi piirivalvuritele ja ütlesime PIN-koodi ka. Meid otsiti läbi, kõik taskud pöörati pahupidi, aga rohkem ei leitud raha ega pangakaarte. Üks piirivalvur võttis kaardi, läks välja asja kontrollima, tuli tagasi ja viipas käega: laske nad minema!
Piirivalvurid viisid meid enda vahel otse lennuki trapi juurde. Me lendasime minema. Lendasime ära, et alustada puhtalt lehelt.
Kolmeaastane poeg käib juba eesti lasteaias ja suhtleb meiega ainult eesti keeles. Naine seni ei tööta, mina aga õpin eesti keelt ja otsin tööd, käin mitmesugustel kursustel. Me kaotasime Ukrainas kogu raha, kogu vara, isegi inimväärikuse. Ja mis peaasi – me ei usaldanud enam inimesi ja õppisime elama lakkamatus hirmus. Aga ma usun ja loodan, et Eestis suudame ennast taas leida, saame üle mineviku hirmudest ja õpime elama vabade inimestena. Kui ainult sõda ei tuleks.»


authors:
Andres Einmann
Peeter Kümmel

description: Narvas leiti eile hommikul jõest surnud naine, päästjad toimetasid surnukeha kaldale.

title: Narva jõest leiti surnud naine

fasttext_language: et


description: Kuressaares toimus eile teine rändekriisi teemaline teabepäev, kus räägiti sellest, mida on aastaga tehtud ja kuhu ollakse rändekriisiga jõutud.

title: Saarlased uurisid teabepäeval, kust leida araabia keele tõlke

maintext:
Saarlased tundsid eilsel teabepäeval huvi, kas 100 tundi keeleõpet kahe aasta jooksul on piisav või peaks olema rohkem. Samuti, kust leida vajadusel araabia keele tõlke, kirjutab Meie Maa.
«Esimesed signaalid näitavad, et 100 tunnist ei pruugi piisata. Eesti keele õpet peab suurendama. Lähiajal seda küsimust analüüsitakse ja tehakse täiendav otsus,» ütles teabepäeva üks korraldajatest, sisekaitse akadeemia rändeekspert Kert Valdaru.
Praktika on näidanud, et suurem osa Eestisse ümberpaigutatutest ja ümberasustatutest ei ole veel tööd saanud. «See on ka mõistetav, sest nii kaua, kui ei ole keelt omandatud, on raske tööd leida,» selgitas Valdaru. Igale pagulasele on ette nähtud ka tugiisik, kes temaga tegeleb.
Saaremaale pagulasi veel saabunud ei ole. «Ei saa öelda, et neid siia üldse ei tule, kuid otsustajaks on sotsiaalministeerium,» lausus Valdaru.
Kapo: ei ole vaja karta
«Minu käest on küsitud, millal on esimene terroristlik akt Eestis. Ma ei oska öelda. Meie ülesanne on ennetada ning kui on jama, menetleda. Minu sõnum inimestele on see, et ei ole vaja karta,» ütles kapo Lääne osakonna direktor Priit Pastarus eile Saare maavalitsuses toimunud rahvusvahelise kaitse teabepäeval.
Pastarus ütles seda vastuseks EKRE Saaremaa piirkonna esimehe Maria Kaljuste väitele, et tegelikult ei ole võimalik sisserändajate tausta täielikult analüüsida, vahendas Saarte Hääl.
«Me teeme praegu parimat, mida tänapäevaste tingimuste juures teha saab,» kinnitas Pastarus.


description: Postimehe andmetel ei soovi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu juhid täna Reformierakonnaga valitsuskriisi arutada ega toeta ka Reformierakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse kiiret arutamist riigikogus.

title: Riigikogu ei aruta täna ilmselt Rõivase umbusaldusavaldust

maintext:
Nii SDE kui IRL on täna kella 17ks kokku kutsunud oma juhatuse ning enne seda ei soovi nad Reformierakonna esindajatega tekkinud kriisi arutada. Reformierakond teatas, et ootab erakondadelt olukorra kohta selgitusi kell 13 kogunevas valitsusliidu eestseisuses.
Postimehe andmetel tähendab kahe valitsuspartneri otsus, et kui opositsioon annab täna kell 15 algaval istungil sisse peaministri umbusaldusavalduse, ei nõua valitsus ka selle kiirkorras arutamist ja hääletamist. Tavaliselt otsustab valitsus vahetult pärast umbusaldusavalduse sisseandmist taotleda selle võimalikult kiiret arutamist, kuid seekord IRLi ja SDE ministrid sellega ilmselt ei nõustu.
Kui valitsus ei taotle varasemat arutelu, võtab riigikogu umbusaldusavalduse seaduse kohaselt arutlusele kõige varem ülejärgmisel päeval pärast algatamist.


authors:
Georgi Beltadze
Eero Vabamägi

description: Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Eerik-Niiles Kross kavatseb esitada tuleva aasta riigieelarvesse muudatusettepaneku, et riigikogu liikmed saaksid endale isikliku assistendi.

title: Eerik-Niiles Kross tahab saadikutele assistendi palkamist


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikmed kohtusid täna Eestis resideerivate suursaadikute ning saatkondade asejuhtidega, et kinnitada senise välis- ja julgeolekupoliitika jätkumist ka Keskerakonna valitsusse kaasamisel.

title: Keskfraktsioon kinnitas suursaadikutele senise välis- ja julgeolekupoliitika jätkumist

maintext:
Keskerakondlased rääkisid kokku 30 diplomaadiga kohtudes, et Keskerakonna tõus valitsusse ei tähenda Venemaa mõjusfääri langemist.
«Välisesindustes ning -meedias on käidud hirmutamas väidetega, et Keskerakond kavatseb muuta Eesti välispoliitilist suunda, kuid see ei vasta tõele. Kõik, kes loevad eilsetel valitsuskõnelustel kokku lepitud välis- ja julgeolekupoliitika ning riigikaitse põhimõtteid, saavad sellest aru,» rääkis Keskfraktsiooni esimees Kadri Simson.
Ta avaldas lootust, et adekvaatne info informatsioon jõuab saatkondade kaudu Eesti liitlasteni ning välismeediasse.
Simsoni sõnul peavad kõik Eesti poliitilised jõud tõsiselt mõtlema, milliseid sõnumeid välispartneritele saata soovitakse, sest ebaõiged väited kahjustavad tõsiselt Eesti mainet.
«Eesti huvides on julgeoleku, stabiilsuse ja heanaaberlike suhete arendamine kogu meie regioonis. Keskerakond seisab nende väärtuste eest. Pean vastutustundetuks seda, kui keegi endisest valitsusliidust läheb välisajakirjanike juurde rääkima, et Keskerakond toob Eesti välispoliitikasse negatiivse nihke. On aeg kibestumisest üle saada ning edasi minna,» ütles Simson.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Väljaanded: Ogierist ja Tänakust saavad tiimikaaslased
Autoralli MM-sarjas on pärast Volkswageni taandumist segased ajad ja kõik ootavad neljakordse maailmameistri Sebastien Ogieri otsust tuleviku osas. Eelkõige on Ogieri seostatud M-Spordi ja Citroeniga. Väljaanne Autoportal kirjutab, et Ogier on peagi alla kirjutamas lepingut M-Spordiga ja seal saaks ta tiimikaaslaseks Ott Tänaku.


description: Riigikogus kaheksa kohaga esindatud Vabaerakonna kaasamine loodavasse võimuliitu selgub neljapäeval pärast seda, kui pea nädal aega võimukõnelusi pidanud Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ning Isamaa ja Res Publica Liit on majandus- ja maksumuudatustes kolmekesi kokku leppinud.

title: Vabaerakonna kaasamine loodavasse koalitsiooni selgub neljapäeval

maintext:
Keskerakonna esimees Jüri Ratas ütles täna pärast erakondade esimeeste kohtumist Vabaerakonna fraktsiooniga, et kohtumisel räägiti põllumajandusest, demokraatiapaketist, maksudest ja majandusest ning kõigil neil teemadel on erakondadel päris palju kattuvusi. Vabaerakonnaga on läbirääkimisteemadel konsulteeritud ka varem ning lähipäevil on Ratase sõnul plaanis uus kohtumine.
Ratas selgitas, et Vabaerakonna kaasamist ei arutata mitte seetõttu, et Keskerakonna hääled ei peaks, vaid sellepärast, et see võimaldaks moodustada suure, laiapõhjalise koalitsiooni.
Ka SDE esimees Jevgeni Ossinovski ütles pärast kohtumist ajakirjanikele, et ühelt poolt on tavatu moodustada koalitsioon, kuhu kuulub vajalikust rohkem erakondi. «Mitte sellepärast, et ei taheta jagada võimu, vaid eeskätt seetõttu, et üks partner, kelle hääled liiast on, reeglina tunneb ennast emotsiaalselt selles valitsuses üleliigsena ja see tekitab asjatuid pingeid,» ütles ta.
Teisalt on sel tema sõnul ka positiivne pool, sest uue valitsuse ühiskondlik kandepind on Vabaerakonna kaasamisel suurem. Kohtumistel on tema sõnul selgunud, et neljal erakonnal on päris palju ühist.
Samas soovivad võimukõnelusi pidavate erakondade juhid enne Vabaerakonna paativõtmist kolmekesi kokku leppida kõige keerulisemaks osutunud maksu- ja majanduspoliitika muudatused, mida on arutatud alates neljapäeva õhtust. Kuigi eile öötundidesse veninud arutelul jõuti kokkuleppele väga lähedale, on osa arvutusi veel puudu ja nende põhjal plaanitakse viimane aruteluring korraldada homme õhtul.
Ratas avaldas veendumust, et neljapäevaks on maksu- ja majanduspoliitika muudatused kokku lepitud ja siis saab selgeks ka see, kas Vabaerakond tuleb koalitsiooni või mitte. «See hetk on ka Vabaerakonna jaoks otsustav, kas nad soovivad tulla kaasa või mitte,» ütles Ratas.


description: Reformierakonda kuuluva majandus- ja taristuministri Kristen Michali hinnangul saab Eesti rahvas aru, et valitsuskriisi on esile kutsunud Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE), Reformierakond tema kinnitusel oma valitsust ei lõhu ega saa praegu täpselt arugi, mida neile ette heidetakse.

title: Michal: me ei saa paremini aru kui kogu Eesti rahvas, milles probleem tegelikult on

maintext:
Michal ütles Toompeal Postimehele, et praegu on raske öelda, kas kriis süveneb või leitakse sellele lahendus. Tema sõnul on Reformierakonna valitsuspartnerite SDE ja IRLi «tohutu ja kehvas toonis» väljaütlemiste laine tulnud järsku ja seda on kiiresti eskaleeritud. «Ma arvan, et me ei saa paremini aru kui kogu Eesti rahvas, mis see probleem tegelikult on,» ütles ta.
Ta märkis, et küsimus ei ole valitsuse sisulises töövõimes, see valitsus on olnud üsnagi tegus ja suured asjad on saanud lahenduse. «Ma arvan, et probleem on kuskil mujal,» ütles Michal, kelle sõnul on mitmed vaatlejad hinnanud, et asi võib olla lähenevates kohalikes valitsuses või näiteks ühe erakonna madalas reitingus. «Arusaadav, aga etteheide ei saa olla peaministrile, et ta on liiga sõbralik, liiga viisakas ja liiga kaasav.»
Michal kinnitas korduvalt, et Reformierakond ei ole orienteeritud uue valitsuse loomisele, vaid sellele, et saada aru, mis on tegelik probleem, ning oma partneritele öelda, et kui kriisist üle saadakse, võiks valitsus edasi tegutseda. «Küsimus on, kas partnerid on valmis kriisi esilekutsumise nüüd lõpetama,» ütles ta.
Kui on olemas tegelik tahe valitsuskriisi lõpetada, siis see juhtub üsna kiiresti.
Kes kellega praegu siis valitsuskonsultatsioone peab? IRLi ja SDE poliitikud ütlevad, et Reformierakond on teinud Keskerakonnale juba konkreetse pakkumise koos ministri- ja parlamendikomisjonide esimeeste kohtade jaotusega.
Võin täie mõistuse juures olles kinnitada: meie sellist pakkumist ei ole teinud, ei ole sellist pakkumist saanud.
Reformierakond kahtlustab samas, et praegused partnerid räägivad läbi Keskerakonnaga?
Selline jutt levib. Omavahelisi kohtumisi on ka Keskerakond ju meedias kinnitanud ja on öeldud, et partneritega on juba suvest saadik ja presidendivalimistest suheldud. Me oleme eeldanud, et see on tavapärane erakondadevaheline suhtlus, ei midagi enamat, aga täna seda tooni vaadates... Tundub ikkagi, et Eestis on keegi otsustanud üsna väikeste asjadega tüli tekitades kutsuda esile tõsise valitsuskriisi. Ma loodan, et see nii ei ole, et see on ajutine, aga sellised küsimused on praegu õhus. Me kindlalt ootame, et partnerid selgitaksid, mis see nüüd siis täpselt on.
Kas te olete neilt selgitusi ka küsinud? Näiteks sotsid väidavad, et Reformierakonna esimees, peaminister Taavi Rõivas ei ole nende esimehega alates reedest kontakti otsinud.
Ma arvan, et tänase päeva jooksul nii meie esimees, sotside esimees kui IRLi esimees omavahel saavad suheldud, selles pole mingit küsimust, ja suhtlevad ka teised koalitsiooni juhtpoliitikud. Numbrid on kõigil olemas ja ma ei tea olukorda, kus üksteise toru ei võetaks, reaalselt ka. Ma arvan, et see tulebki hästi selgeks rääkida, kellel on tegelikult soov kutsuda selliste mängudega valitsuskriis esile, või saadakse aru, kui tõsine see on ja üritatakse omavahel koalitsiooniga suuremat pilti vaadates edasi minna.
Meie puhul saavad ilmselt kõik terve mõistusega aru: oma valitsust ei minda lõhkuma, meil selleks huvi ei ole. See valitsus on olnud tegus ja olulised, ka parempoolsed sammud on saanud astutud. Meile parempoolset majanduspoliitikat ellu viiv valitsus sobib, ma loodan, et see on oluline ka partneritele IRList. Sotside majanduspoliitika nägemus on natuke teistsugune, aga ka nende ettepanekuid nende valdkondades ja neile olulistes küsimustes valdavalt on arutatud. Üks-kaks teemat on lahti, aga ei ole valitsust, kus kõiges ühel nõul ollakse.
Millised on järgmised sammud?
Erinevad konsultatsioonid toimuvad, las need toimuvad ära ja siis ilmselt esimehed saavad juba kirjeldada, mis seis on. Kui on olemas tegelik tahe valitsuskriisi lõpetada, siis see juhtub üsna kiiresti. Nagu Andrus Ansip tänases Postimehes ütles, et see kriis on esile kutsutud IRLi ja sotside käikude ja väljaütlemistega. Ma arvan, et sellest saab Eesti rahvas aru küll.


description: President Kersti Kaljulaid rõhutas kaitseväe aastapäeva vastuvõtul peetud kõnes, et NATO peab kaitsma oma idaserva kasvõi selleks, et heidutus oleks usutav kaugemal Lääneski.

title: Kaljulaid: NATO idaserva kaitsmine tagab usutava heidutuse ka kaugemal

maintext:
«Te olete hoidnud Eestit nii, nagu ainult teie seda oskate. Mitte keegi ei oleks saanud paremini,» ütles president Kersti Kaljulaid kolmapäeval kaitseväe 98. aastapäeva vastuvõtul Estonia kontserdisaalis.
Riigipea rõhutas, et Eesti loob julgeolekut, mitte ei tarbi teiste loodut. «Oleme seda loonud 1995. aastast peale. Iga päev missioonil on pandud tallele meie julgeoleku hoiuraamatusse,» ütles Kaljulaid.
President ütles, et 98 aastat on meil olnud aega võita, kaotada, uuesti alustada, ennast eriti suureks unistada ja maa peale tagasi tulla. «Me oleme kahe jalaga maa peal, ja meie kõrval on meie liitlaste saapad,» sõnas riigipea.
«Kui sa tead, kes seisab sinu kõrval, siis ei ole oluline, kes on sinu vastas. Meie kõrval seistakse, me teame seda. Kuid veelgi tähtsam on, et ka meie seisame oma liitlaste kõrval. Seal, kus meist on kasu. Seal, kus me saame pakkuda kellelegi oma tuge. Meie välismissioonidel viibijad on liitlaste hulgas hinnatud, sest meie tugi on alati tõeline, ja mitte näiv,» lisas ta.
President rõhutas, et NATO peab kaitsma oma idaserva kasvõi selleks, et heidutus oleks usutav kaugemal Lääneski. «Geopoliitiliselt seismilises piirkonnas on isegi veidi etem olla – hoiatusaeg on pikem, jõuab reageerida ja õige reaktsioon hoiab tavaliselt halvima ära,» märkis riigipea.
Ta tõdes, et Eesti on kandnud ka tõelisi kaotusi, meie sõdurid on saanud viga ja hukkunud. «Me mõtleme neile ja nende lähedastele kogu aeg. Nemad langesid, pakkudes reaalsete ohtude vastu kaitset kellelegi meist kaugel. Aga need kaotused isamaa eest on loonud meile, siin kodus, meie igapäevast ja tõelist julgeolekut. Meie tänu on igavene,» lisas president.


authors:
Karin Kangro
Liis Treimann

description: Tallinnas kogunevad laupäeval Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) volikogu, et arutada vähem kui 10 päevaga kokku pandud koalitsioonilepet.

title: Keskerakonna, SDE ja IRLi volikogu otsustavad koalitsiooni loomise


description: Ametnike poolt lahku kolima sunnitud eesti-ameerika noor abielupaar Sarah ja Kristiina Raud plaanivad Eesti riigi vastu kohtusse minna.

title: Lahku kolima sunnitud eesti-ameerika lesbipaar plaanib Eesti riigi vastu kohtusse minna

maintext:
Sarah ja Kristiina sõlmisid aasta tagasi USAs seadusliku abielu. Kuid selle asemel, et just neil päevil koos esimest pulmaaastapäeva tähistada, on ameeriklanna ja eestlanna sunnitud teadmata ajaks hüvasti jätma, sest Eesti riik võõrsil sõlmitud abielu ei tunnista ja Sarah peab elamisloa puudumise tõttu maalt lahkuma, vahendas ERRi uudisteportaal «Pealtnägijat»
Kristiina abikaasa Sarah Elizabeth andis Eestis elamisloa taotluse sisse juunis, aga sai esialgse keelduva otsuse.
Välismaalaste seadus sätestab, et elamisloa aluseks on abielu Eesti kodanikuga, mistõttu võiks justkui elamisloa anda, kuid tegelikult vaatavad migratsiooniametnikud ka perekonnaseadust, mis ütleb, et abielu on mehe ja naise vaheline liit.


description: Täna imeliste vanavanemate tiitliga pärjatud paar on küll aktiivne nii era- kui ühiskondlikus elus, ent pensioniea tõstmist näiteks 70 aastani peavad nad paljuks, kuna nii jääks vähem aega suurteks tegudeks, mida nad praegu teevad.

title: Imelised vanavanemad peavad 70 aastat töötamist liiga paljuks

maintext:
Kadriorus tunnustas Vanurite eneseabi- ja nõustamisühing täna neid vanavanemaid, kes on ühiskonnaellu andnud suure panuse oma hoole ja armastusega. Nende aktiivne ellusuhtumine on muutnud väga palju nii nende enda kui ka teiste elus.
Imelise vanaema ja vanaisa tiitli pälvinud Ellen ja Elmar Laes elavad Saaremaal ning tegutsevad aktiivselt nii ühiskonnaelus kui oma pere keskel. 25 aastat tagasi lahkus nende keskmine tütar. Temast jäi maha kaks poega, neist vanem oli sel ajal kaheksa-aastane ja noorem kaks ja pool aastat vana. Vanem tütrepoeg on ka erivajadustega. Ellen ja Elmar on oma lapselapsi kasvatanud sellest ajast peale ning lisaks asutasid nad Saare Maakonna Arengupuuetega Inimeste Tugiühingu.
«Meil on ühingus puuetega inimesi üle terve saare. Enam ma nii aktiivselt seal ei tegutse, aga muidu sai seal ikka 15 aastat hoogsalt toimetatud. Ühing korraldab igasuguseid toredaid üritusi, kus on rõõm kõik koos aega veeta,» ütles Ellen Laes.
Tunnustuse osas jäävad Laesid väga tagasihoidlikuks ning arvavad, et neid inimesi, kes seda tiitlit vääriks, on palju. «Tublisid vanaemasid ja vanaisasid on külluses. Aga me oleme muidugi tohutult tänulikud selle tunnustuse eest ja oleme väga tänulikud ka oma perele,» lisas Ellen.
Praegu ühiskonnas aktuaalse pensioniea tõstmise küsimuses leiavad imelised vanavanema, et 70 aastat on liiga palju. «Ma arvan, et võib mõne aastakese tõsta, aga mitte 70 eluaastani. Mina käisin ka kunagi peale pensioniiga tööl, see ei olnud füüsiliselt väga raske, aga just ajaline pool kannatab. Meil käivad ju pidevalt lapselapsed külas ja mõni ka elab meil. Pere jaoks jääks aega palju vähem.»
Imelise vanaema tunnustuse sai ka Haljalas elav Malle Laos. Tal on kaks last, kaheksa lapselast ja kuus lapselapselast ning ta töötab Haljala vallas sotsiaaltöö spetsialistina. Tegusa vanaema kohustuste kõrvalt meeldib talle ka palju kodus toimetada ja tema majapidamine on pälvinud ka Kauni Kodu tiitli.
«Ma võimlen iga hommik ning toitun tervislikult. Mul on imelised lapsed, lapselapsed ja lapselapselapsed. Kõiki töid me teeme koos. Ma elan maamajas, kus on palju majapidamistöid. Kui on vaja näiteks küttepuid teha, siis tulevad kõik kokku, mina katan laua ja olemegi koos. Samamoodi ka pühadel ja sünnipäevadel,» rääkis Malle Laos.
Imelise vanaema tiitli üle palju rõõmu tundnud 72-aastane Laos leiab, et suure panuse sellesse andis ka asjaolu, et ta teeb tööd, mida armastab. «Ma olen väga tänulik oma vallale. Me teeme kaastöötajatega tööd käsikäes, seega rõõmuga lähen tööle ja rõõmuga tulen töölt ära ka,» lisas ta.
Varem on imelise vanavanema tiitli saanud 102 vanaema-vabaisa üle Eesti. Tänavu oli kandidaate kokku 112, kelle seast valiti kümme kõige silmapaistvamat, kes on väärtustanud oma elutööd ja selle säilitamist ning jäid silma aktiivse ellusuhtumisega.
Imeliste vanavanemate tiitli pälvisid veel Regina Kostjutšenko Tartumaalt, Aime Edasi Läänemaalt, Kadri ja Jüri Vollmann Viljandimaalt, Mai ja Jüri-Juhan Krais Järvamaalt ning Leili Elbrecht Valgamaalt.
Tublid vanavanemad said kingiks diplomi ja spaapuhkuse.


description: Uue võimuliidu loomisel tahavad oma sõna sekka öelda kõikvõimalikud huvigrupid, et häälekalt teada anda, mis on nende valdkonnas parajasti valesti ja mida nad uuelt valitsuselt ootavad.

title: Loodav võimuliit otsib üksmeelt. Mida neilt oodatakse?

maintext:
Haridust puudutavad küsimused, ennekõike õpetajate palgaga seonduv, on aastaid teravana püsinud. Nii saatis Eesti Haridustöötajate Liit möödunud nädala lõpus pöördumise, milles toonitasid, et Eestis antav haridus peab püsima väga heal tasemel.
«Paraku on praegu Eestis õpetajate järelkasvuga väga kurvad lood – noori õpetajaid napib ja ametikohale on konkurents väike, et mitte öelda olematu,» nentisid nad pöördumises. Konkreetsemalt juhivad nad tähelepanu kolmele murekohale:
Õpetajate töötasu kiirem tõus . Selleks, et täita lubadust, et 2019. aastaks on õpetajate keskmine töötasu 120% riigi keskmisest töötasust, on järgmistel aastate vajal oluliselt suuremat palgatõusu, kui oli 2016. aastal.
. Selleks, et täita lubadust, et 2019. aastaks on õpetajate keskmine töötasu 120% riigi keskmisest töötasust, on järgmistel aastate vajal oluliselt suuremat palgatõusu, kui oli 2016. aastal. Alus- ja huvihariduse jätkusuutlikkus ning õpetajate töötingimused. Haridustöötajad märgivad, et alus- ja huvihariduse rahastamine, sellest tulenevalt ka vastavate õpetajate palgatase, on üle riigi väga erinev, mis ei motiveeri meie olemasolevaid kõrgharidusega spetsialistidest alus- ja huvihariduse õpetajad oma ametis olema ega ka laste- ja kultuurilembelisi noori seda ametit valima. «Seega tuleb teadvustada alus- ja huvihariduse problemaatikat ning leida toimiv lahendus nende kõrvaldamiseks, näiteks sarnaselt üldhariduskoolide õpetajatega riikliku miinimumtöötasu kehtestamise kaudu.»
Haridustöötajad märgivad, et alus- ja huvihariduse rahastamine, sellest tulenevalt ka vastavate õpetajate palgatase, on üle riigi väga erinev, mis ei motiveeri meie olemasolevaid kõrgharidusega spetsialistidest alus- ja huvihariduse õpetajad oma ametis olema ega ka laste- ja kultuurilembelisi noori seda ametit valima. «Seega tuleb teadvustada alus- ja huvihariduse problemaatikat ning leida toimiv lahendus nende kõrvaldamiseks, näiteks sarnaselt üldhariduskoolide õpetajatega riikliku miinimumtöötasu kehtestamise kaudu.» Tugispetsialistid. Liidu teatel puuduvad väga paljudes haridusasutustes tugispetsialistid või kasutatakse olemasolevaid mittesihtotstarbeliselt «Palume leida loodaval valitsuskoalitsioonil toimiv lahendus, et kõik Eesti lapsed ja noored saaksid pädevat abi ja tuge õigel ajal, mida tagaks näiteks kogu riigis ühtlaselt tugev ja toimiv tugispetsialistide süsteem.»
Oma ettepanekud loodavale koalitsioonile edastasid lisaks õpetajatele ka õpilased. Eesti Õpilasesinduste Liidul on uuele valitsusele hulk soovitusi:
Vajalikud tugiteenused olgu tagatud. Nende all peavad õpilased silmas nii pikapäevarühmi, õpilaskodusid, transporti, tasuta õppevahendied ja -materjale. «Hetkel on suureks probleemiks õpilaskodude vähesus, vajalik on rajada piisava kohtade arvuga õpilaskodude võrk arvestades gümnaasiumivõrgu arengusuundi. Huvitegevuse võimaluste võrdsel tagamisel oleks suureks toeks vähemalt üks riiklikult rahastatud huviring igale õpilasele,» kommenteeris liidu esimees Andreanne Kallas.
Nende all peavad õpilased silmas nii pikapäevarühmi, õpilaskodusid, transporti, tasuta õppevahendied ja -materjale. «Hetkel on suureks probleemiks õpilaskodude vähesus, vajalik on rajada piisava kohtade arvuga õpilaskodude võrk arvestades gümnaasiumivõrgu arengusuundi. Huvitegevuse võimaluste võrdsel tagamisel oleks suureks toeks vähemalt üks riiklikult rahastatud huviring igale õpilasele,» kommenteeris liidu esimees Andreanne Kallas. Koolivägivald. Liidu teatel puudub koolivägivallaga tegelemiseks paljudes koolides sellele spetsialiseerinud inimesed.
Liidu teatel puudub koolivägivallaga tegelemiseks paljudes koolides sellele spetsialiseerinud inimesed. Kutsehariduskoolid . «Praktikakoht tuleb tagada kõikidele õppijatele, kuna õppuril peab olema õigus saada õppekavajärgset praktikat. Tuleb soodustada põhikoolide, keskkoolide, kutseõppeasutuste, kõrgkoolide koostööd parandamaks õppekvaliteeti ning toetamaks elukestva õppe rakendumist.»
. «Praktikakoht tuleb tagada kõikidele õppijatele, kuna õppuril peab olema õigus saada õppekavajärgset praktikat. Tuleb soodustada põhikoolide, keskkoolide, kutseõppeasutuste, kõrgkoolide koostööd parandamaks õppekvaliteeti ning toetamaks elukestva õppe rakendumist.» Liiga faktikesksed õppekavad. Õpilasesindajate ettepanek oleks vähendada õppekava faktipõhist osa ning selle arvelt suurendada praktilist õpet ja karjäärivõimaluste teadlikustamist koolides, samuti suurendada mitteformaalse ja informaalse hariduse osatähtsust.
Majandusestki ei saa uue koalitsioonileppe tegijad üle ega ümber. Näiteks saatis valitsuskõnelejatele omapoolsed ettepanekud Eesti Tööandjate Keskliit.
Majanduskasv. Majanduskasv tuleb keskliidu hinnangul seada muudest prioriteetidest ettepoole, sest selleta ei ole kusagilt tekkimas vahendeid kasvavate sotsiaalsete kulude finantseerimiseks. «Majanduskasvu küsimusele ei tohiks läheneda ühe või teise väiksemat laadi maksukohendusega, et siis kuulutada probleem lahendatuks.»
Majanduskasv tuleb keskliidu hinnangul seada muudest prioriteetidest ettepoole, sest selleta ei ole kusagilt tekkimas vahendeid kasvavate sotsiaalsete kulude finantseerimiseks. «Majanduskasvu küsimusele ei tohiks läheneda ühe või teise väiksemat laadi maksukohendusega, et siis kuulutada probleem lahendatuks.» Demograafiline probleem kui Eesti suurim väljakutse. «Kuigi probleem on ebamugav, ei saa lahendust lõputult edasi lükata. Tuleb tegeleda oskustöötajate Eestisse asumise lihtsustamisega ja nende siia kutsumisega.» Lisaks tuleks praegune välismaalaste palgakriteerium asendada sektori keskmise palgaga ja sisserändekvoot siduda iga-aastase tööealise elanikkonna muutusega.
«Kuigi probleem on ebamugav, ei saa lahendust lõputult edasi lükata. Tuleb tegeleda oskustöötajate Eestisse asumise lihtsustamisega ja nende siia kutsumisega.» Lisaks tuleks praegune välismaalaste palgakriteerium asendada sektori keskmise palgaga ja sisserändekvoot siduda iga-aastase tööealise elanikkonna muutusega. Riigireform. Haldusreformiga tuleks jätkata praegusel kujul, kätkata üleminekut tulemusjuhtimisele ja tegevuspõhisele eelarvele eesmärgiga rakendada see hiljemalt aastaks 2020. Tööandjate keskliit toetab ka horisontaalset koostööd, sealhulgas riigi teenuste kaardistust ja analüüsi ministeeriumite üleselt.
Haldusreformiga tuleks jätkata praegusel kujul, kätkata üleminekut tulemusjuhtimisele ja tegevuspõhisele eelarvele eesmärgiga rakendada see hiljemalt aastaks 2020. Tööandjate keskliit toetab ka horisontaalset koostööd, sealhulgas riigi teenuste kaardistust ja analüüsi ministeeriumite üleselt. Maksud. Mida saab teha, on parandada mõned vead ja otsida lahendust kiiretele probleemidele:
- Aktsiisitõusud, eriti diislikütuse aktsiisitõus tuua tagasi varasemalt kokkulepitud tõusugraafikutesse
- Majutusteenuste käibemaksu tõusu tagasipööramine.
- Sotsiaalmaksu miinimumi alandamine ja lae kehtestamine.
- Laiendada erisoodustusmaksu kaotamine kõikidele töötaja tervise hüvanguks tehtud kuludele.
- Kaotada erisoodustusmaks töötaja transpordiks tehtud kulutustele.
Mida saab teha, on parandada mõned vead ja otsida lahendust kiiretele probleemidele: - Aktsiisitõusud, eriti diislikütuse aktsiisitõus tuua tagasi varasemalt kokkulepitud tõusugraafikutesse - Majutusteenuste käibemaksu tõusu tagasipööramine. - Sotsiaalmaksu miinimumi alandamine ja lae kehtestamine. - Laiendada erisoodustusmaksu kaotamine kõikidele töötaja tervise hüvanguks tehtud kuludele. - Kaotada erisoodustusmaks töötaja transpordiks tehtud kulutustele. Struktuurivahendite sõltuvusest vabanemise strateegia. Eesti vajab pikaajalist finantsplaani perioodiks 2020 ja edasi ehk ajaks, mil meile laekuvad toetused Euroopa Liidu struktuurifondidest vähenevad ja lõppevad. Täna tehakse märkimisväärne osa riigi arendustegevustest struktuurivahendite toel.
Ametiühingud ettepaneku käivitada Eestis tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteem.
Oma ettepanekud kõneluste pidajatele - Jevgeni Ossinovskile, Jüri Ratasele ja Margus Tsahknale - edastas ka Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees Peep Peterson.
Miinimumpalga kokkuleppimine. Erinevalt paljudest teistest Euroopa riikidest pole Eestis juurdunud tava tööturu osapooltel regulaarselt tööturul toimuvat arutada ja vajalikke muudatusi kokku leppida. Samas võiks ühine panus tagada nii majanduse kiirema kasvu kui jätkusuutlikuma miinimumpalga kokku leppida. Ametiühingute keskliit teeb ettepaneku käivitada regulaarsed kolmepoolsed läbirääkimised ametiühingute, tööandjate ja valitsuse vahel tööturgu puudutavate probleemide lahendamiseks ja tulupoliitiliste kokkulepete sõlmimiseks.
Erinevalt paljudest teistest Euroopa riikidest pole Eestis juurdunud tava tööturu osapooltel regulaarselt tööturul toimuvat arutada ja vajalikke muudatusi kokku leppida. Samas võiks ühine panus tagada nii majanduse kiirema kasvu kui jätkusuutlikuma miinimumpalga kokku leppida. Ametiühingute keskliit teeb ettepaneku käivitada regulaarsed kolmepoolsed läbirääkimised ametiühingute, tööandjate ja valitsuse vahel tööturgu puudutavate probleemide lahendamiseks ja tulupoliitiliste kokkulepete sõlmimiseks. Maksuvaba tulu määra tõstmine. Ametiühingute hinnangul on maksude tasumise peakoormus langenud järjest enam mediaanpalga eest töötavale inimesele, samas kui mediaanpalk suudab niigi vaevu pakkuda väärikat äraelamist töötaja perele. Ettepanek oleks maksuvaba tulu regulaarselt tõsta.
Ametiühingute hinnangul on maksude tasumise peakoormus langenud järjest enam mediaanpalga eest töötavale inimesele, samas kui mediaanpalk suudab niigi vaevu pakkuda väärikat äraelamist töötaja perele. Ettepanek oleks maksuvaba tulu regulaarselt tõsta. Töölepinguseaduse muutmine. Ametiühingute ettepaneku kohaselt tuleks avada uued läbirääkimised valitsuse, ametiühingute ja tööandjate vahel eesmärgiga täiendada ja tasakaalustada turvalise paindlikkuse skeemi tööturul ja sätestada reaalsed sanktsioonid seaduse rikkujatele.
Ametiühingute ettepaneku kohaselt tuleks avada uued läbirääkimised valitsuse, ametiühingute ja tööandjate vahel eesmärgiga täiendada ja tasakaalustada turvalise paindlikkuse skeemi tööturul ja sätestada reaalsed sanktsioonid seaduse rikkujatele. Tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustus. «Järjest enam kohtame töötajaid, kes tervise tõttu ei suuda töötada pensionieani. Enamus Euroopa riike on lisaks tööinspektsioonide tõhusale tööle rakendanud kindlustuspõhist motivatsioonisüsteemi tööandjatele.» Seega teevad ametiühingud ettepaneku käivitada Eestis tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteem, mis lähtub iga tööandja tegevuse reaalsest riskiastmest ja motiveerib läbi investeeringute neid tegureid vähendama.
«Järjest enam kohtame töötajaid, kes tervise tõttu ei suuda töötada pensionieani. Enamus Euroopa riike on lisaks tööinspektsioonide tõhusale tööle rakendanud kindlustuspõhist motivatsioonisüsteemi tööandjatele.» Seega teevad ametiühingud ettepaneku käivitada Eestis tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteem, mis lähtub iga tööandja tegevuse reaalsest riskiastmest ja motiveerib läbi investeeringute neid tegureid vähendama. Maksuvabastus. Tuleks taastada maksuvabastus mittetulundusühingutele, sealhulgas ametiühingutele ja erakondadele makstavate liikmemaksude pealt.
Tuleks taastada maksuvabastus mittetulundusühingutele, sealhulgas ametiühingutele ja erakondadele makstavate liikmemaksude pealt. Töötuskindlustuskaitse laiendamine. Keskliidu arvates tuleks laiendada töötuskindlustushüvitise saajate ringi kokkuleppel töölt lahkujate võrra, suurendada töötuskindlustushüvitise suurust (60% senisest töötasust esimesel sajal päeval, hiljem 50%) ja tõsta riiklikku töötutoetust.
Keskliidu arvates tuleks laiendada töötuskindlustushüvitise saajate ringi kokkuleppel töölt lahkujate võrra, suurendada töötuskindlustushüvitise suurust (60% senisest töötasust esimesel sajal päeval, hiljem 50%) ja tõsta riiklikku töötutoetust. Pensionireform. Tuleks käivitada läbirääkimised tööandjate ja ametiühingutega pensionireformi kokkuleppe sõlmimiseks.
Tuleks käivitada läbirääkimised tööandjate ja ametiühingutega pensionireformi kokkuleppe sõlmimiseks. Tervishoiusüsteemi reform. Tervishoiusüsteemi rahastamist tuleb oluliselt tõsta ja viia samal ajal läbi süsteemi reform tervikliku patsiendikäsitluse ja ennetustegevuse hoogustamise vaimus.
Eesti Toiduainetööstuse Liit saatis loodava koalitsiooni erakondadele pöördumise, milles avaldas muret kodumaise toidutootmise konkurentsivõime nõrgenemise pärast, mida süvendaks veelgi lisanduv maksukoormus.
Toidumaksud . Kui riik soovib põhimõtteliselt maksustada kogu toorainet ehk suhkrut, siis see muudaks kallimaks suure hulga toiduainetest ja oluliselt kehvemaks Eesti suhteliselt kalli omatoodangu konkurentsipositsiooni võrreldes mujalt Euroopa Liidust või kolmandatest riikidest imporditud toodetega. Iseäranis nõrgendaks see meie toidu- ja joogitööstuse ekspordisuutlikkust – vaid ühe miljoni tarbijaga turul on aga ekspordivõime Eesti toidutööstuse alles jäämise aluseeldus. Teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kogemus on näidanud, et toidumaksude kehtestamine ei aita muuta paremaks inimeste tervisenäitajaid ega muuda tervisekäitumist.
. Kui riik soovib põhimõtteliselt maksustada kogu toorainet ehk suhkrut, siis see muudaks kallimaks suure hulga toiduainetest ja oluliselt kehvemaks Eesti suhteliselt kalli omatoodangu konkurentsipositsiooni võrreldes mujalt Euroopa Liidust või kolmandatest riikidest imporditud toodetega. Iseäranis nõrgendaks see meie toidu- ja joogitööstuse ekspordisuutlikkust – vaid ühe miljoni tarbijaga turul on aga ekspordivõime Eesti toidutööstuse alles jäämise aluseeldus. Teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kogemus on näidanud, et toidumaksude kehtestamine ei aita muuta paremaks inimeste tervisenäitajaid ega muuda tervisekäitumist. Alkoholiaktsiis. Toidutöösturite hinnangul on kodumaine joogitööstus märkimisväärselt kaotamas konkurentsivõimet Läti tööstusele: kui aasta lõpuks Lätist ostetud alkohol oleks ostetud Eestist, laekunuks riigile käesoleval aastal selle võrra 15-20 miljonit eurot rohkem maksutulu. Väiksemad kodumaised kange alkoholi tootjad lõpetavad kas tegevuse või Eestis tootmise, mille tagajärjel kaob 50 kuni paarsada töökohta.
Toidutöösturite hinnangul on kodumaine joogitööstus märkimisväärselt kaotamas konkurentsivõimet Läti tööstusele: kui aasta lõpuks Lätist ostetud alkohol oleks ostetud Eestist, laekunuks riigile käesoleval aastal selle võrra 15-20 miljonit eurot rohkem maksutulu. Väiksemad kodumaised kange alkoholi tootjad lõpetavad kas tegevuse või Eestis tootmise, mille tagajärjel kaob 50 kuni paarsada töökohta. Pakendimaks. Juba praegu on Eestis üle Euroopa Liidu keskmise kõrgemad pakendite taaskasutusmäärad, lisandunud pakendiauditi läbiviimise kohustus muudavad meie ettevõtted vähem konkurentsivõimelistemaks nii sise- kui välisturgudel. Täiendava pakendimaksu lisamine, mida rahandusministeeriumis on kavandatud, muudab väljundite leidmise eriti eksporditurgudel veelgi keerulisemaks.
Juba praegu on Eestis üle Euroopa Liidu keskmise kõrgemad pakendite taaskasutusmäärad, lisandunud pakendiauditi läbiviimise kohustus muudavad meie ettevõtted vähem konkurentsivõimelistemaks nii sise- kui välisturgudel. Täiendava pakendimaksu lisamine, mida rahandusministeeriumis on kavandatud, muudab väljundite leidmise eriti eksporditurgudel veelgi keerulisemaks. Keskkonnaga seotud maksukoormus. See ületab toiduainetöösturite sõnul juba praegu Euroopa Liidu keskmise. Juba praeguste ja planeeritavate nõuete täitmine eeldab tööstustelt väga suuri investeeringuid, mis muutub võimatuks kõikides valdkondades suureneva maksukoormuse taustal.
Põllumajandus ja regionaalpoliitika on samuti tähelepanu all. Kõige enam, koguni 11 ettepanekut panid loodavale valitsusele ühispöördumises kirja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda, Eesti Põllumeeste Keskliit ja Eestimaa Talupidajate Keskliit.
Üleminekutoetused. Tagada aastatel 2017-2020 Eesti põllumajandustootjatele üleminekutoetuste täies mahus maksmine, et kindlustada põllumajandusettevõtetele võrdsemad konkurentsitingimused ja leevendada põllumajandussektori kriisi mõjusid. Seejuures palume 2017. aasta eelarvesse kavandada vahendid üleminekutoetuste maksmiseks 19,95 miljoni euro ulatuses.
Tagada aastatel 2017-2020 Eesti põllumajandustootjatele üleminekutoetuste täies mahus maksmine, et kindlustada põllumajandusettevõtetele võrdsemad konkurentsitingimused ja leevendada põllumajandussektori kriisi mõjusid. Seejuures palume 2017. aasta eelarvesse kavandada vahendid üleminekutoetuste maksmiseks 19,95 miljoni euro ulatuses. Piimakriisi leevendamine. Kriisi leevendamiseks piimakarja- ja seakasvatussektorites tuleks tagada erakorralise kohanemistoetuse võimalikult kiire maksmine maksimaalses lubatud mahus. Eelarves tuleks praegu kavandatud 7,6 miljonile eurole lisada puuduolevad 480 000 eurot kriisiabi maksmiseks.
Kriisi leevendamiseks piimakarja- ja seakasvatussektorites tuleks tagada erakorralise kohanemistoetuse võimalikult kiire maksmine maksimaalses lubatud mahus. Eelarves tuleks praegu kavandatud 7,6 miljonile eurole lisada puuduolevad 480 000 eurot kriisiabi maksmiseks. Tõuaretus . Eelolevatel aastatel tuleks suurt tähelepanu pöörata kriisi tõttu kannatanud sea- ja veisekasvatuse potentsiaali taastamisele ja hoidmisele läbi tõuaretuse toetamise.
. Eelolevatel aastatel tuleks suurt tähelepanu pöörata kriisi tõttu kannatanud sea- ja veisekasvatuse potentsiaali taastamisele ja hoidmisele läbi tõuaretuse toetamise. Valmistumine kriisideks. Peame olema valmis järgmisteks turukriisideks ja looma tõhusad riskijuhtimise meetmed. Seejuures on võtmetähtsusega äriühingu loomine Maaelu Edendamise Sihtasutuse juurde.
Peame olema valmis järgmisteks turukriisideks ja looma tõhusad riskijuhtimise meetmed. Seejuures on võtmetähtsusega äriühingu loomine Maaelu Edendamise Sihtasutuse juurde. Toidusektor. Sektori pikaajaline ja jätkusuutlik arendamine vajab valitsuse strateegilist lähenemist hõlmates laiapõhjaliselt põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja müügi nii sise- kui välisturgudel (sh toiduhanked).
Sektori pikaajaline ja jätkusuutlik arendamine vajab valitsuse strateegilist lähenemist hõlmates laiapõhjaliselt põllumajandussaaduste tootmise, töötlemise ja müügi nii sise- kui välisturgudel (sh toiduhanked). Ekpsordi toetamine . Põllumajanduse ekspordiüksuse loomine erasektori, tugiorganisatsioonide ja riigi koostöös suudaks tõhusalt toetada eksporti arendavaid tegevusi. Oluline on veterinaar- ja toiduameti tugevdamine.
. Põllumajanduse ekspordiüksuse loomine erasektori, tugiorganisatsioonide ja riigi koostöös suudaks tõhusalt toetada eksporti arendavaid tegevusi. Oluline on veterinaar- ja toiduameti tugevdamine. Võrdsed võimalused. Tuleb teha jõupingutusi toiduainete tarneahela parema toimimise tagamiseks (sh ebaausate kauplemistavade ohjamine, ühistegevuse toetamine, väiksemate talude turupositsiooni parandamine, konkurentsiõiguse ajakohastamine jm).
Tuleb teha jõupingutusi toiduainete tarneahela parema toimimise tagamiseks (sh ebaausate kauplemistavade ohjamine, ühistegevuse toetamine, väiksemate talude turupositsiooni parandamine, konkurentsiõiguse ajakohastamine jm). Ametite arendamine. Maaelu Edendamise Sihtasutuse (MES) ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) arendamine eraldiseisvate asutustena tagaks sihtgrupi tõhusa ning selgelt suunitletud toetamise ja vajalike teenuste kättesaadavuse.
Maaelu Edendamise Sihtasutuse (MES) ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) arendamine eraldiseisvate asutustena tagaks sihtgrupi tõhusa ning selgelt suunitletud toetamise ja vajalike teenuste kättesaadavuse. Piirangute leevendamine. Ebamõistlikke ning maaelu ja metsanduse arengut pärssivaid keskkonnapiiranguid tuleks leevendada (sh kaotada veisefarmide kompleksloa nõue, vaadata üle toidutööstusi puudutavad sätted veeseaduses) ja ettevõtete halduskoormust vähendada.
Ebamõistlikke ning maaelu ja metsanduse arengut pärssivaid keskkonnapiiranguid tuleks leevendada (sh kaotada veisefarmide kompleksloa nõue, vaadata üle toidutööstusi puudutavad sätted veeseaduses) ja ettevõtete halduskoormust vähendada. Pikem strateegia. Nii maaelu kui biomajanduse valdkondade arendamine vajab pikaajalist visiooni ning terviklikku ja strateegilist lähenemist. Eesti põllumajandusmaa ja mets on oluline ressurss, mille kasutamine annab riigile võimaluse majanduskasvu soodustamiseks, riigieelarve tulude suurendamiseks, ekspordi arendamiseks ja töökohtade kindlustamiseks maapiirkondades.
Nii maaelu kui biomajanduse valdkondade arendamine vajab pikaajalist visiooni ning terviklikku ja strateegilist lähenemist. Eesti põllumajandusmaa ja mets on oluline ressurss, mille kasutamine annab riigile võimaluse majanduskasvu soodustamiseks, riigieelarve tulude suurendamiseks, ekspordi arendamiseks ja töökohtade kindlustamiseks maapiirkondades. Metsanduse toetamine. Jätkata ning suurendada siseriiklike metsandustoetuste abil väikemetsaomanike metsakasvatustööde teostamist ning metsaühistute kaudu metsaomanike ühistegevuse arendamist, samuti metsanduse arengukavaga võetud eesmärkide ja kohustuste täitmist. Soodustada väheväärtusliku puidu laiemat kasutamist taastuvenergeetikas.
12 omavalitsusjuhti tegid omakorda koalitsioonikõnelusi pidavate erakondade juhtidele ühispöördumise, milles taotlevad käimasoleva haldusterritoriaalse reformi peatamist. Konkreetsemalt panevad nad ette:


authors:
Piret Lakson
Elmo Riig

description: Lääne-Virumaal korduvalt juhtimisõiguseta rooli istunud ja selle eest kohtus karistada saanud mees küll kahetses kohtus tehtut, kuid istus vahetult pärast istungit taas rooli. Viru ringkonnaprokuratuur taotles mehe vahistamist ja kohus andiski loa paadunud liiklusrikkuja kaheks kuuks vahi alla võtmiseks.

title: Krooniline liiklushuligaan läks pärast kohtus süüdi mõistmist taas rooli


authors:
Aarne Seppel
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Eilsete majandus- ja maksupoliitika põhimõtetega tõi Keskerakonna, IRLi ja sotsiaaldemokraatide loodav võimuliit avalikkuse ette otseselt inimeste palka puudutava reformikava. Esialgsete andmete põhjal arvutasime välja, kui palju tõuseb või väheneb tööl käivate inimeste sissetulek. Arvutusel on võrdluseks kasutatud praegust seisu: 170 eurot maksuvaba miinimum, tulumaks 20%, töötuskindlustus 1,6% ja II pensionisammas 2%.

title: Vaata, kui palju sinu sissetulek uue võimuleppega tõuseb või langeb


authors:
Helen Mihelson
Peeter Kümmel Sakala Scanpix

description: Tartu Ülikoolil polnud õrna aimugi, et konverentsil, mille suurpartner ülikool on, esineb noortele MMSi gruppi kuulunud skandaalne arst Riina Raudsik.

title: Noortekonverentsi suurtoetaja Tartu Ülikool nõuab Riina Raudsiku esinemise asjus selgitusi

maintext:
Postimees kirjutas täna, kuidas homme Tallinnas toimuval noortekonverentsil astub 1300 koolinoore ees teiste seas lavale ka arst Riina Raudsik, kes kuulus kloordioksiidi imeravimina propageerivasse Facebooki gruppi ning heideti seepeale arstide liidust välja.
Mitmendat korda toimuva noortekonverentsi üks suurpartnereid on Tartu Ülikool. Nagu nüüd välja tuleb, ei teadnud ülikool skandaalse perearsti ülesastumisest midagi.
Tartu Ülikooli turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Jaan Rosental ütles Postimehele, et teadusülikoolina ei poolda Tartu Ülikool kindlasti tõendamata või libateaduslikke lähenemisi. Samuti ei soovi ülikool tema kinnitusel ka oma head nime selliste tegevustega siduda.
Rosental tõi välja, et kõnealuse noortekonverentsi koostöö sai kokku lepitud 2016. aasta suvel, mil Riina Raudsikut esinejate nimekirjas polnud. «Samuti polnud ülikool teadlik, et ta viimasel hetkel konverentsil esinejate nimekirja on lisatud. Ülikool plaanib ka ise korraldaja poole selgituste saamiseks pöörduda,» sõnas Tartu Ülikooli esindaja.


description: Eesti Taekwondo Liidu tegemiste kajastamise asjus Postimeest valetamises süüdistatav Tallinna keskerakondlasest abilinnapea Mihhail Kõlvart sai reedel Tartu ringkonnakohtus ajalehe üle võidu.

title: Kõlvart sai teises kohtuastmes Postimehe üle võidu

maintext:
Vaidluses tuli esimene kohtulahend tunamullu 6. märtsil, kui Tartu maakohus jättis rahuldamata Kõlvarti hagi Postimehe vastu nõudes lükata ümber väidetavalt väär faktiväide «Postimehe andmetel huvitab uurimisasutusi tehing seetõttu, et Kõlvarti selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda.»
Seejärel viis Kõlvart vaidluse Tartu ringkonnakohtusse, mis leidis oma üle-eelmise aasta 27. oktoobri otsusega, et maakohtu lahend jääb jõusse.
Mullu kevadel arutas kaasust esimest korda riigikohus, rahuldades siis osaliselt Kõlvarti kassatsioonkaebuse ning saatis asja uueks läbivaatamiseks ringkonnakohtusse. Kohtulahendis seisab, et kostja ehk Postimees peab selleks, et hagi ei rahuldataks, tõendama, et hageja ehk Mihhail Kõlvart on andnud uurimisasutustele või muudele isikutele tehingu kohta selgitusi ning et need selgitused tekitasid uurimisasutustel selle tehingu vastu huvi ja kahtlusi põhjusel, et hageja selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruukinud uurimisasutuste arvates kattuda.
«Kuna ei uurimisorganid ega teised asutused ei ole antud küsimuses selgituste saamiseks minu poole pöördunud ning peale ajakirjanike ei ole ma kellelegi selle teema kohta kommentaare andnud, siis ei kujuta ette, kuidas oleks võimalik vastupidist tõendada,» ütles Kõlvart toona.
Riigikohus leidis, et kui Postimees ei suutnud tõendada faktiväidet, et uurimisasutusi huvitab tehing seetõttu, et Kõlvarti selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda, siis peab Postimees need väited omal kulul ümber lükkama või parandama.
Asja uuel arutamisel pidi ringkonnakohus riigikohtu juhistel võtma arvesse, et anonüümse allika väidetele tuginemine ei vabasta ajakirjanikku väidete tõesuse tõendamise kohustusest. Uue arenguna kohtupraktikas leidis riigikohus, et valeväidete avaldamise eest vastutavad ühiselt nii meediaväljaanne kui allikat kaitsev ajakirjanik.
Kaasust uuesti vaaginud ringkonnakohus jättis aga mullu detsembris juba teistkordselt maakohtu lahendi jõusse. Seepeale esitas Kõlvart uuesti kassatsioonkaebuse riigikohtusse, mis otsustas tänavu juuni keskel, et kaasus peab taas liikuma tagasi ringkonnakohtusse. Riigikohus märkis, et ringkonnakohtu detsembrikuises lahendis on teise astme kohus rikkunud menetlusnorme.
Ringkonnakohus tühistas reedeses otsuses Tartu maakohtu 2014. aasta 6. märtsi otsuse osas, millega jäeti rahuldamata Kõlvarti hagi Postimehe vastu nõudes lükata ümber väärad faktiväide «Postimehe andmetel huvitab uurimisasutusi tehing seetõttu, et Kõlvarti selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda». Samuti tühistati maakohtu otsus menetluskulude jaotuse osas.
Tühistatud osas rahuldas kohus Kõlvarti hagi osaliselt ja kohustas Postimeest avaldama omal kulul ajalehe Postimees paberkandja eestikeelse versiooni kolmandal lehel ja paberkandja venekeelse versiooni teisel lehel ning elektroonilise väljaande eesti- ja venekeelses versioonis väärate andmete avaldamisega samas kohas ja kirja suurusega ebaõigeid andmeid ümberlükkav teade: «Oleme avaldanud 25.09.2012 artiklis «Uuritakse abilinnapeaga seotud linnaraha liikumist» Mihhail Kõlvarti kohta tegelikkusele mittevastava väite: «Postimehe andmetel huvitab uurimisasutusi tehing seetõttu, et Kõlvarti selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda.» Tegemist on ebaõige väitega.»
Muus osas jäi maakohtu otsus muutmata. Menetluskulud jäid maa- ja ringkonnakohtus poolte endi kanda.
Samuti tuvastas ringkonnakohus oma otsuses, et politsei- ja piirivalveameti rahapesu andmebüroo poolt Tartu ringkonnakohtule andmete edastamisest keeldumine oli õiguspärane.
Ringkonnakohus leidis, et kuna Postimees ei ole tõendanud faktiväidetetegelikkusele vastamist, tuleb hagi selles osas rahuldada. Ringkonnakohus nõustus Kõlvartiga, et kuna faktiväitel, mille järgi uurimisasutusi huvitab tehing, ei ole eraldivõetavalt tähendust, siis on faktiväide tervikuna tegelikkusele mittevastav. Asjaolu, et Kõlvart on taotlenud Eesti Taekwondo Liidule toetusi ning hiljem koostanud projekti aruande raha kasutamise kohta, ei ole tõlgendatav selgituste andmisena uurimisasutustele või teistele isikutele. Ringkonnakohus nõustus Kõlvartiga, et aruandlus raha kasutamise kohta on üks osa projektirahastuse sisust ning aruande esitamist ei käsitleda tehingu kohta selgituste andmisena. Samuti ei kinnita tõendid, et Kõlvarti antud selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda ja tehing huvitab uurimisasutusi just seetõttu.
Kõlvart taotles Postimehe kohustamist avaldama ajalehe Postimees nii eesti- kui venekeelses veebiväljaandes ebaõigeid faktiväiteid ümberlükkav teade kestvusega üks kuu. Ringkonnakohus leidis, et Kõlvarti nimetatud taotlus ei ole põhjendatud. Kohtupraktika järgi saab ebaõigete andmete ümberlükkamist nõuda reeglina samal viisil ja samas kohas, kuidas ja kus ebaõiged andmed avaldati. Põhjendatud on Postimehe seisukoht, et antud juhul puuduvad sellised erandlikud asjaolud, mis õigustaksid ebaõigeid faktiväiteid ümberlükkava teate avaldamist veebiväljaandes kestvusega üks kuu.
Reedene otsus on vaidlustatav riigikohtus 30 päeva jooksul.


description: 15. novembril toimus kinos Kosmos IMAX Eesti Meedia PÖFFi eriüritus.

title: Galerii: Eesti Meedia PÖFFi eriseanss

maintext:
Algab Perverssete ja Erootiliste Filmide Festival PEFF
PÖFF käib ja see on ilus. Kuid PÖFF-i varjus on oma elutegevuse käima saanud üks märksa hämaramatele tungidele keskenduv filmifestival, nimelt PEFF ehk Perrverse and Erotic Film Festival ehk Perverssete ja Erootiliste Filmide Festival.


description: Barcelona ja Argentina koondise ründetäht Lionel Messi on viimastel aastatel pööranud kõvasti tähelepanu oma keha kaunistamisele, tema uusim tätoveering paneb aga suure osa jalgpallisõpradest kulmu kergitama.

title: Piltuudis: Messi ehmatas avalikkust süsimustaks tätoveeritud jalaga

maintext:
Messi vasakut jalga kaunistas varem detailirikas pilt, kus olid esindatud mõõgad, lilled, inglitiivad ja jalgpall. Mingil põhjusel see argentiinlasele aga enam ei meeldinud ning ta lasi jala tätoveerida üleni tumedaks. Tõsi, alles jäid tema mängijanumber ehk 10 ja jalgpall, samuti palveks kokku seatud käed ja Messi poja Thiago nimi. Kokkuvõttes näeb Messi vasak jalg nüüd kogu aeg välja nii, nagu sinna oleks tõmmatud musta värvi jalgpallisokk.
Argentina mängib Eesti aja järgi neljapäeva öösel vastu reedet ülitähtsas MM-valikmängus igipõlise rivaali Brasiiliaga. Kuna kolmest viimasest kohtumisest on neil ette näidata vaid kaks viiki ja kaotus Paraguayle, on tabelis langetud kuuendale kohale. Brasiilia on valikturniiri liider, ent samas lahutab meeskondi vaid viis punkti. Lõuna-Ameerikast pääseb otse MMile neli paremat meeskonda, viiendal on võimalus piletit püüda play-off-mängude kaudu.


description: RIZIN Fighting Federationi poolt korraldatava MMA-turniiri veerandfinaalis läheb Baruto vastamisi 46-aastase jaapanlase Tsuyoshi Kosakaga. Matš leiab aset 29. detsembril Saitamas.

title: Video: Baruto kohtub järgmisena nimeka jaapanlasega

maintext:
Kui Baruto on MMA-ringis pidanud seni kaks matši ja mõlemad võitnud, siis Kosaka arvel on 27 võitu ja 18 kaotust. 2006. aastal karjäärile punkti pannud Kosaka naasis ringi eelmisel aastal, kui ta alistas 29. detsembril Saitamas James Thompsoni.
Kosaka on karjääri jooksul kahel korral kohtunud ka Venemaa legendi Fjodor Jemelianenkoga. 2000. aastal jäi Osakas peale jaapanlane ning 2005. aastal Yokohamas võitis omakorda venelane. Karjääri tippajal võitles Kosaka mainekas UFC võitlussarjas.
Kosaka pääses turniirile asendusvõitlejana
Esialgse loosi tulemusena pidi Baruto veerandfinaalis kohtuma tšehhi Jiri Prochazkaga, kuid vigastuse tõttu pidi Prochazka duellist Barutoga aga loobuma ning nii lisandus uue võitlejana tabelisse Kosaka.
Baruto ja Kosakaga samal tabelipoolel on veel brasiillane Wanderlei Silva ning horvaat Mirko Cro Cop. Ehk sellest nelikust selgub üks finalist.
Tabeli teisel poolel kohtuvad omavahel veerandfinaalides Shane Carwin – Amir Aliakbari ning Valentin Moldavski – Szymon Bajor.
Turniiri poolfinaalid ja finaal peetakse 31. detsembril Saitamas.


description: Inglismaa kõrgliigas mänginud ja rahvuskoondisessegi kuulunud Adam Johnson sai märtsis alaealise käperdamise eest kuueaastase vanglakaristuse. Nüüd saatis kohus trellide taha ka Johnsoni õe endise elukaaslase, kes algatas jalgpalluri ohvri vastu internetis laimukampaania, vahendab BBC.

title: Pedofiilist tippjalgpalluri õemees saadeti ohvri kimbutamise eest samuti trellide taha

maintext:
30-aastane Steven Knox, kellel on Johnsoni õe Faye’ga ühine laps, avaldas pärast Johnsoni süüdimõistmist korduvalt oma Facebooki lehel 15-aastase ohvri pilte ja ka tüdruku nime. Knox nimetas tüdrukut muuhulgas tähelepanuotsijaks ja valetajaks. 3. märtsil ehk päev pärast kohtuotsust jagas Knox kahte fotot oma avalikul lehel, millel on üle 3000 jälgija. Samuti postitas Knox pildi ühenaelastest rahatähtedest ning lisas sellele ohvri foto ja kommentaari: «Arvake ära, kes see on.»
Politsei saatis Knoxile mitu ametlikku hoiatust, kuid mees ei teinud neist välja. 11. märtsil selgitati talle, et tüdruku, kellel on seksuaalkuriteo ohvrina elu lõpuni õigus anonüümsusele, isikut ei tohi avalikustada. 21. märtsil postitas Knox aga Facebooki veel 12 pilti.
Kohtus tunnistas ta end ahistamises süüdi ning saadeti 16 nädalaks trellide taha. «Kui inimesed selliste tegude järel puhtalt pääseksid, kaotab seaduse igasuguse mõtte,» lausus kohtunik Katrina Harrison Knoxile karistust määrates. Ühtlasi kehtestas ta Knoxile ohvri suhtes tähtajatu lähenemiskeelu.
Johnson alustas alaealise tüdrukuga suhtlemist 2014. aasta detsembris, kusjuures tema elukaaslane ootas samal ajal last. 2015. aasta jaanuaris kohtus jalgpallur 15-aastase tüdrukuga esimest korda ja kaks nädalat hiljem suudles teda. Märtsi algul võttis Durhami politsei Johnsoni vahi alla, süüdistades teda alaealise ahistamises ja kolm korda aset leidnud seksuaalses lähenemises.
Tänavu veebruaris alanud kohtuprotsessil tunnistas Johnson end ühes ahistamise ja ühes seksuaalse lähenemise episoodis süüdi. Muuhulgas leiti tema sülearvutist uurimise käigus loomapornot.


description: Türgis toimuval 10 000 dollari suuruse auhinnafondiga naiste ITFi tenniseturniiril alistas Valeria Gorlats üksikmängus avaringis hiinlanna Jue Wangi 6:1, 2:6, 7:5. Teises ringis kohtus ta ukrainlanna Katerina Sliusariga, kuid venitas mängu ajal kõhulihast ja pidi andma loobumisvõidu.

title: Gorlats jõudis Türgis finaali, kuid kaotas

maintext:
Uus süsteem lahutas sportlase ja treeneri
«Peab tunnistama, et tingimused on mõnes mõttes isegi kehvemad kui varem. Uus sportlaste rahastamise süsteem sobib mõnele alale rohkem, mõnele vähem. Minu olukord on igal juhul harjumatu,» räägib kevadel judo Euroopa meistrivõistlustel pronksi võitnud Grigori Minaškin.


description: Prantsusmaa telekanali Dici andmetel on neljakordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier ja M-Sport löönud käed, mis tähendaks, et tuleval aastal istub Ogier’ Ford Fiesta roolis.

title: Prantsusmaa telekanal: M-Sport ja Ogier sõlmivad lepingu tuleval nädalal


authors:
Mariel Gregor
Tairo Lutter

description: Eile toimus Soomes Olosel Eesti laskesuusatamise koondise teine kontrollstart, mille tulemusel koostasid treenerid esimesel maailmakarika etapil startiva koondise. Maailmakarika esimesel etapil teevad hooaja avastardi Kauri Kõiv, Rene Zahkna, Kalev Ermits, Grete Gaim, Johanna Talihärm ja Kadri Lehtla. Nimekatest meestest jäi koondisest välja Roland Lessing.

title: Selgus Eesti laskesuusakoondis, Lessing jäi välja


description: Koduses käsipalli meistriliigas kohtuvad neljapäeval, 24. novembril liiga liider Põlva Serviti ja teisel kohal olev Viimsi. Mäng Viimsi keskkoolis algab kell 19, Postimees vahendab mängust otsepilti.

title: Postimehe otsepilt: Viimsi võtab tabeliliidrite heitluses vastu Põlva Serviti


authors:
Madis Kalvet
Eesti Jalgpalli Liit

description: Eesti jalgpallikoondis kohtus läinud ööl Saint Kittsil ja Nevisel sealse jalgpallikoondisega ning leppis 1:1 viiki. Väljakuperemehed asusid juba 8. minutil mängu juhtima, kui Devaughn Elliotti karistuslöök kaitsjatest suunda muutis ja Andreas Vaikla selja taha lendas. Eesti viigistas aga 41. minutil, kui elu esimese värava A-koondises lõi Flora ründaja Rauno Sappinen.

title: Põnevad kaadrid: vaata väravat, mis tõi Eestile viigi Saint Kittsi ja Nevisega


description: Jamaica üheksakordne olümpiavõitja Usain Bolt on tuntud ka naistemehena. Nüüd rääkis mees, et tal on lihtsalt väga raske naistele ei öelda.

title: Bolt: mul oli naistele raske ära öelda

maintext:
Bolt selgitas oma elulooraamatus, et erinevates paikades suhtutakse staaristaatusesse erinevalt. «Arenenud ning vaesemates riikides on väga erinev arusaam sellest, kuidas staarid elama peaksid. Kasvasin üles Jamaicas ning mul oli raske naistele ei öelda, kuna nad viskasid end mulle lihtsalt ette,» kirjutab Bolt.
Rio olümpial tõestas Bolt enda sõnu, kui tähistas oma sünnipäeva seksika tudengi ning üliohtliku narkoparuni Dina Terrori lesega. Sama õhtu jooksul tegi ta teisigi kõrvalhüppeid, kuid tegelikkuses on mehel soov lõpuks maha rahuneda ning oma pere luua. «Tahan lapsi saada, kuid olen veidi närviline. Tahaksin väga poega, aga samas võtavad lapsed väga palju aega. See tähendab, et tahan selleks täiesti valmis olla,» selgitas Bolt.


description: Üheksakordne kergejõustiku olümpiavõitja Usain Bolt avaldas The Guardianile, et ei ole endiselt maha matnud lootusi teenida leiba ka profijalgpallurina.

title: Usain Bolt läheb Dortmundi Borussiasse testimisele?

maintext:
30-aastane maailma kiireim inimene on Manchester Unitedi truu fänn ning unistab jätkuvalt ühel päeval nende eest mängimisest. «Minu jaoks oleks Manchester Unitedi eest mängimine unistuse täitumine, see oleks eepiline.» Samas kinnitas Bolt, et on olnud kontaktis Dortmundi Borussiaga ning varsti siirdub ta Saksamaa suurklubisse kahepäevalisele testimisele, vahendab Soccernet.ee.
Oma unistusest ideaalis just Old Traffordil pallida rääkis jamaikalane ka juulikuus, kui kommenteeris Jose Mourinho saamist klubi peatreeneriks: «Ma pole veel kõnet saanud, kuid ma tean, et see tuleb.»


authors:
Kadi Parts
Erik Prozes

description: Eesti jäähokikoondislase Robert Rooba koduklubi Jyväskylä JYP kaotas Soome meistrivõistlustel võõrsil Tampere Tapparale lisaajal 2:3 (2:0, 0:0, 0:2, 0:1).

title: JYP mängis tiitlikaitsja vastu maha kaheväravalise eduseisu, Roobalt tulemuslik sööt


description: Homme lõppeb Pärnus ITFi 10 000 dollari suuruse auhinnafondiga Paf Openi viimane turniir. Sarnaselt esimesele turniirile Tartus on finaalis Vladimir Ivanov, kuid tema vastaseks pole seekord Kenneth Raisma, vaid hollandlane Botic van de Zandschulp.

title: Vladimir Ivanov jõudis Pärnus ITFi turniiril finaali

maintext:
Pärnu poolfinaalid kujunesid Hollandi ja Eesti vaheliseks maavõistluseks, mis lõppes 2:1 eestlaste kasuks. Eilsele paarismänguvõidule lisandus Ivanovi võit üksikmängus.
Vladimir Ivanovi (ATP 501.) poolfinaali vastane oli Tallinna turniiri võitnud Niels Lootsma (ATP 639.). Nende meeste eelmise kohtumise möödunud nädalal võitis 22-aastane hollandlane, täna õnnestus Ivanovil revanš saada.
Mäng algas tasavägiselt. Teises geimis oli Lootsmal kaks murdepalli, aga ta ei realiseerinud neist kumbagi. Seevastu viiendas geimis jõudis Ivanov murdepallini ja vormistas selle punktiks. Teises setis õnnestus Ivanovil Lootsma esimene servigeim murda, kuid jäi seejärel enda servil 0:40 kaotusseisu. Hollandlane ei suutnud ka seekord ühtegi murdepalli realiseerida ja seisul 6:4, 2:0 andis ta loobumisvõidu, sest talla alla tekkinud villid takistasid mängimist.
Teises poolfinaalis oli Kenneth Raisma (ATP 698.) vastamisi Botic van de Zandschulpiga (ATP 520.).
Raisma mängukindlus polnud selline kui varasemates kohtumistes ja mäng lõppes hollandlase võiduga 6:4, 6:3. Nii jäi ära Tartu turniiri finaali Ivanovi vs Raisma kordusmatš. Hiljem selgus ka Raisma kehvema vormi põhjus. Puusavigastuse tõttu jättis Raisma järgmise matši - paarismängu finaali - mängimata. Pärnu turniiri paarismängu võitjateks krooniti ukrainlane Marat Deviatiarov ja venelane Alexander Vasilenko.


authors:
Kadi Parts
Tairo Lutter

description: 24-aastane Nõmme Kalju jalgpallimeeskonna esindusmeeskonna väravavaht Siim-Sten Palm teatas sotsiaalmeedias, et ei jätka uuel hooajal nõmmekate klubis.

title: Nõmme Kalju jäi väravavahist ilma


description: Eesti käsipallikoondislase Mait Patraili koduklubi TSV Hannover-Burgdorf alistas Saksamaa meistrivõistluste kõrgliigas eestlase ühe tabamuse võõrsil SC Magdeburgi 37:22 (17:8).

title: Patraili koduklubi sai Saksamaal suure võidu, Jaanimaale kaotus


description:
Alles neli aastat tagasi kõrgliigasse tõusnud Infoneti klubi krooniti laupäeval esimest korda Eesti jalgpallimeistriks. Suur roll selles on klubi presidendil Andrei Leškinil, kes eelistab ise püsida varjus ning lasta kõneleda klubi tegudel. Kes ta on ja miks kulutab ta eduka IT-firma vedamise kõrvalt märkimisväärselt palju aega ühe jalgpalliklubiga tegelemisele?

Enne intervjuuga alustamist teeme selgeks veel ühe asja: kas Andrew Leshkin, nagu seisab tema visiitkaardil, või Andrei Leškin? «Andrei Leškin. Kasutan teist nimekuju vaid välismaa tööpartneritega suhtlemiseks, on lihtsam. Aga see pole oluline teema,» naeratab Leškin.

title: Infoneti president Andrei Leškin: rahvus pole tähtis, kui mängija on professionaalne

maintext:
Eesti rannavõrkpall kaob unustusse või tõuseb tuhast?
Kui avada Eesti Võrkpalliliidu kodulehe rannavõrkpalli alamrubriik, on seal küll noorte ja veteranide rannavõrkpall ning suvine liiga, ent ei sõnagi täiskasvanute koondisest. Ka koondiste alamlehe alt ei leia infot täiskasvanute koondise kohta. Sest sellist koondist ei ole olemaski. Kuigi suvel tegutsevad noortekoondised, siis täiskasvanute osas süsteem puudub ja ka alaliidu toetus on ülinapp. Meie praegu ainus tõsiseltvõetav täiskasvanute paar on omal käel tegutsevad Kusti Nõlvak ja Mart Tiisaar, kes käivad ka MK-sarja etappidel.


description: Dortmundi Borussia jalgpalliklubi juht Hans-Joachim Watzke kinnitas, et klubi treeningutega liitub üheksakordne kergejõustiku olümpiavõitja Usain Bolt.

title: Dortmundi juht: Usain Bolt liitub meie treeningutega

maintext:
Bolt on juba aastaid rääkinud, et soovib end jalgpallurina proovile panna. Eelmisel nädalal teatas sprinter, et võib lähiajal Dortmundi Borussia treeninguid külastada. Sport Bild uuris Watzkelt, kas jamaikalase jutul on tõsi taga.
«Puma tegevjuht Bjorn Gulden kuulub meie juhatusse ning ta rääkis, et Usain on meiega treenimisest tõsiselt huvitatud. Meie jaoks pole see mingi probleem ning ka peatreener Thomas Tuchel kiitis mõtte heaks,» rääkis Watzke. «Loomulikult ei tule ta meile külla nädalal, kui mängime näiteks Meistrite liigat. Pigem tuleb ta meie juurde hooaja ettevalmistusperioodil. Meie jaoks on see kindlasti suur au.»


description: Martin Rump oli Shanghai F1 ringrajal Audi R8 LMS karikasarja hooaja viimasel etapil omaette klassist. Juba esimestest treeningutest suutis ta näidata kiireimaid ringiaegu ning võitis ka kvalifikatsiooni. Superpole´is jäi Rump küll napilt teiseks, kuid startinud esimesse võistlussõitu, haaras ta juba esimeses kurvis liidripositsiooni ning ei vaadanud enam tagasi.

title: Ajalugu teinud Rump: ei oska paremast nädalavahetusest unistada

maintext:
Võit tuli ülekaaluka 9,5 sekundiga Malaisia endise vormel-1 staari Alex Yoongi ees. Eestlase nimele läks ka võistluse kiireim ringiaeg, mis andis talle teiseks võistlussõiduks esimese stardipositsiooni. Vastavalt reeglitele tuli teises sõidus kanda eelnenud võidu tõttu 50 kg kaaluvat «eduballasti».
Start õnnestus suurepäraselt. Rump säilitas kohaltstardis liidrikoha. Loomulikult ei olnud nüüd küsimus eest ärasõitmises, vaid millal ja kui palju tuleb lisaraskusele lõivu maksta ning kohti loovutada. Eestlane suutis siiski head tempot hoida, säästes samas maksimaalselt rehve.
Võistluste keskel, kui kohaliku mehe Franky Lee seinasõidu tõttu tuli rajale ohutusauto, said rehvid kaks ringi ka hädavajalikku jahutust. Restart läks samuti hästi ning vaatamata ägedale võitlusele ning mitmetele möödumiskatsetele ületas eestlane finišijoone esimesena. Võit oli eriline, sest mitte keegi selle sarja ajaloos polnud varem suutnud võita 50 kg kaaluva lisaraskusega. Seda magusam oli, et ajalugu tehti võistlusnädalavahetusel, mis toimus koos WECga (World Endurance Championship), kus kohal kogu maailma kestvussõidu eliit. Lisaks oli Rump sarjas ainuke, kes suutis võtta neli etapivõitu.
Täisedu viimasel etapil ning maksimaalne punktilisa oli piisav, et tõsta Martin Rump üldarvestuses kolmandaks. Sarja võitis Alex Yoong ning teine oli belglane Alessio Picariello.
«Kuna enne viimast etappi olin punktidega tiitlivõitlusest veidi liiga kaugel, tulin Shanghaisse suhteliselt pingevabalt, eesmärgiks teha hea esitus ja eelkõige nautida puhast sõidurõõmu,» rääkis Rump pärast võistlust. «Auto kiire, tunne hea – esimesest vabatrennist alates olin igas sessioonis rajal üks kiirematest. Et tegemist oli hooaja viimase etapiga, oli üldine tähelepanu, kõrgendatud. Mu peasponsor Federal Moguli delegatsioon koosnes seekord rohkem kui sajast inimesest. Esimese sõidu võit koos kiireima ringiga tuli seetõttu eriti magusalt.»
Ta jätkas: «Teise sõitu pidin minema raskema autoga ja eesmärgiks oli üritada vältimatust lisaraskusest hoolimata anda ära võimalikult vähe ja võidelda poodiumikoha eest – enne viimast etappi polnud seni veel keegi suutnud 50 kg raskema autoga poodiumile sõita. Hoog osutus olema erakordselt hea, mis aitas mul pingele lõpuni vastu pidada. Külma peaga õnnestus kaitsta konkurendi kõik möödasõiduüritused. Tuleb välja, et tegin Audi sarja ajalugu, mis on lihtsalt võimas tunne. Kui üks võit otsustaval etapil oli juba kirss tordil, siis topeltvõiduga tuli vahukoor. Sain õnnitlusi ja kiidusõnu autospordimaailma legendidelt – ei oska paremast nädalavahetusest unistada.»
Vaata ka viimase etapi eel tehtud videot, kus Rump vastab Audit puudutavatele küsmiustele:


authors:
Postimees Sport
Kai Pfaffenbach Reuters

description: Internetifoorumi Redditi kasutajad valisid välja tänavuse aasta kõige koomilisemad sukeldumised. Kui maailma parima mängija hääletus kannab nime Ballon d'Or, siis antijalgpalli auhind on Fallon d'Flor.

title: Video: Fallon d'Flor ehk lõppeva aasta kõige halenaljakamad sukeldumised


description: Läinud ööl toimus viimaste aastate üks oodatumaid poksimatše, kui Las Vegases T-Mobile Arenal läksid WBA, IBFi ja WBO kergraskekaalu tiitlimatšis vastamisi ameeriklane Andre Ward ning venelane Sergei Kovalev. Seni kaotuseta püsinud kahe kange mehe duellist väljus võitjana kodupubliku ees heidelnud Ward.

title: Video: poksi superstaar löödi põrandale, kuid võimas võiduseeria jätkus ikkagi

maintext:
32-aastane Ward on poksiringis võidukas olnud juba ligi 20 aastat. Aastatel 1998 kuni 2004 kestnud amatöörpoksija karjääri jooksul noppis ta ainult võite. 2004. aastal profiringi astunud mees on seejärel võitnud kõik enda 31 matši ning neist 15 nokaudiga.
Duellis Kovaleviga oli ameeriklane aga raskustes ning võimsa löögiga venelane saatis Wardi teises raundis ka põrandale. Kovalev domineeriski matši esimest poolt, kuid seejärel seis võrdustus ja lõpus teenis Ward kohtunike häältega võidu.
Kõik kolm kohtunikku andsid Wardile võidu skooriga 114:113. Loomulikult oli Kovalevi leer pettunud ja nõuab kordusmatši, mis peaks vastavalt lepingule ka tulema. «Ta võitis kuus esimest raundi. Kuidas ta sai kohtunike otsusega kaotada?» pahandas venelase promootor Katja Duva New York Timesi veergudel. «Samas olen ma õnnelik, et see matš toimus, kuna poks vajab selliseid duelle.»
Igapäevaselt Los Angeleses elav 33-aastane Kovalev on profina pidanud nppd 32 matši, millest tal on kirjas 30 võitu, 1 kaotus ja 1 viik. 26 matši on ta võitnud nokaudiga.
Ward teenis matši eest 5 ning Kovalev 2 miljonit USA dollarit. Nendele summadele lisanduvad veel tasulise telekanali tasud.
Nokaut videos 21.28.


description: Maailma edetabelis teisel kohal olev Novak Djokovic ei nõustu spekulatsioonidega, et Andy Murray maailma edetabelis esinumbriks kerkimine tähistab Djokovici allakäiku. Järgmisel nädalal algaval aastalõputurniiril on tal võimalik kriitikutele ninanips anda ning taas esinumbriks kerkida.

title: Djokovic kavatseb aastalõputurniiril kuulujuttudele vastulöögi anda

maintext:
Djokovici tänavuse aasta teine pool on serblasele kindlasti pettumus. Wimbledonis kaotas ta juba kolmandas ringis Sam Querreyle, olümpialt kukkus maailma teine reket välja juba avaringis. Alates juulist pole Djokovic võitnud ühtegi turniiri. Samas usub serblane, et temas on piisavalt jõudu ning seda kavatseb ta näidata aastalõputurniiril.
«Pärast Prantsusmaa lahtiseid pole ma suutnud õigesti taastuda ning pole seega saanud näidata ka parimat mängu. Mul on läinud aega, et tagasi rajale saada, kuid kokkuvõttes oli tegu ikkagi hea aastaga,» ütles Djokovic Reutersile.
29-aastane serblane on olnud maailma esinumber kokku 223 nädalat. Kui ta Londonis toimuva turniiri võidab, lõpetab ta viimase kuue aasta jooksul viiendat korda aasta esireketina. Praegu jääb ta ATP edetabelis Murrayst maha 405 punktiga. Kõige varem saavad Murray ja Djokovic aastalõputurniiril kohtuda poolfinaalis, sest mehed loositi erinevasse alagruppi. Sealjuures tuleb Murray turniirile 19-mängulise võiduseeria pealt.
«Minu paak poel veel päris tühi. Mul on veel mitu head aastat ees. Olen positiivselt meelestatud,» ütles Djokovic. Djokovic alustab turniiri mänguga Dominic Thiemi vastu, veel kuuluvad temaga samasse alagruppi Gael Monfils ja Milos Raonic. Murray võitleb poolfinaali pääsemise nimel Stan Wawrinka, Kei Nishikori ja Marin Ciliciga.


description: Pühapäeval Brüsselis MM-valikmängus Eestiga kohtuva Belgia jalgpallikoondise kapten Vincent Kompany avaldas Twitteris väga otsekoheste sõnadega arvamust Donald Trumpi võidu üle USA presidendivalimistel.

title: Belgia koondise kapten Trumpist: kas paneme nüüd kõik idioodid võimule?

maintext:
«Mida kuradit... Paneme aga kõik idioodid võimule ja vaatame, mis edasi saab. Järgmise põlvkonna tõsielutelevisioon. #Kurbmaailm» kirjutas Belgia koondise ja Manchester City kapten Kompany. Talle sekundeeris koondisekaaslane, Tottenhamis mängiv keskkaitsja Jan Vertonghen. «Uskumatu vaatepilt. See on lihtsalt piinlik. Tahaksin väga rääkida kellegagi, kes on päriselt Trumpi poolt, et aru saada, mis nende peas toimub, aga pole seni veel ühtegi niisugust inimest leidnud,» kirjutas Vertonghen.
Hull City poolkaitsja Sam Clucas läks kaasa viimase ööpäeva jooksul netis leviva naljaga, et Trumpi võidu järel võiks sama hästi järgmiseks USA presidendiks valida ekstsentrilise muusiku Kanye Westi. Stoke City ridadesse kuuluv ameeriklane Geoff Cameron manitses aga kaasmaalasi uut presidenti toetama. «Rahvas on rääkinud! Ameerikal on aeg taas ühtseks saada. Elame maailma parimas riigis nii täna kui ka homme!» kirjutas Cameron.
Trumpi võidu üle rõõmustas ka norralannast golfitäht Suzann Pettersen. «Müts maha selle mehe ees! Donald Trump on president. Palju õnne, mu sõber,» kirjutas Pettersen Twitteris, avaldades ühtlasi lootust, et naiste USA meistrivõistlused peetakse järgmisel aastal Trumpile kuuluvatel väljakutel New Jerseys.


description: Teisipäeval mängivad Itaalia ja Saksamaa jalgpallikoondised sõprusmängu. Lisaks tavapärastele väljakukohtunikele kasutatakse mängul ka kahte videokohtunikku.

title: Saksamaa ja Itaalia mängus mõistavad õigust ka videokohtunikud

maintext:
Videokohtunike ülesanne on vaadata üle löödud väravate korrektsus, penaltiolukorrad, punased kaardid ning olukorrad, kus kohtunikel jääb midagi märkamata. Rahvusvahelise Jalgpalliliidu president Gianni Infantino on öelnud, et 2018. aasta jalgpalli MM Venemaal on esimene turniir, kus videokohtunikud kasutusele võetakse. Esmakordselt kasutati videokorduseid rahvusvahelisel tasemel septembris, kui sõpruskohtumise pidasid Itaalia ja Prantsusmaa.
Praegu on videokorduseid katsetatud kuues riigis. «See ei muuda jalgpalli olemust. Pigem loodan, et see teeb mängu ausamaks. Olen veendunud, et sellest tuleb hea asi, kuid see võib natukene aega võtta, sest mängijad ja kohtunikud peavad videokordused omaks võtma,» sõnas FIFA tehnilise arendusosakonna juht ning endine Hollandi koondise ründaja Marco van Basten.


authors:
Kadi Parts
Foto
Franck Fife Scanpix

description: Pariisi Saint-Germaini jalgpallimeeskonna skandaalne mängumees Serge Aurier ei saa tiimiga kaasa sõita Inglismaal toimuvale Meistrite liiga mängule.

title: PSG peab Arsenali vastu astuma ilma skandaalse mängumeheta, kes jäi viisata

maintext:
PSG kohtub homme Inglismaal Londoni Arsenaliga, aga Aurier peab jääma koju, sest Suurbritannia ametivõimud keeldusid 23-aastasele mängumehele andmast riiki sissesõidu viisat. Põhjuseks on asjaolu, et Aurier teenis septembris politseiniku ründamise eest tingimisi karistuse. Aurier ise väitis, et karistus oli ebaõiglane, sest politseinikud ründasid kõnealuses intsidendis hoopis teda.
PSG oli tehtud ametlikus avalduses pettunud, et esialgu anti Aurierile viisa, kuid see tühistati alles täna lõunal.
Nii Arsenalil kui PSG-l on A-alagrupis kirjas 10 punkti, kuid parem väravate vahe annab esikoha Londoni meeskonnale.


description: Eesti jalgpallikoondis lendab täna Belgiasse, et mängida seal ülehomme MM-valiksarja kohtumine. Selleks, et Nordica otselennule Tallinnast Brüsselisse jõuda, vajas jalgpallikoondis aga politsei abi.

title: Eesti koondis vajas lennukile jõudmiseks politsei eskorti

maintext:
Nimelt oli koondisel rakusi omal jõul lennujaama jõudmisega, kuna Järvevana tee ristmikul oli toimunud liiklusõnnetus, mistõttu olid seal suured ummikud. Politsei oli aga valmis koondist aitama ning tänu eskordile jõuti õigeks ajaks lennujaama.
Koondist tabas viimasel hetkel ka tagasilöök ning vigastuse tõttu ei sõida Belgiasse kaasa Sergei Zenjov ja Dmitri Kruglov. Varasemalt oli teada, et vigastuse tõttu peab mängu vahele jätma Mattias Käit. Koondisega liitus aga võimalik debütant Janar Toomet.


description: Korvpalliliiga NBA populaarne naljasaade Shaqtin' A Fool pani kokku järjekordse edetabeli möödunud nädala kõige naljakamatest äpardustest. Teiste seas on edetabelis ka Houston Rocketsi tähtmängija James Harden, kes mängus Los Angeles Lakersi vastu unustas, mitu sammu palliga ilma põrgatuseta teha tohib.

title: Shaqtin' A Fool: James Harden unustas korvpallireeglid?

maintext:
Värsked tuuled ujumiskoondise süsteemis
Eesti ujumiskoondis vahetas oktoobri keskel peatreenerit ja uueks lootsiks sai Tartus töötav treener Janno Jürgenson. Uue juhendaja käe all peaks koostöö klubide, sportlaste ja treeneritega käima minema uuest aastast ning Jürgensoni sõnul on peamine eesmärk luua järjepidev koondisesüsteem, mis klubide enda töö kõrval suudaks pakkuda lisaväärtust ja struktuurset tuge, millest peamiselt puudust tuntakse.


description: Korvpalliliigas NBA võitis San Antonio Spurs 106:100 Houston Rocketsit. Spursile oli see kolme kaotuse kõrval seitsmendaks võiduks.

title: Video: Hardeni kolmikduublist Spursi vastu ei piisanud

maintext:
Imemees Laine peegeldab Soome hoki töö vilju
Soome spordiavalikkus hullub. 18-aastane Patrik Laine liitus hooaja eel Põhja-Ameerika profiliigas ehk NHLis mängiva Winnipeg Jetsiga ning noor soomlane alustas ookeanitagust karjääri otsekui komeet. 14 mänguga visatud 11 väravat on ajalooline saavutus: mitte kunagi pole ükski alla 19-aastane mees sellist statistikat näidanud. Kaks korda on Laine kirja saanud kübaratriki ehk visanud ühes mängus kolm väravat. Ka see on rekord, kuna mitte keegi pole oma debüütaastal nii kiiresti kahe kübratrikini jõudnud. Lainest on saanud soomlaste au ja uhkus.


description: Praegusel ajal peetakse kõige kuulsamaks tegevaks MMA-võitlejaks iirlast Conor MacGregorit, kes on võitlusõhtu UFC 205 raames taas ringi tulemas. Võistlusele eelneval pressikonverentsil kaotas McGregor enesevalitsuse ning üritas konkurenti Eddie Alvarezt tooliga visata.

title: Video: suurim MMA-staar kaotas laval enesevalitsuse

maintext:
MMA-staari McGregorit ootab rahaliselt rekordiline aasta
Võitlusspordialadel on läbi ajaloo suurimaid tasusid teeninud poksijad, kuid aina enam on raha liikumas ka MMA kõige kuulsamas sarjas ehk UFCs. Sarja praegune suurim staar Conor McGregor teatas, et tänavusel aastal on tema teenistus kokku umbes 40 miljonit USA dollarit. Selle näitajaga peaks mees tõusma tänavusel aastal maailma umbes 20 kõige rikkama sportlase sekka.


description: Korvpalli Euroliigas sai hooaja esimese kaotuse Moskva CSKA. Võõral väljakul jäädi kehva mängu alguse tõttu 83:91 alla Darussafakale.

title: Šokeerivalt kehvalt alustanud CSKA teenis hooaja esimese kaotuse


description: Korvpalli Euroliigas peeti täna õhtu esimeses pooles üks kohtumine.

title: Istanbuli Anadolu Efes mängis üle Kaasani Unicsi


description: Järgmise aasta septembris peetava korvpalli Euroopa meistrivõistluste alagruppide loosimiseks pandi täna paika tugevusgrupid.

title: Selgusid korvpalli EM-finaalturniiri tugevusgrupid


description: Laupäeval peetavaks jalgpall Eesti meistriliiga viimaseks vooruks tehti seoses ilmastikuoludega kaks muudatust: Paide Linnameeskond - JK Narva Trans ning Pärnu Linnameeskond - Tartu JK Tammeka kohtumised toimuvad kunstmurul. Mängud algavad kell 13.05 vastavalt Paide ja Pärnu kunstmurustaadionitel.

title: Kaks jalgpalli meistriliiga matši peetakse lume tõttu kunstmurul


description: Eesti koondise maavõistlust Saint Kitts ja Nevisega teenindavad Kariibi meres asuva saareriigi Saint Lucia kohtunikud. Peakohtunik on Leon Clarke, keda assisteerivad Anthony John ja Andrew Philip. Neljas kohtunik on Saint Kitts ja Nevise vilemees Kimbell Ward. Kõigil neljal on FIFA kategooria.

title: Eesti jalgpallikoondise eksootilist mängu võib näha otsepildis


description: Reede õhtul Londonis WBA Internationali tiitlile peetud keskkaalu tiitlimatš George Grovesi ja Eduard Gutknechti vahel lõppes Grovesile kindla võiduga, Gutknechtile aga haiglasse sattumise ja operatsiooniga.

title: Britt saatis kasahhi poksiringist otse operatsioonilauale


authors:
Kaarel Täll
Mihkel Maripuu

description: Täna toimus Soomes Davosi MK-etapi vabatehnikasprindi katsevõistlus. Eesti meestest näitas kiireimat minekut Marko Kilp, naistest Triin Ojaste.

title: Saarepuu sprinteritest: kiirused on head, ootan põnevusega MK-sarja


description: Kohila Võrkpalliklubi läheb täna kell 19:00 Belgradis vastamisi sealse Vižura klubiga. Matš selgitab, kumb võistkond jõuab Meistrite liigas kolmandasse eelringi.

title: Kodus napilt kaotanud Kohila jätkab eurosarja

maintext:
Avamängus andis Kohila pärast suurelt kaotatud avageimi (13:25) Serbia tulevikutähtedele – võistkonna viis liiget kuulusid 2015. aastal U20 vanuseklassi MM-il viienda koha saanud Balkani riigi koondissse – võimsa lahingu. Lõpuks tuli siiski vastaste 2:3 (13:25, 25:16, 14:25, 25:17, 9:15) paremust tunnistada, kirjutas volley.ee.
«Serbias läheme täielikult uhama, las pinged olla vastaste poolel. Meil pole midagi kaotada, nemad peavad kodus pingutama,» sõnas kordusmängu eel Kohila naiskonna peatreener Peeter Vahtra.
Serbia naiskonna kapten ja nende kogenuim liige Sladjana Eric nentis, et nad peavad korduskohtumist väga tõsiselt võtma.«Tallinnas toimunud mäng näitas, et Kohila on kvaliteetne ja kogenud võistkond. Kordusmängus peame neile surve peale panema, eriti oma servi ja blokiga,» vahendas Ericut Euroopa alaliidu kodulehekülg.
Kui Belgradi naiskonda saadab edu ka kordusmängus, pääsevad kolmandasse eelringi nemad. Kohila 3:2 võidu korral selgitab seeria võitja kuldne geim ja 3:0 ning 3:1 edu viivad edasi Eesti naiskonna.


description: Eile sõidetud F1 sarja Brasiilia etapil valisid fännid sõidu parimaks Red Bulli noore talendi Max Verstappeni.

title: Viimaste seast end poodiumile sõitnud Verstappen valiti Brasiilias parimaks

maintext:
Vihmastes oludes sõidetud etapp algas mitmel korral katkestamisega ja pikka aega tuli sõita turvaauto taga, kuid kui läks võidusõiduks, tegi Verstappen 32. ringil hea rünnaku ja suutis mööduda tiitlijahil olevast Nico Rosbergist, kerkides sellega teisele kohale. Red Bulli rehvitaktika järgi kutsuti noor sõitja boksi 44. ringil ning talle pandi alla vahepealsed rehvid, kuid kuulsa energiajoogifirma meeskond eksis sellega, sest Brasiilias jätkus vihmasadu ning nii kutsus tiim Verstappeni taaskord boksi 54. ringil.
Sellega langes Verstappen võistlejaterivi lõppu, kuid noormees näitas tõelist klassi ja suutis end 71. ringiks, kui võistlus lõppes, sõita poodiumi kolmandale kohale. Tõelist võidusõidu meistriklassi näidanud Verstappen valiti fännide poolt ka etapi parimaks. «Ma ei näinud rada korralikult, kui olin kellegi teise selja taga, seetõttu pidin valima teistsuguse sõidujoonise,» selgitas Verstappen, kuidas tal õnnestus nii paljudest konkurentidest mööduda.
Poodiumi esimesele kohale kerkis Lewis Hamilton, Rosberg sai teise koha.


authors:
Ats Kuldkepp
Foto
Tairo Lutter Pm Scanpix Baltics

description: MURDMASUUSATAMINE. Kui ilmataat vähegi halastab, saab veebruari keskel toimuval Otepää MK-etapil esimest korda pärast 2012. aastat näha kuulsat Tehvandi tõusu. Lühikesed eraldistardid on Eesti publikule alati meeldinud ja nii loodab peakorraldaja Jaak Mae, et Lõuna-Eestisse tuleb maailma tippe kaema rohkelt pealtvaatajaid.

title: Mae ootab Otepääle viiekohalist arvu vaatajaid

maintext:
Lisaks võistlusprogrammile peibutatakse publikut freestyle-suusatamise imelapse Kelly Sildaruga, kes on lubanud osaleda Big Airi hüpete Eesti meistrivõistlustel. Spordisõbra päevakava peaks laupäeval, 18. veebruaril, välja nägema nii: kõigepealt vabatehnikasprindid ja siis Sildaru võistlus. Eestlastele tutvustatakse ka tulevaseks olümpiaalaks pürgivat talivõrkpalli. Pühapäeval on kavas 10 ja 15 km pikkused eraldistardist klassikasõidud.
«Kahe päeva peale 10 000 pealtvaatajat on see hulk, millest allapoole jäämine oleks pettumus,» tunnistas Mae. Eesti suusatamise tippaegadel oleks sellise numbrini jõudmine olnud kuketegu, aga olukorras, kus ükski meie distantsisõitja pole kahel hooajal järjest isegi punktikohani jõudnud, juba oluliselt raskem. Mae lausus tagasihoidlikult, et eesootav suusatalv näitab eestlaste taseme taas ära ja MK-etapi korraldamine käib üldjoontes ikka samamoodi. Ükskõik, kas eestlased võitlevad poodiumikohtade pärast või unistavad 30 sekka jõudmisest.


description: Tottenhami ei saa tänases Inglismaa jalgpalli kõrgliiga mängus Arsenaliga aidata nende keskväljamees Dele Alli, kuna põlvevigastus jätab ta mitmeks nädalaks palliplatsilt eemale.

title: Tottenhami tabas suure derbi eel valus uudis

maintext:
20-aastane Alli peab vahele jätma ka Inglismaa koondise MM-valiksarja mängi Šotimaaga ning sõprusmängu Hispaaniaga. «Ta põrkas meeskonnakaaslasega kokku ning väänas põlve. Loodetavasti pole vigastus liiga tõsine, ta on meie jaoks väga tähtis mängija,» sõnas Tottenhami peatreener Mauricio Pochettino. «Ta ei saa mängida mõned nädalad. Tema täpsem seisund selgub täna või homme.»
Tottenham on enne mängu Arsenaliga liigatabelis 20 punktiga viiendal koha. Arsenalil on punkte 23, mis annab mängu enam pidanud Chelsea ja Manchester City järel kolmanda koha. Sama palju punkte on ka Liverpoolil, kes õhtul mängib Watfordiga.


description: Esimest korda eurosarjas osalev TLÜ/Kalevi korvpallimeeskond kaotas täna ajaloolise kodumängu Rumeenia klubile Tirgu Muresile 76:89. Kaotusega kustus Kalevi lootus alagrupifaasist edasi pääseda.

title: Galerii: TLÜ/Kalev sai eurosarjas kolmanda kaotuse

maintext:
Kalev võitis küll avaveerandi, kuid teise veerandi alguses lasti Muresil mängu domineerida ning käestantud eduseisu enam tagasi võidelda ei suudetud. «Nad olid agressiivsemad ning said palju vabaviskeid, sealt tuli juba vahe sisse. Sisuliselt jäime igas faasis neile alla,» tunnistas Kalevi peatreener Kalle Klandorf.
Teise veerandi ärakukkumist põhjendas peatreener mängu seismajäämisega. «Mäng jäi täitsa seisma. Proovisime ka maa-ala, aga kord see õnnestus, kord mitte. Mäng oli täpne koopia Rumeenia mängule. Lõpus olid vastased kindlamad, suuresti tänu lauavõitlusele,»
Kalevi parim oli 21 punkti visanud Reimo Tamm, Kaido Saks lisas 17 punkti, Robertas Grabauskas 12, Janis Vahter 10, Jahmal Jones 8, Mihkel Kurg 5, Martin Jurtom 3.
«Oli teada, et tuleb kõvasti võidelda, sest muidu me neile vastu ei saa. Eks meil oli raske, vastased on pikemad ja tugevamad ning meie read hõrenesid. Aga selle taha pugeda ei saa,» rääkis Tamm pärast mängu.
Vastaste parimaks kujunes Ghana päritolu ameeriklasest mängujuht Alhaji Mohammed, kelle vend on kauaaegne NBA korvpallur Nazr Mohammed. Mohammed viskas Kalevi korvi 20 punkti.
Enne mängu: TLÜ/Kalev on kaotanud mõlemad senipeetud matšid. Võõrsi jäädi alla nii tänasele vastasele Tirgu Muresile 58:70 kui ka Leedu klubile Prienai 61:104. Rumeenia meeskond jäi samuti Prienai vastu tõsisesse hätta ja kaotas Leedus peetud kohtumise 61:99.
Et «väike Kalev» teeb kaasa kolmeliikmelises grupis, pole edasipääsulootused päris kadunud. Selleks tuleb täna Tirgu Mures alistada vähemalt 13 punktiga ja loota, et Prienai paneb Rumeenia meeskonna paika ka võõrsil. Teine variant oleks alistada mõlemad vastased, aga Prienai paistab olevat võrreldes TLÜ/Kalevi ja Tirgu Muresiga teisest klassist.
Võrreldes avamänguga on Kalevi koosseis mõnevõrra õhukesem, sest klubi peatreener Kalle Klandorf saatis koju ameeriklased Khyle Marshalli ja Josiah Heathi. Välismaalastest on alles 183 cm pikkune kanadalane Jahmal Jones ja 208 sentimeetrine leedulane Robertas Grabauskas. Neist viimane mängis Kalevis ka hooajal 2014/2015.
FIBA sarjas on kalevlaste senine skooriliider olnud Janis Vahter keskmiselt 11 punktiga, Grabauskas on maha võtnud 9,5 lauapalli ja Jones on jaganud kaaslastele keskmiselt kuus resultatiivset söötu.
Tirgu Muresis on rumeenlaste osakaal üsna väike. Liidriks on Ghana päritolu ameeriklasest mängujuht Alhaji Mohammed, kelle vend on kauaaegne NBA korvpallur Nazr Mohammed. Lisaks on suur vastutus kunagisel lätlaste suurlootusel Ernests Kalvel ja montenegrolasel Goran Martinicil.
Alhaji Mohammed (vasakul) mängis hooajal 2014/2015 teises Rumeenia klubis Ploiesti Asesoftis, kus vastamisi mindi ka Krasnodari Lokomotiv-Kubani ja Leedu staari Mantas Kalnietisega (paremal). Foto: Scanpix
TLÜ/Kalevi viimane I-grupi mäng Prienaiga peetakse 22. novembril samuti Saku suurhallis.