description: Tasuta ühissõidukitega, mis neli aastat tagasi poliitilisi kirgi küttis, ollakse Tallinnas juba sedavõrd harjund, et priisõidureeglitele on hakatud lihtsalt vilistama. Ei viitsi pealinlane enam rohelise kaardiga validaatorit nühkida ja pahandab südamest, kui kuuleb, et ka validaatori-jänesed saavad trahvi.

title: Validaatori-jänesed võtavad pealinna ühissõidukid üle

maintext:
4 fotot
Jänesed: Mupo bussi juhatatakse vahelejäänud naised, kes on valmis vanduma oma lähedaste elu ja tervise nimel, et nemad valideerisid sõiduõiguse ja kõiges on süüdi hoopis kontrollijad. (Teet Malsroos)


authors: Afp Scanpix

title: Mida oma plahvatama kippuva Note 7 telefoniga Eestis teha?

maintext:
Samsungi hinnangul oleks hea mõte nende Galaxy Note 7 nutitelefoni üldse mitte kasutada – need tuleks välja lülitada ja jääda edasisi teadaandeid ootama, kuna süttida võivad ka asendustelefonid.
See tähendab, et tõenäoliselt korjatakse kõik Note 7 telefonid varsti kokku ja pakutakse nende asemel kas asendustelefoni või raha tagasi. Seekord ei saa aga asendustelefoniks olema Note 7, sest Samsung on selle tootmise lõpetanud. Eestis on Note 7 telefone müüdud vaid piiratud koguses.
Elisa esindaja Marika Raiski sõnul müüsid kõik Eesti mobiilioperaatorid Note 7 telefone ainult eelmüügis. Kui selgus, et esimese partii Note 7 telefonide akud kipuvad põlema minema, saatis Samsung operaatoritele hulga asendustelefone, millel kirjeldatud probleemi ei tohtinuks olla.
Kliendid võisid oma telefone nende uute asendustelefonide vastu välja vahetada või vähemalt Elisas raha tagasi saada. Et paari päevaga on sagenenud väited, et ka asendustelefonide akud plahvatavad või lähevad põlema, otsustas Samsung kogu tootele vee peale tõmmata.

fasttext_language: et


authors:
Juan Mabromata
Twitter
Johannes Eisele

description: Legendaarne jalgpallikohtunik Howard Webb on oma abielule lõpuvile andnud ning semmib nüüd tunduvalt noorema kolleegiga.

title: Tippkohtunik ja sugumürsk! Webb jättis naise ja kolm last ning semmib noore kolleegiga

maintext:
Esmakordselt märgati uut paarikest sel aastal Saksamaal toimunud jalgpalliturniiril. "Howard (Webb) ei varja, et ta oma pikaajalisest naisest lahku on läinud," teatas Inglismaa meediale anonüümseks jäänud allikas.
"Ta on Bibianaga olnud juba mõnda aega, kuid suhe on veel suhteliselt värske. Küll aga meeldib neile väga palju koos olla ning Howard veedab nüüd enamuse oma ajast Saksamaal."
Allikas arvates pole mingisugune ime, et endine tippkohtunik naisele käpa peale pani. "Ta on blond, ilus ja jalgpallikohtunik - neil on kindlasti paljust rääkida ning Howard on äärmiselt kirglik, mis puudutab just kohtunike rolli spordis."


description: Eile hilisõhtul kell 23.08 kutsuti kahe maakonna päästjad Järvamaale Koigi valda Päinurme külla, kus põles saun. Juba avastamise hetkel olid leegid katusest väljas.Sündmuskohale kiirustasid nii Paides, Põltsamaa kui ka Jõgeva päästjad, lisaks ka vabatahtlikud.Alles ehitatud ja proovikütmisest põlema läinud saun põles maani maha. Loetud meetrite kaugusel olnud elumaja suudeti päästa, sinna leegid ei levinud.Tulekahjus ükski inimene vigastada ei saanud.

title: Järvamaal põles ahjusoe saun maani maha!


authors:
Teet Malsroos
Nii Peabki
Tüüpiline Vene Kameeleon
Agressori Lepingupartner

title: Yana Toom: ma ei lahku erakonnast isegi siis, kui Savisaart tagasi ei valita

maintext:
Keskerakondlasest eurosaadik Yana Toom ei kavatse parteist lahkuda isegi siis, kui praegust Keskerakonna esimeest Edgar Savisaart tagasi ei valita, vahendas ERRi uudisportaal.
Toom kinnitas Raadio 4 eetris antud intervjuus, et Ratas kandideerib Keskerakonna esimeheks, kuna ta pole vastasleeri suhtes nii palju sõna võtnud kui Reps või Simson. Toomi sõnul on Ratas targalt vait olnud ja näib seetõttu talutavamana.
Toomi sõnul on Keskerakonna mõlemad leerid huvitatud sellest, et partei ei laguneks, kuid küsimus on selles, millise hinnaga see saavutada.
Lisaks kinnitas Toom, et ainuüksi sellepärast, et parteile võidakse valida uus esimees Savisaare asemel, ta Keskerakonnast lahkuda ei kavatse.


authors:
Vida Press
Aldo Luud

title: Ene Ergma: kui poleks sõdu, oleks inimene ammu Marsil ära käinud

maintext:
"Esimene sputnik oli omaette kõva sõna. Teiseks – inimene kosmoses! Kolmandaks – inimene Kuul," loendab astrofüüsik, akadeemik ja end rõõmuga Kosmosemutiks kutsuv Ene Ergma, millised suured hüpped ilmaruumi on ta ära näinud. "Inimest Marsil, kardan, ei jõua ma ära oodata. Elu on näidanud, et head ideed kosmose vallas realiseeruvad algselt seatud tähtajast paarkümmend aastat hiljem."
Ja jutustab õhinal, et temalgi on raske ette kujutada, kuidas Euroopa Kosmoseagentuuri teadlased oskasid pisikese kosmosejaama läbi universumi täpselt õige komeedi juurde juhtida, maandada sellele kaasas olnud uurimisroboti Philae ning mõned nädalad tagasi, 30. septembril kukutada sinna veel ka kustuma hakanud Rosetta enda.
"Komeedi nii-öelda pea on ju väga väikese gravitatsiooniga, sellele maanduda on ülikeeruline. Kui sa lähened liiga suure kiirusega, viskab komeet su lihtsalt eemale," selgitab Ergma.
Kosmosemutil endal võttis põlve nõrgaks juba vaatepilt, mis avanes Tallinna-Brüsseli õhuliinil avasõitu tegeva reisilennuki kokpitist.
"Teate, kui ma hakkasin vaatama, kuhu peavad piloodid maanduma – sellele ribale kuskil kauguses! –, siis ma mõtlesin küll, et issand, kuidas me sinna pihta saame."
Millele on laiemalt kosmost ja kitsamalt elu Maal uurinud teadlased viimasel ajal pihta saanud? Akadeemik Ergma annab vastused küsimustele, mis meie ümber toimub.
Kas Armstrong käis Kuul?
"Kuulge, seda kindlalt teada saaks siis, kui ma oleks istunud samal ajal Kuu peal. Mina istusin sel ajal aga hoopis Tallinna-Moskva rongis. Nõukogude Liit ja vist ka Bulgaaria ei teinud Kuu peale lendamisest teleülekannet – no kuidas sa saad näidata, kuidas mingid maod ronivad mööda Kuud!
Aga ma jooksin alatasa rongiülema juurde, et uurida, mida raadios räägitakse.
Muidugi on igasuguseid vandenõuteooriaid, mida tahetakse uskuda. 1970ndatel lendas üle Eesti üks boliid. (See oli 11. veebruaril 1976, boliid on massiivne meteoor – toim.).
Paljud nägid ja lehvitasid ning uskusid, et nüüd tulid tulnukad. Tegelikult põles tavaline kosmosest saabunud kivitükk, aga inimene näeb, kui ta tahab näha, mida iganes.
No hea küll, öeldakse, et Armstrong ei käinud Kuul. Kas siis ülejäänud kah ei käinud? Kas kõik oli lavastatud? Raske uskuda.“
Miks Pluuto Päikesesüsteemi planeetide seast välja arvati?
"Pluuto visati Päikesesüsteemist selle pärast välja, et ta ei hoidnud korralikult orbiiti. Ta oli väga kerge – kui midagi suuremat mööda läks, muutis oma orbiiti.
Mina lõin omal ajal võrdluse Pluuto ja Savisaare vahel. See oli siis, kui me läksime Euroopa Liitu. Keskerakond soovitas ju kongressil hääletada südametunnistuse järgi – et kas me tahame Euroopa Liitu või ei. Kui juht ei oska öelda oma jüngritele, kummale toolile istuda, potsatatakse kahe tooli vahele.
Kosmos (Vida Press)
Pluuto pidas ennast samamoodi üleval – ta tahtis olla ühe orbiidi peal, siis teise orbiidi peal, siis kukkus kuhugi vahepeale, ja visati lõpuks välja."
Millal me käime ära Marsil?
"Marsil ärakäimine ei ole lihtne. See projekt pole just palju edasi liikunud, sest riigid, kes on võimelised inimese Marsile saatma, armastavad hoopis teisi mänge: sõda Iraagis, sõda Süürias ja nii edasi. Kui inimkond oleks kõik need sõjad ära jätnud ja pannud rahad Marsi projekti alla, oleks me seal juba ammu ära käinud.
Samas olen ma veendunud, et Marsi koloniseerimine on ikkagi küllaltki keeruline – ta ei ole ju meile omaseks eluks kõlbulik planeet, seal peaks kogu aeg kandma skafandrit, lisaks muud hädad.
Ma olen alati öelnud: tegeleme praegu parem sellega, et meie pisikene Maa ei oleks ülerahvastatud. Aastal 2004 rääkisin ma Stockholmis ühel konverentsil, mis on neutrontäht.
Ma seletasin nii: võtke kogu maakera inimkond – sel ajal oli meid 6 miljardit – ja suruge see ühte kuupsentimeetrisse: selline on üks mini-mini neutrontäht. Akadeemik Peeter Saari ütle selle peale, et issand, kui palju me ruumi raiskame!
Hiljaaegu tuli mul selles näites asendada 6 miljardit 7ga. Vaadake kui kiireti on inimkond kasvanud. Sellega tuleb praegu tegeleda, mitte mõelda, kuidas saata inimestest mõned – või isegi miljon – Marsile."
Mis saaks siis, kui meil poleks satelliite?
"Ma olen jupp aega pakkunud välja, et teeme ühe dokfilmi, kus vaatame, mis juhtub, kui me lülitame välja kõik satelliidid.
Mobiilist poleks enam kasu, eks? Kui veel siin Eestis mastide kaudu ühendus toimiks, siis oma sõpradele Ameerikasse te helistada ei saa.
Siis ei näe enam jalgpalli MMi, paljud ei ela seda üle. Sõnaga: telekommunikatsioon kaob ära.
GPSi kasutamise võimalus kaob, ehk siis: logistika läheb keeruliseks.
Kogu maa jälgimine satelliitidelt muutub keeruliseks. Ma olen käinud Vahemerel lennukikandja peal. Sinna maandudes tahtsid silmad silmakoobastest välja lennata – selline ülekoormus oli!
Gravitatsioonilained (Vida Press)
Seal näidati meile pilti, mis toimub parajasti Soome lahes. Oli näha, kes liiguvad vees, kes lendavad taevas. Veealust liiklust ei näidatud, aga isegi allveelaevad ei saa päriselt nii-öelda silmist kaduda.
Teate, mis oli allveelaevadel pikka aega probleemiks? Allveelaev läheb ju kah soojaks, ja kui sa ülevalt infrapunakaameraga vaatad, näed sa meres sooja sigarikujulist objekti. Kašelott on natuke teistmoodi.
Nüüd püütakse teha allveelaevu nii, et nad ei kiirgaks soojust välja.
Kogu Maa jälgimine käib ju satelliitide pealt ja kui meil tekivad mingid kriisiolukorrad, siis satelliitide abil on neid palju parem jälgida. Kujutage ette, et te näete metsas: poole kilomeetri kaugusel põleb. Helistate päästeteenistusse: saatke autod siia! Aga tegelikult põleb kaks kilomeetri eemal juba palju ohtlikumalt, seal on inimeste asulad ja nii edasi.
Satelliitide pealt on võimalik näha üldist pilti. Meie enda toredad teadlased leiutasid ju teavitusmeetodi: kui tuleb üleujutus Pärnus, siis kogu piirkonna elanikele saadetakse pilt olukorrast mobiili peale – näidatakse ära, et sina elad selle tänava peal, kuhu nüüd võib tulla kuni meetrine vesi; pane uksed kinni ja pargi auto mujale."
Mida teha kolaga, mida on aastaid Maa ümber tiirlema veetud?
"See on küsimus, mille peale ei mõeldud kahjuks siis, kui esimesed satelliidid üles läksid. Nüüd mõeldakse selle peale juba väga tõsiselt.
Vaadake, kui palju on rakette üles lastud. Me räägime kümnetest tuhandetest.
Ja mis lollust tegid veel hiinlased: nad proovisid kosmilist relva – kuidas üks satelliit teise maha laseb.
Pandi siis ühele pihta ja – ühest tükist sai palju tükke. Need tiirlevad meeletu kiirusega siiamaani ümber Maa. Kui mõni selline tükk teile ebamugavalt külge tuleb, teeb ta teist augu läbi!
Mis selle prügiga teha? Ära tuleb korjata. Tuleb Rainer Nõlvak kosmosesse saata.
Sellega tuleb tegeleda, ja see peab jällegi olema suur rahvusvaheline programm. See ei saa olla ühe riigi teema."
Mida Eesti kosmoses ära teha saab? Peale ESTCube’i?
Kosmos (Vida Press)
"Minu sügav veendumus on, et riik peab andma inimestele võimalusi, ja ma juba õppejõuna nägin, kui paljud tunnevad huvi kosmose vastu.
Eesti ei hakka kunagi suuri satelliite üles laskma, aga me saame olla väga edukad satelliitidelt saadud andmete töötlemisel. Me saame teha IT-lahendusi, ma saame ära kasutada Tartu füüsikute tehtud superkondensaatoreid, mis on praegu väga edukad – need on imepisikesed patareid, kust saab alatasa ja hästi särtsu.
Me oleme nišitegijad, aga mõnikord on niimoodi, et suured jooksevad niššidest üle. Hea näide nišist on see, kuidas meie oleme üle võtnud digilahendusi. Digiretsepti näiteks. Digiallkiri – teine väga hea näide. Isegi netipank on hea näide.
Mul on siiamaani meeles, kuidas ma olin riigikogu esimees ja minu juurde tuli viisakusvisiidile ametist lahkuv Jaapani suursaadik. Muu hulgas rääkisime me ka pangandusest. Ma ütlesin, et meil on selline tore asi nagu internetipank. Mis asi see on, küsis Jaapani suursaadik.
Ma võtsin tal näpust kinni: teate, mul ongi vaja just korteri eest raha ära maksta. Vedasin ta arvuti juurde, klõbistasin veidi ja näitasin – makstud! Tema vaatas, et ei, tema läheb selles asjas küll panka.
Minu meelest suur vastuolu – üheltpoolt meeletu tehnikamaa ja teiselt poolt…"
Mis asjad on gravitatsioonilained?
"Oo, need on fantastilised asjad! Alles eelmisel aastal tõestati nende olemasolu, Nobelit nad veel saada ei jõudnud.
Kui mina kirjutasin oma doktoritööd, siis ma ka kasutasin seal Einsteini mõistet gravitatsioonilained – näitamaks, kuidas lähenevad teineteisele kaks tähte ja selle käigus tekib mingi energiakadu. Ma kasutasin seletuseks üldrelatiivsusteooriat.
Ja veel sel ajal üks minu oponentidest, kes oli optiline astronoom, lõi mu tööle hambad taha, et kuule, siin kasutatakse asju, mida pole üldse tõestatud. Mina porisesin vastu, et muudmoodi me ei saa ju seletada, kuidas meil tekivad niisuguse lühikese orbitaalperioodiga süsteemid.
Siis avastati 1990ndatel kaks neutrontähte, mille orbitaalperiood – nad tiirlesid ümber ühise massikeskme – oli 7,2 tundi.
Selgus, et 20 aasta vaatlused kattusid teooriaga, 0,5protsendise täpsusega. Need tähed sulavadki kokku, nende orbitaalperiood väheneb, sest energia läheb gravitatsioonilainete abil süsteemist ära.


description: Jäär Marsi ja Uraani täpne kvadraat võib muuta sind mässumeelseks ja tormakaks. Sa võid püüda murda sisse lahtisest uksest, samuti võib sul olla raskusi distsipliini ja seaduste täitmisega. Liikluses erilist ettevaatust!

title: Päevahoroskoop: laupäev, 29. oktoober


authors: Panthermedia Scanpix

description: CCBR Clinical Research kutsub vabatahtlikke osalema kroonilise alaseljavalu kliinilises uuringus, milles uuritakse uuringuravimi Fasinumab mõju kroonilise seljavalu leevendamiseks.

maintext:
ISADEPÄEVA KINGIIDEE | Isa kannatab pideva seljavalu all? Äkki on see lahendus probleemile!
CCBR Clinical Research , 10. oktoober 2016, 14:01 Jaga lugu!
Lisa tviit


description: Pärast eilset Infoneti väravateta viiki Narva Transi vastu oli laupäeval lähimatel jälijatel võimalus vahet liidriga vähendada ning seda Nõmme Kalju ja Tallinna Levadia ka tegid.

title: Nõmme Kalju ja Tallinna Levadia said väärtuslikud võidud, põnevus meistriliigas säilib


authors:
Teet Malsroos
Mis Teha

title: Kallo loobub Keskerakonna volikogu juhtimisest

maintext:
Keskerakonna volikogu praegune juht Kalev Kallo õnnitles erakonnakaaslasi partei 25. sünnipäeva puhul ja teatas ajalehes Kesknädal, et ei kandideeri uueks ametiajaks.
"Selleks et Eesti Keskerakonna au ja südametunnistus – volikogu – ei peaks lõhenema kahte leeri ja piidlema teineteist altkulmu, olen otsustanud, et ei kandideeri enam 15. oktoobri volikogu istungil volikogu esimehe ametikohale. See on minu panus oma erakonna ühtsusele tema soliidse juubeli puhul," kirjutas Kallo.
Laupäeval toimub Keskerakonna volikogu ja kavas on valida uus juhatus. Üheks volikogu esimehe kandidaadiks on Simsoni ja Ratase toetaja Kersti Sarapuu.


description: Täna suri 93. eluaastal tuntud Eesti helilooja ja muusika populariseerija Valter Ojakäär. Õhtuleht avaldab Jaanus Kulli intervjuu heliloojaga. Kohtumine leidis aset kaks aastat tagasi novembris.

title: Valter Ojakäär: "Jumal tänatud, et mul pole mitte ühtegi laulu pühendatud Stalinile või Leninile."

maintext:
Ta tähistab järgmisel aastal 92. sünnipäeva, kuid tema töövõime on hämmastav ja ta annab silmad ette paljudele poole noorematele kolleegidele. Kuigi silmanägemine pole enam kõige terasem, istub Ojakäär iga päev arvuti taga, suhtleb meili teel ja peab plaani kirjutada arvutisse uus fail, mis tähistab järjekordse raamatu sündi. Kuigi äsjailmunud "Arne Oit. Siin on see laul" on veel trükisoe.
Oma tohutust raamatu- ja plaadikogust leiab ta ilmeksimatult üles vajaliku trükise või helikandja. Ainult jalad ei taha enam hästi kanda, mis tähendab, et kontserdielu on jäänud minevikku.
Olete täna vist ainus inimene Eestis, kes võib öelda, et ta on mänginud ühes orkestris koos Raimond Valgrega?
Seda küll. Üks on veel elus – Ovid Avarmaa, klaverimängija –, kuid tema elab Kanadas. Vahetevahel meilitsi suhtleme. Muide, Arne Oidi raamatut kirjutades avastasin, et Valgre viimane töökoht enne surma oli Pärnu rannakohvik, kust ta küll ennast lahti jõi. Asi läks ikka nii hulluks, et ta lihtsalt kukkus koos pilliga lavalt maha.
Pärnu rannakohvikus korraldati ka sümfooniakontserte. Minu abikaasa Heljo Sepp mängis seal 1936. aastal Ferenc Liszti kontserti koos suveorkestriga. Hiljem oli ta aasta Londonis stipendiaat Kuninglikus Muusikaakadeemias ning üks väheseid inimesi tänapäeval, kes on oma kõrvaga kuulnud mängimas Sergei Rahmaninovi. Heljo mäletab, kuidas too kepiga komberdades lavale tuli ning kui suurepärase kontserdi andis.
Olen ikka uhkeldanud, et olen oma kõrvaga kuulnud Miles Davist, Benny Goodmani, Duke Ellingtoni, Sarah Vaughani. Aga see on köömes, võrreldes nende nimedega, kes esinesid kultuurimekas Londonis. Kahjuks tuli sõda peale ja Heljo pidi tagasi tulema.
Nii jäi tal kahe aasta stipendium saamata ja nüüd hiljem, umbes viis aastat tagasi, maksti see talle ikkagi välja. Mille Heljo omakorda andis oma õpilase Peep Lassmanni pojale Sten Lassmannile, kes pääses samasse Londoni Kuninglikku Muusikaakadeemiasse.
Heljole määrati 750naelane stipendium, mis oli tollal üüratu raha. Paraku sai ta sellest kulutada esimese õppeaasta 250 naela. 500 naela jäi sinna. Nüüd, arvestades inflatsiooni, maksti, kui ma ei eksi, 5000 naela.
Millega Valgre on ennast Eesti levimuusika ajalukku kirjutanud?
Meloodiatega. Öeldakse: ideaalne meloodia on see, kui kuulaja tunneb, et see oleks justkui tema enda loodud ja ta laulab seda vaimus kaasa. Valgre kõik meloodiad on just sellised. Oidist raamatut kirjutades uurisin ma ka tema loomingut ja võib-olla selles mõttes ongi ta Valgrele kõige lähedasem, sest ka tema meloodiad on üldmõistetavad, nagu näiteks "Suveöö".
Jätame kõrvale need, mis ta kirjutas riigile. Tollast poliitilist situatsiooni arvestades tuli ju kõigil kirjutada midagi riigile ja midagi kuulajale.
Lugesin kunagi raamatut võrdlemisi varakult, 1937. aastal surnud George Gershwinist, kes on öelnud, et tal on peas nii palju meloodiaid, et lihtsalt ei jõua neid üles kirjutada. Valgrega oli täpselt samuti, kõikidest tema lugudest said otsekohe üksteise järel hitid.
Kuivõrd Valgre oli teile kolleeg, kuivõrd sõber?
Me saime ju tegelikult Valgrega koos mängida vaid kaks nädalat. Pärnu rannakohviku lähedal ühe maja pööningul oli tal väike tuba, kuhu tuli redeliga ronida. Mäletan, paar korda käisin tal seal külas. Pärast mänge, mis tihti lõppesid alles hommikul kell neli, kui päike juba tõusis.
Mul olid kaasas Ameerikast saadetud lööklaulude tekstid, mis olid suureks abiks. Sest muidu kuulasime neid laule raadiost, aga sealt ei saanud me aru mitte ühestki sõnast. Nii me siis koos laulsime neid laule juba ingliskeelsete sõnadega. See vihik jäigi Valgre kätte ja tal oli see võib-olla kaasas isegi Venemaal.
Sõbraks ei saanud ma teda nimetada sellepärast, et meie vanusevahe oli juba märgatav. Tema oli sündinud 1913, mina kümme aastat hiljem.
Võrreldes Valgrega, oli teine suur Eesti muusik Georg Ots aga teie tõeline sõber?
Georg Otsaga olime palju lähedasemad. Ma mängisin Eesti Raadio estraadiorkestris ja harjutasime merekoolis, kus enne sõda asus ja ka praegu asub Inglise kolledž. Seal hakkas käima ka Georg Ots. Loomulikult ei olnud ta tollal Georg Ots, vaid lihtsalt üks laulja. Lihtsalt üks poiss paljudest ja selliseks jäi ta kuni surmani. Mõni läks nii puhvi, et ei tundnud enam oma sugulasi ka ära. Ots aga, tulles orkestriproovi, rääkis alati mõne värske anekdoodi, mille ta oli just kuulnud.
Üldiselt pillimehed kadestasid lauljaid, sest neil oli eristaatus, kõik nimepidi tuntud. Pillimehed olid aga tundmatud tegelased, kes rääkisid, et kõik lauljad on natuke nii (siinkohal paneb Ojakäär sõrme laubale). Ainuke erand oli Ots, kelle kohta ei öelnud keegi, et ta on laulja, vaid et ta on lihtsalt Georg Ots.
Sõda on kindlasti suuresti mõjutanud nii Valgre, Otsa kui ka teie eluteed, kes te pärast juunipööret astusite komsomoli ja kes kaasati 1941. aasta juunis Eestis moodustatud Pärnu hävituspataljoni?
See kõik on nii kuradi keeruline värk! Õppisin Pärnus muusikakoolis ja minu õpetaja oli Tallinnast tulnud tromboonimängija Tiit Karis, kellele tehti ettepanek luua komnoorte orkester. Orkestrist küll asja ei saanud, aga ühel ilusal päeval tehti ikkagi ettepanek kommnooreks astuda.
Enne seda olin ma skaut ning skautide ja noorkotkaste seas levis illusioon, loll mõte, et võtame selle orkestri võtmekohad enda kätte. Lisaks see idealistlik ettekujutus, et kui ei meeldi, astume välja. Me ei teadnud, et välja astuda ei saa. Kui aga sõda algas, võeti kõik komnoored piraki hävituspataljoni. Ning need, kes mobilisatsioonist kõrvale hoidsid, võidi kohapeal maha lasta. Mida ka tehti. Jumal tänatud, et ma kohe haavata sain!
Kui aga Saksa mopp tuli, siis ega keegi huvi tundnud, kus sa varem oled teeninud, ja nii sattusin ma Saksa sõjaväkke. Poolteist aastat olin seal. Algul hobusemehena, vedasime mürske ja miine ja kõiksugu varustust Volhovi rindele. Nii et me ei olnud lahinguolukorras. Hiljem oli juba vaja püssiplõksutajaid ning 1943. aasta lõpus leidsime ennast Vaivara rindelt.
Siit edasi ei tahakski nii väga palju rääkida, see kõik oli nii segane ja kole lugu. Ainult niipalju, et 1944. aasta märtsi Tallinna pommitamine oli täpselt üks päev enne mu sünnipäeva, mistõttu mind kutsuti staapi ja öeldi, et ma saan kolm päeva puhkust, kuna mu kodulinn on kannatada saanud. Tallinn oli kodulinn selles mõttes, et sealt mind mobiliseeriti. Sõitsin Pärnusse, kus piirikaitserügemendi orkestrisse oli vaja klarnetimängijat. Nii et ülejäänud aja teenisin ma juba Eesti väeosas.
Paraku lehvis Toompeal peagi jälle punalipp. Kuidas te ennast vahepealsest Saksa okupatsiooni aegsest supist välja keerutasite?
Inimesel peab vedama. Enne sõda 1941. aastal anti välja Nõukogude passid. Viskasin selle sahtlisse ja kui ma nüüd Saksa sõjaväest tagasi tulin, leidsin passi üles.
Tuli käsk, et tuleb minna sõjaväekomissariaati ennast registreerima. Kes ei lähe, lastakse maha. Võtsin oma passi ja lõin selle letti. Mille peale suured silmad tehti ja pakuti kohe istet. Aga kus ma Saksa ajal olin? Ütlesin, et olin hobusemeheks. Rindest ei rääkinud midagi. Ohvitser, kes mu vastas istus, kirjutas viimasele lehele sinise pliiatsiga, et kontrollitud ja lõi sellele templi peale.
Sellega tulin ma puhtalt välja. Kuigi see ei aidanud siis, kui tahtsin uuesti konservatooriumisse astuda, sest isa oli vahepeal arreteeritud ja perekond bandiitideks kuulutatud. Nii et kogu see periood oli õnne ja õnnetuste sümbioos. Juhusel oli tohutu tähtsus.
Mõlemast Eesti suurkujust, nii Otsast kui ka Valgrest on valminud mängufilm. Kui adekvaatselt on nendes linateostes antud edasi mõlema muusiku isikut?
See viimane, "Georg", oli täielik jama. Seda on raske isegi paroodiaks nimetada. Samuti tundub, et Valgre elust rääkiva filmi, "Need vanad armastuskirjad" on samuti teinud inimesed, kes teda ikka väga hästi ei teadnud ja temast aru ei saanud.
Kas Gennadi Taniel, Arne Oit või Uno Naissoo oleksid jõudnud oma loominguga ka Eestist kaugemale, kui tollal raudset eesriiet ees poleks olnud?
See on väga raske küsimus. Mina lülitaks siit välja poliitilise aspekti. Lööklaulude maastikul on kohutavalt raske lüüa läbi ka siis, kui eesriiet ees pole. Võtame kas või soomlased. Erik Lindström on väga hea helilooja ning Soomes on tema laulud väga populaarsed, aga mujal pole ta keegi. See võitlus käib teisel, mitte eesriide tasandil.
Kas halle ajurakke kulub rohkem ühe muusikateose, näiteks ooperi, või raamatu kirjutamisel?
Minul kindlasti raamatu kirjutamisel. Ooperit hakkasin ma kirjutama seetõttu, et Vladimir Alumäe rääkis Kaarel Irdile augu pähe, et Tammsaare näidendist "Kuningal on külm" peaks ooperi kirjutama ja pakkus mind välja. Pealegi pole ma kunagi pidanud ennast professionaalseks heliloojaks, et tõusen hommikul üles ja hakkan midagi kirjutama.
Ka Vaarandi tekstile kirjutatud "Rannakolhoosis" oli lihtsalt üks suur juhus. Minu andmetel sai sellest loost Eesti kõige enam liidus erinevates väljaannetes trükitud laul. Kuskil neljakümnes väljaandes on see ilmavalgust näinud.
Soomes ilmus ta "Kalastajan laulu" ehk siis "Kaluri laulu" nime all. Plaadi ühel poolel oli Valgre "Saaremaa valss" ja teisel poolel "Kaluri laul", mida soomlased esiotsa rahvalauluks pidasid. Mille peale Erik Lindström läks asja õiendama, et kuulge, see autor on minu hea sõber, millal te talle honorari hakkate maksma. Sain siis tagantjärele kuskil 500 Soome marka.
Kõige naljakam oli see, et mingisugune minu laul ilmus Leningradis ühel plaadil, mida tootis artell Plastmass. Mille eest ma sain autorihonorari, kuna see oli kommerts. Aga kõik see, mis ilmus firma Meloodia ja riiklike kirjastuste alt, oli kultuuripoliitika ja selle eest sai autor sama palju, kui ta nägi oma kõrvu.
Mõnda lugu, nagu näiteks 1957. aastal kirjutatud laulu "Kremli tähed", häbenete ka?
(Naerab). Jumal tänatud, et mul pole mitte ühtegi laulu pühendatud Stalinile või Leninile. Isegi Arvo Pärt kirjutas miski kommunistlike noorte marsi. Ma tean, et Naissoo, kelle isa oli metsavennana langenud, pidi kirjutama vastavaid laule oma seljataguse kindlustamiseks.
Mis puutub aga "Kremli tähtedesse", siis sellega on see lugu, et pärast "Rannakolhoosi" meeletut edu liidus hakati mulle saatma igasugu tekste, teiste hulgas ka "Kremli tähed". Olin viisakas inimene, ära ei öelnud. Mingisuguse supi ma sinna alla kirjutasin, aga ega see kuskile ei jõudnud. Ma arvan, et "Kremli tähed" jäi üleüldse lindistamata.
Muusikaäris ja muusikas üldse koostatakse tihti kõikvõimalikke edetabeleid, mis on pahatihti väga subjektiivsed. Kui aga teie peaksite nimetama Eesti läbi aegade kolm kõige paremat levimuusika heliloojat, siis kes need oleksid?
Valgrest ei pääse kuidagi mööda. Arne Oit oleks teine. Ma paneks nad ühele tasemele, kuigi Oit oli sellel alal suurem meister. Valgre oli rohkem looduslaps. Ning kahtlemata Naissoo, kes püüdles rohkem muusikalise täiuse poole. Mis ei tähenda, et Oit seda poleks püüelnud. Nii et need kolm nime ja ma loodan, et ma sellega kellelegi liiga ei tee.
Praegu on Eestis palju andekaid noori lauljaid, on teil nende hulgas mõni lemmik?
Kontsertidel ei käi ma enam ammu, küll aga olen vaadanud saadet "Su nägu kõlab tuttavalt" ning selle põhjal olen ma küll vaimustatud, kui andekaid lauljaid meil on. Alates vanameister Marju Länikust ja lõpetades noorematega, nagu Liis Lemsalu. Nii vokaalselt kui näitlejameisterlikkuselt on nad sada protsenti uskumatult head! Kuigi, kui laiemalt võtta, siis eks neid nii-öelda üleshaibitud lauljaid ole samuti, nagu samuti ka suurema tulevikuga tegijaid.
Millises muusikakollektiivis või lauljas teie tulevikus kõiges suuremat edulugu näete?
Ennekõike tuleks vist nimetada Metsatöllu, kes on ju välismaal andnud sadu kontserte. Pakkumine ja nõudlus peavad olema vastavuses. Nii lihtne see asi ongi.
Hämmastav on teie töövõime. Olete olnud võrdselt ja meeletult viljakas nii muusika kui ka raamatute kirjutamisel. Kui palju on selle taga sundust, raudset distsipliini?
Distsipliini pole siin üldse. Kõige viimase raamatu käsikirja, "Arne Oit. Siin on see laul", mille autorieksemplarid mulle hiljuti koju toodi, andsin ma tõepoolest tähtajaks ära. Kõikide eelmiste raamatute tärminid on üle läinud. Nii et täpsusest on asi kaugel.
Muidugi, ka Oidi raamatut lehitsedes nägin ma kohe paari andestamata apsakat. Ma lihtsalt ei suuda enam kõike kontrollida. Nägemine on vilets ja mõnda asja pean ma arvutiekraanil luubiga vaatama. Samas on arvutiga elu muidugi palju lihtsamaks läinud. Ma mõtlen, kui palju kirjutusmasinaid olen ma elu sees läbi tagunud! Vanasti oli ju nii, et iga raadiosaade tuli esitada väljatrükituna. Enne ei läinud see eetrisse, kui vastavad instantsid olid selle läbi lugenud.
Tavaliselt tegin ma nii, et panin kopeeri vahele ja lõin kaks eksemplari. Üks läks raadiosse ja teine jäi endale. Nii on mul praegu all keldris riiulite kaupa materjali, mida keegi kunagi enam vaatama ei hakka, aga seisma on nad jäänud ja kuidagi kahju on ka ära visata.
Ma saan aru, et vanusele vaatamata on arvuti, internet ja Skype teie igapäevased kaaslased?
Skype’ist ei tea ma midagi, põhiliselt suhtlen meilitsi. Aga arvutiga on nii, et õnneks elab mul ülemisel korrusel pojatütar ja tema elukaaslane. Nii et kui midagi on, siis ma kas koputan või hõikan ja keegi tuleb. Sest mõnikord olen ma omadega ikka puntras ja keegi targem peab appi tulema.
Ütlesite, et saite just kätte esimesed eksemplarid Arne Oidi raamatust. Kas järgmine käsikiri on juba lauasahtlis või alles arvutis?
Mul on mõned plaanid siia ja sinna. Just eile ei tulnud und, sest kass oli kogu öö kadunud ja abikaasa on haige ning nii tuli mul meelde üks ammune episood Artur Rinnega, kui ma sain temaga perroonil kokku. Küsisin, et tere, Artur, kuhu sa lähed? Ta vastas vaid kahe sõnaga: lähen kinni.
See oli just enne seda, kui ta Siberisse viidi. Siis ta laiendas natuke oma mõtet, lisades, et tal on saba järel ning et varem või hiljem on niikuinii minek. Seoses selle mälestusega tuli mõte, et kui kirjutakski raamatu, mis koosneks analoogsetest episoodidest, üksikutest kohtumistest, seikadest väga erinevate inimestega. Mul on meeles väga palju, teinekord lausa anekdootlikke ja teinekord tõsisemaid kohtumisi väga paljude inimestega, mis kokkuvõttes pakuksid tollasest muusikaelust ehk sellise pildi, mida pole varem maalitud.
Te olete 91aastane, aga terasema mõistusega kui paljud poole nooremad või veel nooremad. Millega te oma aju treenite?
Mingit treeningut pole ma kunagi teinud. Kui ma mõnda asja hakkan vahel meenutama, mis vanasti tuli kui varrukast, siis nüüd naeran ka ise, et kuidas see mul meelde ei tule. Aga eks see ole loodusseadus, et kõik ei püsi peas.
Õnneks, kui ei olnud veel internetti ja Vikipeediat, muretsesin ma endale väga korraliku teatmekirjanduse kogu. Nii et igasuguseid entsüklopeediaid ja rokkmuusika ajalugusid on mul riiulite kaupa. Ilma nendeta poleks ma oma esimest raamatut "Popmuusikast" valmis saanudki. See on üldse ime, et see raamat meil ilmus. Lätlased tahtsid seda tõlkida, aga neile luba ei antud. Rääkimata vene keelde tõlkimisest, see ei tulnud kõne allagi!
Vaadates tagasi oma tohutule loomingulise pagasile: kas selle kuhja alt paistab välja mõni raamat või muusikateos, mida võiksite nimetada elutööks?
Kadunud Kaarel Ird ütles omal ajal, et sa ajad taga kümmet jänest korraga, et vali üks. Aga ma olen eluaeg nii teinud ja ma teistmoodi ei oska. Mis huvi pakkus, sellele ma otsekohe ennast pühendasin. Võtame kas või raadiosaated, mida 30 aastat tegin, kui iga nädal käisin vana raadiomaja neljandal korrusel. Kui muusikast rääkida, siis ennekõike tuleks mainida ooperit, mille eest sain ka üleliidulise preemia.
"Valgre oli kümne naise suur armastaja."
"Ühe teene ma Valgrele tegin," meenutab Ojakäär Eesti muusikalegendi.
"Ta oli väga huvitatud ühest minu koolivenna õest ja palus end tutvustada. Neiu oli Liivi Loosme ning ma olen veendunud, et "Roos rannaliival" on kirjutatud Liivi peale mõeldes. Kui Valgre Venemaalt tagasi tuli ja Pärnusse jõudis, otsisin ma ta kohe üles ning esimese asjana küsis ta Liivi kohta. Millega ma ei taha öelda, et ta oli ühe naise suur armastaja – ta oli kümne naise suur armastaja, kellest ta kõigist lugu pidas ja neid kõiki ka armastas."
Hiljem sai Ojakäär heaks tuttavaks Debora Vaarandiga, kelle tekstidele oli laule kirjutanud ja kes 1946. aastal sattus Kivimäe haiglasse tuberkuloosiga, ühte palatisse naisega, kes oli kurtnud oma õnnetut armastust ja kelle nimi oli Liivi.
"Oligi seesama Liivi, kes oli väga õnnetult abiellunud. Nii et Vaarandi kaudu kuulsin ma selle naise saatusest, millest ma aga enne seda Valgrele midagi ei osanud kosta. Ütlesin, et tead, Raims, ma tõesti ei tea, kuhu Liivi kadus.
Valgrest niipalju veel, et enne sõja algust ja mobilisatsiooni keelitasime teda mitte Tallinna minema, sest ta polnud mitte kuskile sisse kirjutatutud, keegi ei teadnud, kuhu talle mopikutset saata. Aga tema vastus oli: ei, ma pean Tallinna minema, ema hakkab muretsema. Nii sattuski ta Venemaale, mis sai talle põrguks.
Sealt tagasi tulles oli ta joodik. Enne sõda võttis napsu nagu iga teine pillimees. Teisalt, just Venemaal kirjutas ta oma parimad lood. See on jälle kahe otsaga mäng. Kas ta oleks ka siis kirjutanud oma paremad lood, kui tal sellist südamevalu poleks olnud?
Muide, kui Valgre Venemaalt tagasi tuli, oli ta sedavõrd muutunud, et ka tema kõige paremad sõbrad ei leidnud temaga enam ühist keelt. Temaga ei saanud enam üldse suhelda. Ainsad, kellega ta läbi käis, olid kalamehed, kes teda jootsid."


title: VASTUS VÕTAB SÕNATUKS: kas mehed ootavad esimesel kohtingul seksi?

maintext:
Levib kuuldus, et mehed ihkavad juba esimesel kohtingul naiselt riided eemaldada ja linade vahele hullama pääseda. Kas see ka tegelikult nii on? Vastus on üllatav!
Tehtud uuringus selgus, et meeste jaoks ei olegi esmane esimesel kohtumisel kohe naisega voodisse jõuda, vahendab Womens Health.
Tutvumiskeskkond siteMatch.comi väitel eeldab kõigest 6 protsenti mehi, et esimene õhtu naisega võiks lõppeda seksiga.


title: KUULA | Norra laulja Jenny Hval laulab oma uuel albumil menstruatsioonist

maintext:
Norra muusik Jenny Hval (36) on saanud pärast oma viimatise albumi ilmumist hulga tähelepanu. Nimelt laulab naine palas "Period Piece", et menstruatsiooni ei maksa peljata - "see on kõigest veri".
Läinud reedel ilmunud albumi nimekski on naiselikkusele vihjav "Blood Bitch", vahendab BBC.
Hval on ka varem peatunud ebatavalistel teemadel. Lisaks verele laulab ta näiteks vampiiridest ja kapitalismist.


description: USA-s poejärjekorras ootav mees koges pealtnägijate ees suuseksi, mida pakkus talle tema ees kummargil olev lopsakas naine.

title: SEKS AITAB: kui poejärjekorras läheb igavaks...


title: Süüria esileedi: mulle pakuti poliitilist varjupaika, kuid soovisin jääda oma mehe juurde

maintext:
Süüria presidendi Bashar al-Assadi abikaasa Asma teatas intervjuus telekanalile Rossija 24, et talle on pakutud võimalust maalt põgeneda. Naine otsustas jääda oma mehe juurde.
"Olen kogu aeg Süürias viibinud ja mul pole mõtteski olnud kusagile mujale minna," kinnitas ta. Naine kinnitusel võis varjupaigapakkujatel olla plaan tema abikaasa jalgealust õõnestada. Asma ei öelnud, milline riik pakkumise tegi. Samas tänas ta Vene teletöötajaid Venemaa toetuse eest Süüriale.
Bashar al-Assad ja tema naine Asma märtsis emadepäeva tähistamisel (SANA)
Asma vanemad on süürlased, kuid naine kasvas üles Suurbritannias. Arvutiinseneri haridusega Asma abiellus Bashar al-Assadiga 2000. aastal, mõned kuud pärast seda, kui mees oli oma isa Hafezi surma järel presidenditoolile asunud. Paaril on kolm last.
Süürias kestab alates 2011. aastast verine kodusõda, mis algas siis, kui opositsioonimeelsed hakkas nõudma al-Assadi tagasiastumist. Sõjas on hukkunud vähemalt 400 000 inimest.


description: Eile varises Hiinas Zhejiangi provintsis kokku neli kõrvuti seisnud maja, hukkus vähemalt 22 inimest.

title: FOTOD | Hiinas hukkus majavaringus vähemalt 22 inimest


authors:
Andrew Boyers
Twitter

title: FOTO | EBAREAALNE! Liverpooli kodustaadioni laiendamisel töötanud Unitedi fänn jättis Anfieldi katusele rivaali sümboolikat

maintext:
Hiljuti renoveeritud Liverpooli kodustaadioni ehitusel lõi kaasa ka üks Manchester Unitedi fänn, kes uuenenud Anfieldi katusele jättis ühe suurima rivaali sümboolikat.
Nimelt asetas tulihingeline Manchester Unitedi fännist ehitusmees uuenenud staadioni katusele oma lemmikute särgi ning Ryan Giggsi ning Rio Ferdinandi kujukesed. See tähendab seda, et kaks Unitedi legendi hoiaks justkui igal Liverpooli mängul silma peal.
"See on lihtsalt üks heasüdamlik nali. Nende kahe võistkonna vahel on küll väga kõva rivaliteet aga ma ei teinud seda sellepärast. Tahtsin lihtsalt endast laheda märgi maha jätta," teatas anonüümseks soovida jäänud naljamees.
Vaata fotolt, kuidas Manchester Unitedi sümboolika Anfieldi kaunistab:


authors:
Toomas Tatar
Head Ööd
Reuters Scanpix
Stanislav Moškov
Viljar Voog
Ott Järvela
Dmack

description: 7. oktoobri spordipäeva mammu oli mõistagi Eesti jalgpallikoondise 4:0 võit Gibraltari üle, ent põnevat ja lihtsalt kummalist pakkus nädala viimane tööpäev veelgi. Heida pilk peale!

title: NII SEE JUHTUS | SPORT 07.10: jalgpall on jälle oivaline!

maintext:
Kiire ülevaade kõigist mängudest - Ronaldo on vahepeal sisse löönud neljandagi.
We're coming into the last 20 minutes of games across Europe. Here's how it stands. pic.twitter.com/wBlyjgfFme


description: Võrkpalli Balti liigas kohtusid keskses mängus mullused Eesti meistrivõistluste finalistid Pärnu Võrkpalliklubi ja Tallinna Selver. Valitsev meister Selver jäi küll 0:2 kaotusseisu, kuid suutis võõra väljakul mängu lõpuks võita.

title: PÕNEV LAHING! Valitsev tiitlikaitsja tuli raskest seisust välja ja alistas viies geimis mulluse finaalivastase


title: Saunafestival Varnja moodi: 13 sauna, kolm plusskraadi ja kõva tuul

maintext:
Saunabuss, kilesaun, indiaanisaun, telksaun, saunabuss, Soome saun niikuinii, erinevatest kümblustünnidest rääkimata… Nädalavahetusel oli saunafestivalil Peipsi-ääres Varnjas avatud 13 sauna.
Laupäeval Varnjasse saunafestivalile jõudes on õhusooja napilt kolm kraadi. Vinge tuule tõttu tundub ilm veel kõledam. Külatänaval ringi silkavaid paljaid inimesi on suisa valus vaadata.
POLE PARIM ILM: Kümblustünniseltskond leidis ühiselt, et ilm on saunatamiseks viluvõitu, kuid seda ägedam on kogemus. «Karm, aga saab hakkama,» märkisid nad. (Elen Kontkar)
Tartust liinibussiga saunapeole sõitnud Siim ja Heidi – viimane neist muuseas Ameerikast – jõudsid paari tunni jooksul läbi käia enam-vähem kõik saunad. Siim räägib, nüüd juba naerdes, kuidas nad suitsusaunas elu jubedaima saunakogemuse said: saunaruum oli nii õudselt suitsu täis, et oma varbaidki ei olnud näha.
"Mõtlesin, et ju see on selline ainulaadne suitsuteraapia," ütleb ta. Kui Heidi ei pidanud suitsu sees kuigi kaua vastu ja põgenes varsti värske õhu kätte, siis Siim oli, hambad ristis, kannatanud. "Hea, et vingumürgitust ei saanud!"


title: Martin Reimi debüüti ümbritseb võidukohustuse aura

maintext:
"Lihtsam oleks võõrsil Belgia, kus võib piltlikult öeldes ainult üllatada," lausus 157 korda mängijana kodumaad esindanud Reim. Ent tõsines siis, ja tõdes, et väga head ja mugavat olukorda niikuinii ei tule. "Alati on mingi väljakutse."
Sümboolsus on tore asi, aga uue treeneri krediidist ei saa Lillekülas juttu olla. Reaalselt rahuldab Eesti rahvast kohtumisest 30 000 elanikuga Gibraltari vastu vaid võit ja sellega kaasnevad kolm punkti. Selles mõttes on kolme nädala eest Magnus Pehrssoni asemel ametisse asunud Reimil keeruline koht, kust alustada.
Iga jalgpallikoondise kohtumine on eriline, aga tänane on pisut enam. Nimelt jäädvustub MM-valikmäng Gibraltariga igaveseks ajalukku, kui Martin Reimi esimene etteaste meeskonna juhendaja.
Edu võti on keskendumine
Tänane väljakutse on Gibraltari madal ja kompaktne viiemeheline kaitseliin. Olgugi et seal võtavad, nagu eilne Õhtuleht kirjutas, koha sisse näiteks ehitaja ja politseinik, ei tohi neid mehi alahinnata. On meil ju omast käest kahe aasta tagune õppetund 1:1 viigi (nüüdse abitreeneri Andres Operi lahkumismäng) näol võtta. Rääkimata luhtaläinud kohtumistest teiste vutikääbustega. Küllap treenerid hoolitsevad selle eest, et kellelgi ei tuleks sekundikski mõttesse midagi stiilis "ah, mis see Gibraltar ära ei ole".
Konstantin Vassiljevi mängukõlbulikkus selgus eileõhtusel treeningul. (Toomas Tatar)
Teisalt ei ole mõtet salata ka seda, et Eesti on favoriit, kelle individuaalne kvaliteet on vastasest üle. See tuleb lihtsalt väljakul maksma panna. Edu võti, nagu Reim eilsel pressikonverentsil rõhutas, on maksimaalne keskendumine.
"Iga hetk, iga moment loeb," lausus ta. "Edu saadab seda, kes on rohkem ärkvel, reageerib eri olukordadele paremini, võtab initsiatiivi ja loob rohkem momente. Vaatamata sellele, et nad on jalgpallimaailma värsked liikmed, on nad väljakul suhteliselt ambitsioonikad ja palliga enesekindlad. See on nii nende tugevus kui ka nõrkus. Üritame ära kasutada nende kohatist hulljulgust rünnakute ülesehitamisel."
Treenerivahetus ajas Gibraltari segadusse
Kui Eesti meestel on enda sõnul Gibraltarist väga korralik pilt ees, siis vastaste juhendaja Jeffrey Wood ei saanud eile ajakirjanikele sama väita. Pehrssoni asendamine Reimiga lõi tema kaardid sassi.
"Valmistusime mänguks teie vana treeneriga, aga paar nädalat tagasi asjad muutusid," sõnas Wood. "Malta ja Bosnia mängudest saadud info pole enam pädev, sest uus treener võib teha asju teistmoodi.
Kodupublik, uus treener, ilm - kõik räägib teie kasuks. Eestlased on kindlasti väga motiveeritud, et värske juhendaja esimeses mängus hea tulemus saavutada. Tuleb väga raske matš."
Gibraltari jalgpallikoondise jaoks on Lilleküla muru tuttav. 2014. aasta maikuus võideldi Andres Operi lahkumismängus välja 1:1 viik. (Toomas Tatar)
Eks Gibraltari jaoks ole iga matš üliraske. Alles aastal 2013 UEFA ja tänavu kevadel FIFA täieõiguslikuks liikmeks võetud Pürenee poolsaare väikeriik on pidanud 20 ametlikku mängu, millest võitnud vaid ühe – 1:0 Maltat. Kolm korda on saavutatud viik (1:1 Eestiga, 0:0 Liechtensteini ja Slovakkiaga) ning ülejäänud 16 korda on saadud kolakas. Just kolakas, sest väikseim kaotus on 0:2 Eestile, ülejäänud allajäämised on olnud vähemalt kolmeväravalised.
Ainult ühest koondisekohtumisest puudunud poolkaitsja Liam Walker sõnas, et nukrat statistikast hoolimata ei ole raske positiivset meelt hoida. "Kuidas saab olla emotsionaalselt raske mängida MM-valikmatše!? Unistasime sellest juba lastena, see on unistuse täitumine.
Meie põhiline eesmärk on oma mängudest õppida ning iga kord proovida teha natuke paremini. Arenemine võtab aega, aga teeme seda samm sammult. Usun, et oleme õigel teel."


title: Kiri | Haldusreformi varjuküljed

maintext:
Eesti avalikus sektoris töötab 135 000 inimest. Elanikke on 1,3 miljonit, kaasa arvatud võõrsil töötavad eestlased. Seega iga kümnes inimene on ametnik.
Sõja eel elas Hiiumaal Käina vallas 4000 inimest. Töötasid koolid, haigla, postkontor. Valla asjaajamise hoidis korras sekretär. Vallavanem võttis jutulesoovijaid vallamajas vastu paar korda kuus. See oli auamet ja tasu oli sümboolne. Miks peab nüüdisajal istuma vallamajas üle kümne ametniku, kui inimesi on 2000? Vallas on vaid üks kool, kõik muu on kinni pandud.
Valdade sundliitmine ei anna tulemust. Negatiivse näitena võib tuua Kõrgessaare valla ja Kärdla linna ühendamise Hiiu vallaks, mis on kriitika objekt olnud kogu oma eksistentsi vältel. Ei vähene ametnike arv ega majanduskulud, vaid bürokraatia vohab. Postmargi ja ümbriku saab praegu veel osta isikut tõendava dokumendita, kuid postkontoris arvet tasudes tuleb esitada ID-kaart, millest tehakse ka koopia!
Riigihaldusminister peaks tutvuma sõjaeelse Eesti elukorraldusega ja asuma otsustavalt vähendama tarbetute ametnike massi.


authors:
Tiina Kõrtsini
Oh

title: FOTOD JA VIDEOD | Laura Põldvere ema näosaates tütrele: "Issand jumal, kui kole sa välja näed!"

maintext:
Laura ütleb, et kui loosiratas talle Scatman Johni rolli viskas, oli tunne hea. "Ta on mulle alati karakteri ja tegelasena meeldinud. Saatega seoses tutvusin ka tema loominguga ja sain teada, et enne kui ta sellise disko-scat’i teemaga areenile tuli, oli ta suurepärane džässmuusik ja andis välja päris palju albumeid. Omal ajal oli ta ikka superartist," sõnab Laura, et sai ka ise targemaks.
Laura Põldvere võitis teise näosaate, kui kehastus džässmuusik Scatman Johniks. Vuntsid ja kiilakas pealagi panid aga inimesi Laurale järele vaatama ja tõdema, et Laura ei ole kunagi nii kole välja näinud! "Samas tahtsid kõik minuga pilti teha," naerab Laura. Ka tema ema Martina oli publikus ja ei suutnud oma silmi uskuda. Kui ema Laurale saate lõpus võidu puhul õnne läks soovima, ei suutnud ta lõpetada sõnade "Issand, kui kole sa välja näed!" korrutamist. "Vähemalt hääl on sul enda oma. Kui pilti ei vaata, on kõik korras," ütles Martina tütrele.
"Ma ei ole ühe päeva jooksul veel nii palju "komplimente" saanud. Keegi ütles veel, et ma olen kõige koledam mees, keda ta kunagi näinud on," muigab lauljatar Laura Põldvere, kes näosaates kehastus Scatman Johniks.
Kuidas Laura siis Scatmaniks kehastumist alustas? “Muidugi oli laulu kiirus raske. On päris massiivne töö see kõik hästi aeglaseks alguses võtta ja pidevalt uuesti laulda proovida.” Esmalt võttiski Laura ette programmi, mis lood hästi aeglaseks teeb, pani sõnad-silbid kõik kirja ja hakkas seda kõike järele õppima. “See on tegelikult ka lahe töö – iga kord kui kuulad, avastad jälle uusi nüansse. See on justkui lõputu töö,” ütleb Laura, et isegi veel enne saadet viimast korda lugu kuulates avastas ta jälle uut.
Kohtunikud olid pahviks löödud, sest Laurat ei paistnud tõesti mitte kuskilt. Tanja ja külaliskohtunik Elina Purde kiitsid grimmiosakonna tööd taevani, kuid kiidusõnu jätkus ka Laurale. “Ma olen kindel, et mina poleks sellega maha saanud. Sinu võimekusi lauljana teades mõtlesin ma, kas esitus tuleb väga hea või väga-väga hea,” seletas Tanja ja ütles, et Laura esitus oli väga-väga hea. "Täiesti sõnatuks võttev,” kommenteeris Elina. “Laulu pool oli muidugi väga priima ja ma arvan, et kui sa enam laulda ei viitsi, võid hakata meie räpparitele koolitusi andma, sest neil on ikka tegemist, et sinnamaani jõuda, mis sina siin täna ära panid,” kiitis ka Olav Osolin.
Põldvere tõdeb, et Scatmaniks kehastumine oli raske, kuid ütleb, et see meeldibki talle. “Samas oli esimeses saates Geri Halliwelli ka raske teha, sest ma polnud ennast mitte kunagi liigutanud ja tegin pidevalt pisidetailidega tööd.” Laura ütleb, et oleks väga lahe, kui inimesed näeksid lisaks lõpptulemusele ka seda, milline oli näosaates osaleva artisti esimene jäljendamiskatsetus. “See on ikka totaalselt erinev.”
Alguses käis Laura saate kaadri taga ringi pooliku grimmiga – lihtsalt kiilana ja ilma vuntsideta – ning nägi juba siis päris veider välja. Lõpuks pandi talle aga külge ka vuntsid ning natuke juukseid ja seepeale tunnistab Laura, et tal oli ennast isegi peeglist päris hirmutav vaadata. “See, mis sealt vastu vaatas, aitas muidugi veel rohkem rolli sisse elada. See on laulule päris hea ja arendav, sest annab kaasa teise, visuaalse, mõtlemise.”
Pole enne näosaadet tantsimisega tegelenud
Varasemalt on osalised rääkinud, et kui neile pannakse pähe kiilakstegev parukas, siis pole ülekuumenemine kaugel, sest stuudios on ka väga palav. Laura ütleb, et tal hakkas palav hoopis ülikonnas. “Ma olen selline soojalembene, mul oli kodune tunne,” naerab ta. Järgmises saates astub Laura aga lauljatar Duffy kingadesse. “Mulle väga Duffy meeldib – tema hääl ja olemine. Mul on hea meel, et hääleliselt on mul olnud erinevad karakterid – Geri polnud hääleliselt midagi erilist, Scatman oli omamoodi ja ma tunnen, et Duffy puhul lähen ma laulu peale välja.”


description: Kristjan Kitsingu koduklubi Estudiantes pidas Argentiina kõrgliigas seitsmenda kohtumise ning teenis 84:68 võidu. Üle pika aja oli oma roll selles ka Eesti koondislasel.

title: TUBLI! Argentiinas palliv Kristjan Kitsing mängis end pildile tagasi


description: 1980. aastate poisteduo Bros tuleb üle 24 aasta uuesti kokku.

title: 1980. aastate menuduo Bros tuleb uuesti kokku


authors: Reuters Scanpix

title: Vapustav vandenõuteooria: Avril on juba 13 aastat surnud!

maintext:
Avril Lavigne’i (pildil 2002. aastal ja tänavu) ümber ringleb šokeeriv kõmu: Kanada rokitšikk olla juba 2003. aastal surnud.
Briti kõmulehe Mirror teatel usuvad paljud Avrili fännid tõsimeeli, et kõik need aastad on lauljatari asendanud teisik, kes tema karjääri jätkas. Sahinad said hoogu teisipäeval, kui Avrilil täitus 32. eluaasta.
Avril Lavigne 2016 (Reuters / Scanpix)
Ilta-Sanomat vahendab, et vandenõuteooria kohaselt suri Lavigne oma esimese ülipopulaarse albumi "Let Go" järel depressiooni tõttu.
Musta masendust olevat temas tekitanud nii ootamatu menu kui ka vanaisa surm.


description: Ilmselt ei taha keegi vaielda vastu sellele, et enamik proovikabiine võib kannatuse ja enesehinnagu kõvasti proovile panna.

title: Kas oled nõus? Need asjad tekitavad proovikabiinides ahastust!


description: Laiemas plaanis pole mitte mingisugust tähtsust, kes võidab tänavusel aastal Eesti jalgpalli meistrivõistlused. Praegu jälgitakse, elatakse kaasa, mõne kuu pärast on pingeline tiitliheitlus valdavalt ununenud. Jääb vaid pelk ajalooline fakt.

title: Hugo Tipner | Infonet või Flora, Levadia või Kalju - vahet pole!

maintext:
Teisest küljest on ülimalt oluline, et tiitliheitlus püsiks põnev. Olen viimastel nädalatel kuulnud üllatavalt paljudelt inimestelt arvamusi koduste meistrivõistluste kohta. Isegi neilt, keda üldjuhul jätab meistriliiga külmaks. Praegune põnevus loob konkreetse pingekolde, mille ka jalgpallist kaugemad inimesed ära tunnevad. Pikk ja põnev heitlus toimib magnetina, mistõttu viibib tavapärasest oluliselt suurem hulk inimesi mõnda aega jalgpallilises emotsionaalses pingesituatsioonis. Tekib ajutine osalus, mille kaudu suureneb teadlikkus.
Nagu öeldakse, seisneb jalgpalli võlu paljuski selles, et terve nädal saab arutada laupäevast kohtumist, mis järgmise mänguga ununeb. Jalgpalliarmastuse juures on keskne ikkagi protsess, fännide osadus (fänn on osaline, mitte kõrvaltvaataja). Jalgpallihuviline viibib pidevas pinge- ja piirsituatsioonis, elab emotsionaalselt protsessi sisse, mis loob soodsa pinnase inimese arenguks. Pidevus, protsess, püsivus – need on märksõnad, mis kirjeldavad loomulikku fänni.
Infonet. Kõige tõenäolisem võitja oleks ühtlasi kõige igavam variant. Kuivõrd tegu on võrdlemisi uue meeskonnaga – kõrgliigas alles neljandat hooaega – puudub väljakujunenud kogukonnatunne ja fännibaas. Infoneti võidu üle rõõmustaksid peamiselt asjaosalised ise. Samas pole tekkinud ka klubisse aktiivselt negatiivselt suhestuvaid jalgpallilembe. Seega, Infoneti võit ei kurvastaks kedagi, aga ei rõõmustaks ka kedagi.
Algkoosseisus pole ühtegi eesti mängijat (Artur Rättel on vahetusmees) – miskipärast sooviks Meistrite liigas näha mängimas eeskätt nooremat verd potentsiaalseid koondislasi ja pisutki eestlasi. Puhas tulemuse nimel komplekteeritud kõrge keskmise vanusega (umbes 27 aastat) meeskond. Õnneks ei varja Infonet kuidagi oma olemust. Kuna mängupilt on atraktiivne, siis oleks tegu kapitalistlik-esteetilise võiduga.
Flora. Mullune meister oleks kõige loogilisem variant. Eesti mõistes pikkade traditsioonidega, laiaulatusliku noortetööga klubil on kõige laiem toetus ja ilmselt ka kõige suurem hulk vastaseid. Kui poolehoidjate suur hulk põhineb sihipärasel ülesehitustööl, siis negatiivne levinud arusaamal jalgpalliliidu ja Flora jätkuvast liigsest põimitusest (a la paras Pohlaku jüngrite punt, kelle finantsiline suutlikkus põhineb nagunii kahtlastel tehingutel).
Peamiselt eesti mängijatest koosnev noor meeskond. Iseloomulik on pikaajalisse arengusse panustamine klubi kõikidel tasanditel – pedagoogiline võit.
Levadia. Kõige umbmäärasem variant. Varem selgelt Florale vastandunud Viktor Levada projekt on oma ideelise positsiooni just kui minetanud. Tundub, et sedakaudu on vähenenud nii poolehoidjate kui ka vastaste hulk – fännibaasi pole lõppeks ikkagi kujunenud, vastased on Levadiat aktsepteerinud. Viimasel ajal rohkesti nooremaid mängijaid kasutav tulemuspõhine klubi – tavaline võit.
Nõmme Kalju. Kõige reaktsioonilisem ja poleemilisem variant. Ühelt poolt on Nõmme oma välise kuvandiga paljudele jalgpalliga suhteliselt kaugetes suhetes inimestele atraktiivne, aga kesta taga haigutav lünklikkus tekitab paljudes võõristust. Klubil on suhteliselt suur fännibaas, lisaks lai hulk poolehoidjaid, kelle osalusaste on madal, samas on rohkelt neid, kelle jaoks tekitaks Nõmme võit klubi pealispindsuse tõttu tülgastust.
Rohkete välismaalastega tulemuspõhine suhteliselt kõrge (samuti umbes 27 aastat) keskmise vanusega meeskond, mis ei kanna mitte mingisugust spordivälist sõnumit. Palju pannakse rõhku välisele kuvandile, millega minnakse vastuollu jalgpalli olemusega – turunduslik võit.


title: Mehed, tähelepanu! Kui palju te ikkagi peaksite kihlasõrmusele kulutama?

maintext:
Kihlasõrmuste hinnad on seinast seina, alates mõnekümnest eurost ja lõpetades miljonitesse ulatuvate hinnasiltidega eksklusiivsetest sõrmustest. Kui palju aga peaks üks mees, kes tahab oma naise kätt paluda, sõrmusele kulutama?
Kellele ei meeldiks vaadata staaride kihlasõrmuseid ja unistada, et endalgi kord selline sõrmes oleks? Samas on selge, et enamik mehi ei ole ka kõige suurema soovi korral võimelised oma naisele miljonitesse eurodesse ulatuvate teemantitega kihlasõrmust kinkima. Kui palju aga peaks eeldama, et mees kihlasõrmusele kulutab? Veebiportaal Who What Wear teeb asja selgeks. Tõsi, päris ühte universaalset reeglit pole, vaid variante on õige mitu:
1. kolme kuu palk - tõsi, kui mehel on teisi maksukohustusi või tunneb end majanduslikult ebakindlalt, siis ei tasu kolme kuu palka sõrmusele sirgeks lüüa.


description: Õhtulehe jalgpallisaates "Kolmas Poolaeg" räägivad ajakirjanikud Mart Treial, Viljar Voog ja Ott Järvela hetke kuumimatest jalgpalliteemadest. Arutelu objekt number üks on otse loomulikult Eesti koondis, keda ootavad ees MM-valikmängud Gibraltari ja Kreekaga.

title: KOLMAS POOLAEG | Kas Eesti lööb Gibraltaril puuri täis + analüüs Manchester Unitedi olukorrast


description: Eesti ühiskond on täiskiirusel vananemas ning sellega kaasnevad igasugused probleemid. Täna arutati Ida-Virumaal, mida teha õendushaigla patsientidega, kes võivad oma tegevusega endale või teistele ohtlikud olla.

title: Geriaater: eakate patsientide kinnisidumine on ka meditsiinitöötajatele ebameeldiv


title: Lamborghini võib olla ka igati toimiv maastikumasin

maintext:
CarBuzzi teatel paneb kulme kergitama Lamborghini jutt uue Uruse-nimelise mudeli võimekusest "liivadüünidel surfata".
Urus tähendab Lamborghini jaoks suuri muudatusi. Sportliku linnamaasturi (SUV) ehitamiseks palgati hulk uusi töötajaid ja muudatusi paistab ka turunduse poole pealt. Uus mudel on kujundatud veetlema üksikuid naisi ja perekondi.
Palju sellist infot on tulnud välja tegevdirektori Stefano Domenicali antud intervjuudest. Domenicali ja Lamborghini arendusjuht Maurizio Reggiani andsid äsja ühe intervjuu Austraalia CarAdvice'ile ja tõepoolest kõlas väljend "düünidel surfamine".
Reggiani kasutas seda väljendit, kui kirjeldas, mida suudab Urus teha oma topeltturboga. "SUV-il peab olema kõrge vääne madalatel pööretel ja seda on võimalik saavutada vaid turbomootoriga," kirjeldas ta. "Vastasel korral, kui sa tahad ilma turbota ... düünidel surfata ..., siis pole sul piisavalt pöördemomenti, et düünist välja tulla."
Kuigi Urus on ilmselgelt maastikusuutlik, on see siiski läbi ja lõhki sportlik, mitte vaid LM-002 (aastatel 1986-93 toodetud kandiline maastur, väga ebalamborghinilik – toim) moodsam versioon. "Kui sa tunnetad, sulged autoga sõites korraks silmad, siis saad aru, et see on ehtne Lamborghini," kiitis Domenicali.


description: Sel pühapäeval täitub 90 aastat A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" I osa esmailmumisest 1926. aastal. Sel puhul on Eesti Maalikunstnike Liit korraldanud Õpetajate majas näituse "Tõe ja õiguse inimesed".

title: Kunstnikud tõid "Tõe ja õiguse" I osa maalidele


title: Narva-Jõesuu hooldekodust jalutama läinud 26aastane mees leitud

maintext:
Politsei otsis Narva-Jõesuus asuvast hooldekodust täna ennelõunal omavoliliselt lahkunud 26aastast Riho. Õhtul kella kümne ajal teatati politseist, et Riho on leitud.
"Anname teada, et Riho on leitud, temaga on kõik hästi ja politseipatrull toimetas ta tagasi hooldekodusse," teatas PPA pressiesindaja Kerttu Krall.
Politseid teavitati mehe kadumisest täna ennelõunal, misjärel edastati mehe isikukirjeldus kõikidele politseipatrullidele. Õhtul saabus politseinikele lisaks piirkonda kontrollima ka politseikoer.


authors:
Tiina Kõrtsini
Wau
Soe Soovitus

title: Inga Lunge: ütlesin esiti näosaates osalemisele "ei"

maintext:
Anne Maasikuks kehastunud Inga Lunge ütleb, et tema teadis muidugi, kellega tegu. "Minuealised ja vanemad ikka teavad. Anne Maasiku hiilgeajad on jäänud minevikku, aga teda ei nimetata asjata Eesti folgi emaks – temas on see ürgne jõud sees," ütleb Inga, kes enda sõnul valmistus etteasteks viimase hetkeni. "Ma oleks pidanud minema õue puid kallistama, et lisaenergiat saada. Tema puhul peab vähesega päris palju andma ehk ma ei saa hüpata ja tantsida. Sisemist peab olema nii palju, et see ka välja kiirgaks.”
(Tiina Kõrtsini)
Seda, kas Maasiku tämbri tabamine oli kerge või raske, Inga öelda ei oska. “Ega Potsataja kergemini tulnud. Ma ei pea ühtki rolli kergemaks või raskemaks – nende õige tabamine on ühtviisi keerukas.” Inga ütleb, et väga suure osa tööst teeb ära ka lauluõpetaja Maiken, kes õpetab artiste, kustkaudu vajalikku hääletämbrit tekitada. “Muidu laulavad ja räägivad inimesed ju mingi mugava koha peal, aga Maiken oskab õiged šnitid üles leida. Sellest on väga palju abi olnud,” sõnab Inga, et üksi poleks see võimalik.
“Loo sõnum ja tämber olid minu jaoks õiged. Ma ei näe siin paroodiat, ta tundus õige ja samamoodi ürgselt paeluv,” kommenteeris Inga esitust kohtunik Tanja Mihhailova-Saar. Elina Purde ütles, et on olemas vaid üks Anne Maasik, kelle hääl suudab selle loo ära laulda, kuid Inga tegi tema jäljendamisel kõik mis sai. “Väga tubli ja hea.” Olav Osolin arvas, et “Rändaja õhtulaul” on kurbade eestlaste laul. “Sa tuled koju, tuju on kehv, oled nukker, lähed YouTube’i, paned selle loo peale ja nii see elu läheb.”
Näitleja Inga Lunge mõtles näosaate pakkumist saades kaks sekundit ja vastas siis eitavalt, kuid saate produtsent Triin Luhats palus tal veel ikka mõelda. “Näitlejad ei ole valdavalt üleliia enesekindlad. Teiste toetus andis tuge, Maiken ütles ka, et tema on nõus tööd tegema ja nii see läks.” Nüüd on Inga väga õnnelik, et ta siiski saatesse meelitati. “Laiem üldsus teab mind ikka ühe rolli kaudu (Inga kehastab populaarses telesarjas “Pilvede all” Piretit – K.T). Kui palju inimesed ikka teatrisse tulevad, et mind erinevates rollides näha. Nüüd on neil see võimalus. “


description: Jäär Suhetes lähedaste või pereliikmetega peaksid olema taktitundeline ja mitte oma tahet neile peale suruma. Aeg soosib uute pikaajaliste ettevõtmiste kavandamist.

title: Päevahoroskoop: laupäev, 22. oktoober


title: Tahad koera reisile kaasa? Aga mis siis, kui ta kaalub 82 kilogrammi?

maintext:
Inglanna Sam King võttis nõuks minna kolmeks kuuks Tenerifele oma poja juurde elama, kuid probleemikohaks osutus oma 82 kilogrammi kaaluva koera kaasa võtmine.
Võiks ju arvata, et imelihtne on koer lennukis endaga kaasa võtta – niimoodi ju loomi transporditakse. Selgus aga, et koer Harold on selleks liiga suur, kirjutab Lonely Planet.
Seega võttis naine kindlalt nõuks tuua Harold auto ja praamiga Tenerifele. 4000 kilomeetri pikkuseks teekonnaks arvestab naine 63 tundi (ilma peatusteta) ja maksumuseks 2000 naela ehk 2267 eurot. Võrdluseks võiks öelda, et lend Londoni ja Tenerife vahel kestab 4,5 tundi.
Põhiline murekoht, millega Sam hetkel silmitsi seisab, on see, et tal pole isegi mitte autot. Oma viimase auto müüs ta ära, sest see oli koera jaoks liiga väike.


description: Sotsiaalministeerium kavatseb järgmisest aastast lapsendamise korralduse ümber muuta. Enne oli igal maavalitsusel oma lapsendajate järjekord ja sellega tegeles üks maavalitsuse ametnik. Uuest aastast on aga kavas luua üks üle riigi kehtiv lapsendajate register, millega hakkavad tegelema sotsiaalkindlustusameti lastekaitse üksuse neli ametnikku.

title: Lapsendamise reegleid ootavad ees muudatused. Ootel pered on mures


description: Köha ja bronhiidiravi saab toetada ka väga tõhusa isetehtud seguga, mille valmistamiseks vajad sa vaid mett, banaani ja puhast vett.

title: VALMISTA ISE: Maitsev segu, mis aitab köha ja bronhiiti ravida

maintext:
Joodik istub baaris ja näeb, et üks naine tuleb sisse, koer süles:
"Hei, kust sa endale sea said?"
"See ei ole siga, see on koer."
"Ma koeraga rääkisingi."


title: Päevahoroskoop: pühapäev, 2. oktoober

maintext:
Sõnn Hoia tervist – eriti just söögi- ja joogi osas. Söö vähem, aga kvaliteetsemalt. Samuti oleks täna igati kasulik juua puhast vett. Õhtul ole avalikes kohtades tähelepanelik!
Jäär Kuu liigub Kaaludes ja on opositsioonis Jääras oleva mässumeelse Uraaniga. Seega võid täna väga kergesti üle reageerida – eriti kui keegi sind kuidagi provotseerib. Ettevaatust liikluses!
Ambur Hakkad positiivses mõttes silma. Sinus on midagi sellist, mis teistes sinu isiku vastu huvi äratab. Seega on täna igati sobiv päev avalikeks esinemisteks. Mida rohkem suhtled, seda parem.
Skorpion Püüa hoiduda oludele ja inimestele hinnangute andmisest - sest need hinnangud oleksid täiesti valed. Valitsev kosmogramm võib ka tekitada eriskummalisi mõtteid või siis soovmõtlemist. 22.43 – Kuu Skorpionis.
Neitsi Sul kohe on silma kõikvõimalike vigade ja puuduste avastamiseks. Kipud kritiseerima kritiseerimise enda pärast. Tasuks olla sallivam ning mitte niipalju tegeleda juuksekarvade poolitamisega.
Lõvi Õhus on ahvatlusi. Su salajased ihad ujuvad pinnale. Kui sellele tundmusele järele annad, siis hiljem süüdista vaid iseennast. Kuid hea päev reklaami tegemiseks.
Kalad
Tunned end ebakindlalt ning püüad seda mitte välja näidata. Võid ka tajuda, et sinu isik ei avalda teistele seda muljet, mida sina just sooviksid. Samuti kahtlustad, et sinu eest varjatakse midagi.


title: Pea meeles! Gripp on kõige ohtlikum viirushaigus!

maintext:
Terviseameti avalike suhete juhi Iiris Saluri sõnul ei ole inimese jaoks tähtis, milline gripiviirus teda tabab. "Oluline on teada, et gripp on ainus ja kõige ohtlikum viirushaigus, mille eest on võimalik ennast kaitsta. Isegi kui viirused muutuvad ja seda nad paraku teevad, siis parimat kaitset gripi vastu ei ole kui iga-aastane vaktsineerimine," rõhutab ta.
Venemaa terviseamet hoiatas hiljuti, et tänavu on liikvel Hongkongi gripiviirus (H3N2), mille tüve teatakse 1960-ndatest aastatest kui sadade tuhandete inimeste tapjat.
"Venemaa meedia kaudu meieni jõudnud hirmujutud uuest ja ohtlikust viirusest ei ole tegelikult midagi uut," lausub Iiris Saluri lisades, et inimese jaoks ei ole tähtis, milline gripiviirus teda tabab. Oluline on teada, et gripp on kõige ohtlikum viirushaigus.
Liiatigi ei ole selles Hongkongi tüves midagi uut ning see on olemas ka käesoleva aasta gripivaktsiinis ühe komponendina. Veel annab tänavu juba apteekides müügil olev vaktsiin kaitse gripiviiruse A/H1N1 ja ühe B gripiviiruse tüve vastu.
Hetkel Eestis gripiviirused veel ringlusesse jõudnud pole, kuigi viirushaiguste sesoonne tõus on alanud. Midagi erakorralist selles Saluri sõnul siiski pole, ülemiste hingamisteede viirusnakkustega arstide poole pöördunute arv on sarnane varasema paari aastaga. Teada on, et haigestumisi põhjustavad praegu erinevad viirused nagu RSV-, adeno- , rino-viirused ja paragripp.
Et viirused kipuvad kergemini levima kinnistes ruumides, kus on koos rohkem rahvast, tuleks Saluri soovitusel viirushaigustest hoidumiseks liikuda rohkem väljas, hoida haigestunutega distantsi ja eriti oluline on pesta käsi pärast koju jõudmist, pärast rahvarohkete kohtade külastamist.
Ka gripi vastu vaktsineerimiseks on praegu kõige õigem aeg, sest gripiviirused veel Eestis ei ringle, mis tähendab et organismil on aega viiruse vastase kaitse kohandamiseks. "Eelmisest aastast mäletame, et inimeste suurem huvi vaktsiini vastu tekkis alles siis kui gripp juba kohal oli, aga siis algab võidujooks, kas puutute enne kokku viirusega või jõuab kujuneda kaitse või selgub, et te jääte oma otsusega hiljaks ja vaktsiin saab enne apteekidest otsa," märgib avalike suhete juht.
Iiris Saluri ütleb, et pole mõtet lasta enda segadusse ajada ärevate lugudega, vaid säilitada kaine mõistus ja teha tervist säästvad otsused ära esimesel võimalusel.
Eriti soovitab Terviseamet vaktsineerimist vanemaealistele ja nendega tihedamas kontaktis olevatele inimestele ning muidugi kõikidele kroonilisi haigusi põdevatele inimestele, sest elu näitab, et raskemini tabab gripp just neid. Kindlasti peaksid vaktsineerimisele mõtlema ka rasedad.


title: Võlglased nurjavad terve maja remondi

maintext:
Üksikud võlglased võivad lörri ajada terve kortermaja korrastustööd, mistõttu tasub juba esimeste võlgade ilmnemisel nendega tõsiselt tegelema hakata.
Pindi Kinnisvara atesteeritud vanemhaldur Heliis Anto selgitas, et tihtipeale alahindavad ühistute juhatused tasahilju kuhjuvaid võlgasid. „Esialgu tunduvad väikesed võlad ühistu ees aktsepteeritavad, kuna kommunaalteenuste lepingud on ju elanikel tavaliselt otse teenusepakkujaga ja väikese puudujääki saab vajadusel näiliselt katta tekkinud reservidest, halvemal juhul aga lausa remondifondist,“ rääkis ta.
Anto sõnas, et selline hiilivate võlgade aktsepteerimine on aga suisa kuritahtlik- hoonete majanduskavad ei ole planeeritud ilmaasjata ja kui ühel sügisel jääb katuseremondi jaoks raha puudu ning ka pank ei anna võlgade tõttu laenu, siis on ühistu lõhkise küna ees- kas korjata puuduolev summa teistelt elanikelt või kahjustada hoonet ja selle elanike elukvaliteeti.
„Võlglaste korralekutsumiseks on piisavalt õiguskaitsevahendeid ja karmimatel juhtudel, kui tõsistest vestlustest ei piisa, ei tohiks häbeneda ka kohtus õiguse nõudmist- ühistu juhatuse ülesanne on siiski tagada hoone maksimaalne jätkusuutlikkus, mitte tegeleda majaelanike personaalküsimustega,“ lisas Anto.
Foto: Scanpix


authors:
Laura Oks
Ettepanek Evelin Ilvesele
Ole Mureta

title: Euroopa Komisjon ootab EASilt OÜ Ermamaa toetuse kohta selgitusi

maintext:
Vaatamata sellele, et Euroopa toetusrahade jagaja ning selle õiget kasutamist jälgiv Euroopa Komisjon on seisukohal, et iga liikmesriik on toetusrahade kasutamise eest ennekõike ise vastutav, asus komisjon siiski koguma lisainfot OÜ Ermamaa toetuse tagasinõude kohta.
"Oleme näinud meedias ilmunud materjale [OÜ Ermamaa] teema kohta ja oleme hetkel ühenduses liikmesriigi vastutavate ametiisikutega, et saada asja kohta rohkem infot," öeldakse Euroopa Komisjoni saadetud vastuses Delfi Ärilehele.
"Eelkõige oleme palunud saata rohkem infot Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel, kes on vastutav nii konkreetse toetusraha jagamise eest ning ka tagasinõude suuruse otsustamise eest," edastas Euroopa Komisjoni vastuse komisjoni Eesti esindus, kes hetkel on vastava informatsiooni ootel.
EAS teatas eelmisel nädalal, et nõuab Toomas Hendrik Ilvesele kuuluvalt OÜ Ermamaalt tagasi 10% 2006. aastal antud toetusest ehk 190 000 eurost 19 000 eurot. Toetusraha Ärma talu ja selle ümbruse ehitamiseks ja taastamiseks kulutanud endine president ja tema eksabikaasa Evelin Ilves lubasid seal avada turismitalu, mida seal kunagi ei ole olnud.
Artikkel on refereeritud Delfi Ärilehest.


title: GALERII | Kunstnikud maalisid naisstaaridest šokolaadiportreed

maintext:
Lauljatar Tanja Mihhailova-Saarest, lauljatar Teele Viirast ning jalgpallikohtunikust ja raadiohäälest Anni Rahulast maalisid kunstnikud kolmapäeva õhtul Viru keskuses õige magusad portreed. Nimelt võõpasid nad naisstaaride näolapid lõuendile sulašokolaadiga.
Selleks sulas keskuse aatriumis pliidil suurtes pottides kolme värvi šokolaad: valge, hele- ja tumepruun. Kunstnikud Karl Markus Antson, Maria Sidljarevitš ja Alina Orav seisid lõuendite taga ringis, ringi keskel poseerisid neile istudes Tanja, Anni ja Teele. Tanjat maalis Alina, Annit Maria ja Teelet Karl Markus.
Portreed visandasid noored kunstnikud pliiatsiga ette, alles siis kandsid lõuendile sulašokolaadi. Maria segas šokolaadisse ka lilleõisi. Maalid said modellid mälestuseks endale. Tanja rääkis, et teda on maalitud vaid korra ja nõnda, et ta polnud ise juures.
"Võib juhtuda, et söön selle maali ära, aga loodetavasti ripub see ikkagi kodus seinal," vastas laulja küsimusele, mis maalist edasi saab.


description: Riik otsustas tõsta üksi elavate pensionäridele makstavat toetust. Ühele vanaprouale või vanahärrale toob see kuus lisa üheksaja pool eurot.

title: TV3 VIDEO | Üksik pensionär uuest toetusest: see on madalapalgaliste pensionäride mõnitamine


title: "RADARI" VIDEO | Kuidas pääses lapse surnuks löönud mees reaalse vangistuseta?

maintext:
Lugu sai alguse Viljandis Vaksali 32 asuvas kahetoalises korteris, kus 16. märtsil 2013 kell 18.40 helistas Jaanus Lind kiirabisse ning teatas oma kartusest, et tema kasutütar, kaheaastane Kristella, on suremas. Jaanuse elukaaslast, Kristella ema Siirit, ei olnud sellel hetkel kodus. Kiirabi viis Kristella ära. Tagasi koju tüdruk enam ei jõudnud.
Kahe aasta eest vapustas Eestit uudis, et ema ja kasuisa on peksnud väikest last, mille tagajärjel on tüdruk eluks ajaks sandistatud. Karistuseks said nii ema Keiti Voogre kui kasuisa Egert Must reaalsed vanglakaristused. Selle juhtumi taustal on aga suurema tähelepanuta jäänud üks väike Viljandi tüdruk, Kristella, kelle surma põhjustamise eest süüdi mõistetud Jaanus Lind kohtusaalist kaks kätt taskus minema kõndis.
“Haigla teatas, et neile on toodud üliraskes seisundis peatraumaga väike laps, kaheaastane tüdruk,” meenutab asja uurinud leitnant Leana Lemming. Põhjus, miks haigla politseisse teate tegi, olid vanemate poolt antud vastuolulised põhjendused vigastuste kohta. Arstide sõnul vanemate jutt lapse kukkumisest või haigusest ei saanud põhjustada lapsel olnud vigastusi.
Vägivalda kahtlustati algusest peale
“Ja nemad kahtlustasid ka algusest saadik vägivalda,” ütleb Lemming, kes juba samal hommikul võttis ühendust Kristella ema Siiriga ja lisab, et ema oli väga endast väljas ning rääkis, et laps oli haige. Algselt viidi Kristella Viljandi haiglasse, kuid veel samal õhtul edasi Tartusse Maarjamõisasse. Kristella seisund oli äärmiselt tõsine - tal oli tuvastatud peaajuturse ja ta oli koomas. Neli päeva hiljem ehk 20.03 kell 11:17 Kristella suri. Järgmisel päeval oleks ta saanud kahe aasta ja kolme kuu vanuseks.
Esimene asi, mille uurija Lemming toimiku vahele pani, oli Kristella pilt. “Et prokurör ja kohtunik ja kõik, kes seda toimikut kunagi nägema peavad, et nad teaks, kellest me räägime. Et ta ei oleks lihtsalt nimi ja sünniaeg, vaid et ta oleks laps,” põhjendab uurija. Politsei käis ka Kristella koduks olnud üürikorteris sündmuskohaga tutvumas. “Kuna lapse tervisekahjustus või surma põhjustanud tervisekahjustus oli sisemine, siis me ei lootnud väga sealt sündmuskohalt midagi leida. Ja ei leidnud ka,” räägib Lemming.
Kristella elas koos ema Siiri ja kasuisa Jaanus Linnuga kahetoalises korteris. Midagi ebatavalist uurijatel silma ei jäänud - elutoas oli kahe-ja kolmekohaline nahkdiivan, laud, arvutilaud, ahju kõrval tool. Põrandat kattis vaip. Kuna tüdruku mänguasjad olid elutoas, siis enamuse ärkveloleku ajast veetis Kristella just seal.
Sündmuskohalt polnud võimalik asitõendeid leida, seega tuli oodata kohtuekspertiisi tulemusi ning aktiivselt koguda tunnistusi ja ütlusi. “Erinevatest kohtadest ütlused, kuidas laps oli käitunud kasuisaga koos olles, arstitõendid. Ma küsisin ka perearstilt, sest laps oli ka varem pöördunud perearstile seletamatute traumadega, et sinikas siin ja sinikas seal,” meenutab juhtumi uurimist Leana Lemming.
Lapsel pidevalt sinikad
Viiratsi lasteaias Rüblik jõudis Kristella käia alla poole aasta. Kord ilmus Kristella lasteaeda sinikatega kaetult - sinikad olid kehal, rindkerel, seljal ja jalgadel. Selgituseks saadi lapsevanematelt, et kasuisa Jaanus Lind oli madratsit ühest toast teise transportides komistanud ja Kristellale peale kukkunud. Uurija sõnul oli sündmusi eraldi vaadeldes võimalik sinikaid ja marrastusi tekitanud olukordi eluliselt seletada. Kuid kõiki marrastusi ja sinikaid ühte kogumisse võttes sai neid lõpuks liiga palju. “Tervikpildina hakkas tunduma, et kasuisa on selle asja taga,” ütleb Lemming.
Kristella keha saadeti lahkamiseks morgi juba surmapäeval. Töö võttis päev hiljem, 21. märtsil, ette 19 aastat kohtuarstina töötanud Tanel Vaas, kes on elu jooksul nii mitmeidki lapsi lahanud. Kuid ta tõdeb, et lihtne see ei ole. “Lapsed on lapsed ja surnud lapsed - see on see kurb pilt,” tõdeb kohtuarst Tanel Vaas, kes uuris ka uurija Lemmingu kahtlusi Kristella peksmise osas.
“Tunnistajate seletused, need viitasid sellele, et last on füüsiliselt väärkoheldud. Mina kohtuarstina seda otseselt tõestada ei saa, aga need tõendid viitasid sellele.” Lapse võimalikust peksmisest räägiti ka Kristella ema Siiriga, kes ei olnud avatud ning politseiga koostööd ei teinud. “Seletasin ka, miks ma küsin kõiki neid asju, aga ta suhtus pigem nagu vaenlasesse,” meenutab Lemming.
“Ütelda, et tegemist oli vägivaldse kasuisaga Jaanus Linnu näol, selle kohta ei ole kindlasti mingeid tõendeid,” ütleb ringkonnaprokurör Raul Heido, kellega nõustub lõpuks ka Lemming. “Sellised viited küll olid olemas, aga nii palju meil tõendeid ei olnud, et talle kahtlus selles osas esitada,” ütleb Lemming.
Laps kukkus löögi tagajärjel
Ehk siis pikemat füüsilist väärkohtlemist Tanel Vaas tõestada ei saanud. Küll aga olid häirivad leiud, mida ta lahkamisel avastas. Nimelt jõudis kohtuarst järeldusele, et last oli löödud näkku. “Ja selle tagajärjel on ta siis kukkunud peaga vastu põrandat või mingit pinda ja saanud peaajupõrutuse ja siis on tekkinud see verevalum, kõvakelmealune verevalum, mis siis põhjustas ka mõned päevad hiljem tema surma,” ütleb Vaas, kelle sõnul tegi järelduste tegemise keerukaks asjaolu, et surma taustast ei olnud piisavalt teada.
“Mul olid ainult see, mis ma nägin lahangul, mida ma arvasin ja järeldasin nendest vigastustest,” meenutab Vaas. Kuna õnnetuspaigalt asitõendeid leida polnud võimalik, oli lahangu tulemus äärmiselt oluline. Just sellele ning tunnistajate ütlustele sai uurija Lemming toetuda.
Kuna tunnistuste ja ütluste kogumine võttis aega, läks mitu kuud enne, kui Jaanus Lind lõpuks politseisse ülekuulamisele toodi. “Selle jaoks just, et mitte süüdistada kedagi ilma asjata. Et lapse kaotus on niigi väga raske asi ja kui meie siis mingi vale versiooniga lagedale ilmume, siis me võime tekitada nagu hingelisi traumasid inimesele,” selgitab Lemming.
Ülekuulamiste ajal pidas Jaanus Lind end üleval rahulikult. “Esialgu oli ta ise ka ikka väga hirmul ja ehmunud sellest, et me siis nagu järeldustega sinnamaani jõudsime, aga pärast ta nagu pisut kogus ennast ja lihtsalt ütles, et ta ei ole teinud seda,” meenutab uurija, et algselt väitis Lind, et laps kukkus. “Tema ennast süüdi ei tunnistanud. Siis mingil hetkel tekkis see versioon, et ta mängis lapsega, hüpitas teda ja siis kogemata laps kukkus,” räägib uurija Lemming.
Lõuna ringkonnaprokurör Raul Heido tegeleb väärkoheldud laste asjadega igapäevaselt, ta on prokurörina töötanud 23 aastat, enne seda olnud viis aastat prokuratuuri uurija. Tema viis kohtusse ka Linnu süüasja.
“Jaanus Lind tunnistas juba kaitsja juuresolekul, et see kahetsusväärne juhtum, mis lõppes kaheaastase Kristella surmaga, et see sai alguse sellest, et ta kahekesi lapsega jäi koju ja kuna lapsele väga meeldis hüpitamine õhku, siis ta hüpitas last. Ja kuna neid hüpitamisi oli korduvalt, siis ühel hetkel ei suutnud ta last haarata, laps kukkus ja laps muutus loiuks ning mõne aja pärast helistas ta kiirabisse,” räägib Heido. Kuigi Kristella ema Siiri uskus, et laps on surnud haiguse tõttu, jäi Jaanus Lind ütluste juurde, et laps oli just hüpitamise ajal kukkunud ja pead vigastanud.
Kuna asjaolusid ei saanud täpsemini tuvastada ning lahkamisel selgunud vigastused sobisid oma olemuselt ka Linnu hüpitamise versiooniga, siis sellest lähtuvalt esitas Raul Heido lõpuks veidi enam kui aasta peale Kristella surma tema kasuisale, Jaanus Linnule süüdistuse. “Kõigepealt esitati Jaanus Linnule süüdistus karistusseadustiku paragrahv 117 lõige 1 järgi, see on ettevaatamatuse tõttu surma põhjustamine,” ütleb Heido.
Märtsis 2015 mõistis Tartu Maakohus Jaanus Linnu õigeks. Prokuratuur kaebas otsuse edasi ja kolm kuud hiljem tunnistas Tartu Ringkonnakohus Linnu siiski süüdi. Jaanus Linnu kaitsja Mart Sikut kaebas jõustumata kohtuotsuse edasi ja riigikohus saatiski selle tagasi maakohtusse uueks läbivaatamiseks. Põhjus, miks Riigikohus seda tegi, peitus asjaolus, et Jaanus Lind oli vahepeal tagasi võtnud oma uurimise ajal antud ütlused Kristella hüpitamise kohta.
Võimalik, et seda juttu oligi Lind ajanud ainult seetõttu, et lootis nõnda õnnetusjuhtumile mängides karistusest üldse pääseda. Kui aga asi ikka kohtusse läks, otsis ta juba muid vabandusi ja väitis, et laps oli haige. Igal juhul langes nii ära versioon, mille alusel prokurör alguses süüdistuse üldse esitas.
Lind lõi last meelega
“Leidis tuvastamist asjaolu, et Jaanus Lind tahtlikult lõi Kristellat. Ma ei näinud muud võimalust kui esitada uus süüdistus Jaanus Linnule,” ütleb Heido. Lõplikult tuvastas kohus, et Jaanus Lind lõi last meelega, kuid see, et laps selle tagajärjel suri, oli õnnetus.
Karistuseks määrati Linnule selle eest üks aasta ja kolm kuud tingimisi vangistust. Ehk reaalselt trellide taga veetis ta kaks päeva ja seda eeluurimise ajal. Käesoleva aasta märtsis ilmus uudis, et kohus karistas väikelapse surma põhjustanud meest tingimisi karistusega. Inimestes tekitas otsus kummastust ja tundus ebaõiglane. Vaid aasta varem olid ühe teise lapse peksmise eest tema vanemad saanud reaalse vanglakaristuse.
Kohtu kõneisik, Tartu Maakohtu esimees Liivi Loide sõnab, et oluline on teada kõiki fakte, mis erinevates kohtutasandites esitatud on. “See otsus võib tunduda ebaõiglasena asjaolusid teadmata,” ütleb Liivi Loide, kelle sõnul on oluline teada, et otsust tehes oli kohus seotud esitatud süüdistusega ning pidi karistust mõistes arvestama sellega, et kuigi Lind lõi last tahtlikult, oli selle tagajärg ehk lapse surm siiski õnnetus. “Lisaks oli kohus seotud seda otsust tehes ka ühe varasema otsusega, mis Jaanus Linnu suhtes sama teo eest kohus oli ta süüdi tunnistanud, kuid oluliselt kergema süüdistuse järgi,” räägib Loide. Ehk teisisõnu on kerge karistuse põhjus juriidikas.
Kuna Lind oli oma hüpitamise-ütlustest taganenud, langes ära esimene õnnetuse versioon. Lihtsamalt öeldes – kadus ära selgitus, miks lapsel üldse vigastused tekkisid. Ja kuna see oli kadunud, esitas prokurör kohtupidamise uuel ringil rängema süüdistuse. Kuid kohtu käed olid juba seotud varasema otsusega. “Hilisemal süüdimõistmisel ei saa süüdistatava olukorda raskendada,” lisab Loide.
Kristella surmas süüdi mõistetud Jaanus Lind on tänaseks 25-aastane. Ta on instruktor Teesoo laskeklubis. Veel pool aastat enne Kristella surma osales Jaanus Lind Teesoo klubi poolt korraldatavatel "Mulgi Põder 2012", kus võistlesid parimad jahilaskurid. Lind võitis tol aastal kolmanda koha. Tema endised õppejõud Viljandimaal kirjeldavad teda kui täiesti tavalist poissi.
Juhtumiga tegelenud asjaosalistel on Jaanusest tekkinud oma pilt
“Esimene mulje, mis tuleb, on külm, emotsioonitu,” meenutab Jaanus Lindu kohtuarst Tanel Vaas.
“Kahetsust, kui ma nüüd meenutan kõiki neid kohtuistungeid, siis tema silmis ma seda näinud ei ole. Nagu teada, süüdi ei ole ta ennast tunnistanud,” ütleb Raul Heido. Selleks, et lapse surma põhjustanud Jaanus Linnult kommentaari saada, pöördusime esialgu tema advokaadi Mart Sikuti poole, kes kliendi soovil ei saanud protsessist rääkida.
Viljandis olles helistasime ka Jaanus Linnule, kes teatas, et ei soovi rääkida ning katkestas seejärel kõne. Kaamera ees ei soostunud rääkima ka Kristella ema Siiri. Ta ütleb vaid, et Jaanus Linnuga nad tänaseks enam koos ei ela. Nad läksid lahku varsti peale lapse matuseid. Kuid ta ei eita, et lugu on meelel nii temal kui ta lähedastel.
Kristella surm on sügava jälje jätnud kõigile, kes sellega aastate jooksul kokku on puutunud. Selle taustal tekib küsimus, kas Jaanus Lind sai lapse surma põhjustamise eest liiga väikse karistuse?


title: Inglismaa koondise peatreener Southgate: enne minu tulekut oli siin tõeline segadus

maintext:
"Miinimumeesmärgi ehk edasi saamise kursil me siiski liigume," sõnas 46-aastane treener. "Aga ma sain võistkonna võistkonna väga keerulisest seisust ning pean asja nüüd paremaks muutma."
Inglismaa jalgpallikoondis tegi eilses MM-valikmängus väravateta viigi Sloveeniaga. Värske peatreener Gareth Southgate tunnistas peale mängu, et meeskonna mäng on väga ebastabiilne.
"Üldiselt on meie peamine ülesanne alagrupist edasi pääseda ning selles valguses oli tegemist väärusliku punktiga," hindas Southgate võõralt väljakult teenitud 0:0 viiki. "Loomulikult kõik näevad, et me võiks olla paremad aga ka vastaste võimalused tulid vaid standardolukordadest või meie lihtvigadest."


authors:
Conflict News Twitter
Ikka Need Üksiküritajad

description: Türgis tulistati täna kaks raketti Anatlya turismipiirkonna läheduses asuva kalapoe pihta. Raketirünnakus siiski keegi viga ei saanud.

title: Populaarse turismipiirkonna Antalya lähistel toimus raketirünnak


title: Laaneots: ei usu, et Venemaa kolmandat sõjakollet endale juurde tahab

maintext:
Riigikogu liige, erukindral Ants Laaneots ütles, et kuigi Venemaa suurendab oma sõjaväge, on sõjastsenaarium vähetõenäoline. Laaneotsa sõnul on Venemaa seotud juba Ida-Ukraina ja Süüria sõjaga ning vaevalt Moskva veel kolmandat kollet juurde tahab saada, kirjutab ERRi uudisportaal.
Venemaa tugevdab oma Balti laevastiku laevarühma kahe väikese raketilaevaga Zeljonõi Dol ja Serpuhhov, mis suunduvad ilmselt Kaliningradi. Ants Laaneots selgitas "Ringvaates", et Vene eskaader kõige suuremate ja võimsamate laevadega on juba Vahemeres ning ilmselt saadeti väikeraketilaevad seetõttu Läänemerele Balti laevastiku tugevdamiseks.
"Kõigepealt, nagu Vene kaitseministeerium tegi avalduse, siis tulid laevad selleks, et tugevdada Kaliningradi kaitset, ilmselt sellepärast, et suur osa kõige võimekamaid Vene laevu on praegu Vahemeres, tegelevad Süüriaga ja Läänele oma võimsuse demonstreerimisega," rääkis Laaneots.
Ta lisas, et kaitseministeerium teatas ka sellest, et kahele olemasolevale väikesele raketilaevale ehitatakse 2020. aastaks juurde veel kolm, mis jäävad Läänemerre.


description: Eesti jalgpallikoondise esiväravavahist Mihkel Aksalust võib täna õhtul Seinäjoki JK (SJK) särgis saada kahekordne Soome meister. Ent selleks peab tšempionaadi viimases voorus juhtuma mitu soodsat asja.

title: Millise stsenaariumi korral saab Mihkel Aksalust täna kahekordne Soome meister?

maintext: Mariehamni ja Ilvese viik on SJK jaoks soodne tulemus, sest võrdsete punktide korral arvestatakse Soomes esimese asjana üldist väravate vahet. Praegu on see SJKl +13 ning Mariehamnil +14, aga SJK võidu korral suureneb nende näitaja minimaalselt Mariehamniga võrdseks.


description: Koduliigat ägeda võiduga BC Kalev/Cramo üle alustanud Rapla Avis startis edukalt ka Balti liigas, alistades Kedainiai Nevežise 91:77.

title: Rapla alustas Balti liigat väärt võiduga


title: Anti Kobini poja nimeks sai Luke

maintext:
"Poisile panime nimeks Luke, täitsa eestikeelse nime," rõhutab vastselt teise lapse isaks saanud nukuteatri näitleja Anti Kobin, et inglisepäraselt seda nime ei hääldata. "Poja nimi oli meil ammu valmis mõeldud. Marili sõitis kord Tartusse, nägi Luke mõisa silti ning mõtles, et see on lahe nimi. Nüüd ongi meil peres Luke!"
Kobinite poeg pani igal juhul juba enne sündi Anti ja tema abikaasa Marili närvid proovile. Tohtrite öeldud tähtaeg oli ammu möödas, laps ei ilmutanud aga mingit sündimissoovi.
"Ma räägin, et poiss on ikka tõeline Kaalude tähemärgi inimene ega suutnud kuidagi otsustada, millal sündida," naerab Anti. Koos Mariliga viskasid nad pika ootuse peale nalja, et mine tea, ehk ei sünnigi perre leebeloomuline Kaalude-laps, vaid tuleb hoopis naksakas Skorpion.
Neljapäeva õhtul kell 18.18 oli poeg käes, 51 sentimeetrit pikk ning üle kolme ja poole kilo raske.


title: Armastas naiste seltsi

maintext:
Maarja Vaino sõnul on teada, et Tammsaare armastas väga naiste seltsi. "Kas see oli just flirt, aga talle pakkus intellektuaalset ja emotsionaalset lõbu naistega suhelda, ta olevat naiste seltskonnas väga särama läinud."
Samas ei olnud Tammsaarel teadaolevalt abieluväliseid südamedaame.
"Hoolimata sellest, et Käthe oli erakordselt komplitseeritud naine ja nad tülitsesid palju – Elo Tuglase päevikus on kirjas, et aeg-ajalt olid ühel või teisel kohvrid pakitud –, pidasid nad ikka koos vastu," räägib Vaino, et Käthet ärritas katsejänese roll.
Kui kirjanikul oli vaja näha, kuidas naine reageerib, siis provotseeris ta mingit olukorda ja vaatas, mismoodi Käthe käitub.


title: Tööstress: ärgitaja või läbipõletaja?

maintext:
Kui tööülesannete täitmiseks vajalik keskendumine on muutunud keeruliseks ja emotsioonid kõiguvad eufooriast nutuhoogudeni, võib see viidata tööalasele läbipõlemisele.
"Ilma stressita sureks inimene ära, sest see paneb kehas teatud keemilised ühendid tööle. Stressis inimese organism suudab end vajadusel kindlasti paremini kokku võtta," tõdeb töötervishoiule keskendunud arstikeskuse Qvalitas peaarst Toomas Põld.
Kuigi stressi on vaja inimese käivitamiseks, hakkab see kuhjudes igapäevast elu ja tööd segama.
"Läbipõlemine on suure tähega Negatiivne Stress. See tähendab, et organism ei tule vajalike funktsioonidega toime ja enamasti ei saa ka inimene siis oma tööülesannetega hakkama. Töö võib olla liiga raske või seda on liiga palju; tööaeg ei ole õigesti planeeritud või hingetõmbeaega ei jäägi jne.


title: Manchester Unitedi staare süüdistatakse tiimikaaslaste ignoreerimises

maintext:
Manchester Unitedi staarid Paul Pogba ja Zlatan Ibrahimovic on langenud Inglismaal süüdistuste alla, et nad ignoreerivad oma tiimikaaslasi.
Jose Mourinho juhendatav võistkond on praegu Premier League'is kuuendal kohal ning viimati ei suutnud Stoke City vastu enamat viigist. Unitedi esitused sel aastal on olnud üles ja alla ning Londoni Arsenali endine poolkaitsja Paul Merson usub, et tiimil on raske taga järgmiseks hoojaks koht Meistrite liigasse.
"Kui ManU jätkab samamoodi mängimist, saab neil olema väga raske lõpetada nelja parima hulgas," kirjutas Merson väljaandes Daily Star. "Ma ei usu, et nad Meistrite liiga materjal.
"Nad oleks pidanud Stoke City esimese 20 minutiga pihuks ja põrmuks lööma, aga ei tundunud, et nad saavad üldse väravagi kirja," lisas Merson.
"Unitedil on probleeme. Tundub, et Zlatan Ibrahimovic ja Paul Pogba otsivad platsil koguaeg ainult teineteist ja ignoreerivad oma tiimikaaslasi," võttis 48aastane Merson klubi mured kokku.


title: Gibraltari poolkaitsja Liam Walker: meie jaoks on MM-valiksari unistuse täitumine

maintext:
Temagi tõdes, et ei oska suurt miskit homsest mägnust oodata. "Me pole kindlat, milline on teie mänguplaan. Kui vile kõlab, siis näis, mis saama hakkab."
"Lahkusime siit Lincolniga hea tulemusega (1:2 kaotus - M.T.). Samuti saime ka koondisega paar aastat tagasi viigi (1:1). Need on mängud, millele tagasi vaadata ja mõista, et hea tulemus on võimalik," sõnas Walker.
Eesti jalgpallikoondis võõrustab homme õhtul MM-valikmängus Gibraltari koondist. Vastasmeeskonna poolkaitsja Liam Walker on üks neist meestest, kes käis suvel siin Lincoln Red Impsiga Meistrite liiga 1. eelringis FC Floraga madistamas.
"See oligi ainuke negatiivne periood tolles mängus," sõnas Walker. "Ülejäänud mäng oli väga positiivne. Pidasime oma plaanist kinni. Kui saame palli, siis oleme tõestanud, et meil on mängijaid, kes suudavad sellega midagi teha."
2013. aastal UEFA täieõiguslikuks liikmeks võetud Gibraltar on pidanud 20 ametlikku mängu, millest võitnud ühe (1:0 Maltat), viigistanud kolm (1:1 Eestiga, 0:0 Liechtensteini ja Slovakkiaga) ning kaotanud 16. Seejuures väikseim kaotus on 0:2 Eestile, ülejäänud allajäämised on olnud vähemalt kolmeväravalised.
Walker sõnas, et nukrat statistikast hoolimata ei ole raske positiivset meelt hoida. "Kuidas saab olla raske mängida MM-valikmatše!? Unistasime sellest juba lastena, see on unistuse täitumine.


authors:
Aldo Luud
Äge Ju

title: Alar Varrak: ütlesin meestele, et kui nii edasi läheb, saame kotti. Saimegi.

maintext:
Eesti korvpalli meistriliigas sai BC Kalev/Cramo võõral väljakul valusa kaotuse Tartu Ülikoolilt, kui jäädi alla 76.77. Valitseva meistermeeskonna loots Alar Varrak nentis, et selline see korvpall juba on. "Tüüpiline Rocki ja Kalev/Cramo vastasseis – ennegi on miinus 20 või enamagi pealt välja tuldud. Seekord kukkus nii välja meie kahjuks. Tegime soliidse esimese ja halva teise poolaja,“ ütles Varrak hakatuseks. Esimese kahe veerandi järel võis Kalevi võit tunduda juba kindel, sest juhiti 48:29 ning riietusruumi mindi 22:6 spurdilt. Siiski asjad niimoodi välja ei kukkunud ning Gert Dorbeku tabav kolmene 6,7 sekundit enne mänguaja lõppu andis võidu Tartule.
"Andsime ise lihtsalt initsiatiivi käest ega saanudki seda enam tagasi. See on korvpall, niisuguseid asju on nähtud ka Euroliiga finaalis. Permis oli Ühisliiga mängul ju teistpidine näide – jäime ise 15ga taha ja lõpuks võitsime rohkem kui kümnega.
Täna tegime liiga kergekäelisi pealeviskeid ega olnud kaitses sama agressiivsed kui alguses. Ütlesin ühe time-out’i ajal, mil veel rohkem kui kümnega ees olime, et kui nii edasi läheb, saame kotti. Saimegi,“ ohkas Varrak. Juhendaja tõdes, et liikumised lähevad veel platsil sassi, eriti väsimuse tekkides. „Eesti meestel on lihtsam, paljud asjad on samad, mida aastaid nõutud. Töötame edasi.“


description: 2006. aasta lõpus oli Jüri Raidla advokaadibüroo õhtune jõuluvastuvõtt Hobuveskis. Kümmekonna laua taha mahtus umbes 100 inimest, enamasti mehed. Istusin ühes laudkonnas, kui keegi koputas mulle õlale. See oli äsja innuka kõne pidanud ning paar kuud tagasi presidendiks saanud Toomas Hendrik Ilves. Tõusin püsti.

title: Janek Mäggi | Aitäh, minu president, Toomas Hendrik!

maintext:
Kirjutasin muu hulgas järgmist: “Küll paneb president kuninganna juuresolekul käed tasku. Küll on esimesel leedil koledad kleidid. Heal ülikonnal tasub taskud muidugi nii või naa kinni õmmelda, sest ükskõik, mida taskusse panna, rikub see riide. Evelin Ilvese kostüümide valik ei olnud ehk nii peen kui kuningannal, kuid Elisabeth II on võimul olnud 1952. aastast alates, mitte vaevalt paar nädalat. Ja dünastia silmapaistvuse eest hoolitsevad maailma parimad riidemeistrid juba sajandeid, elavatel traditsioonidel on uskumatu jõud, rääkimata rahakotist.”
Ta tänas mind siinsamas Õhtulehes 6. novembril 2006 ilmunud loo “President Ilvese tiigrihüpe” eest, kus ma kaitsesin teda ja tema abikaasat. “Aitäh, Janek,” märkis ta. Ma ei saanudki kohe aru, mille eest ning nii mina kui ka lauanaabrid olime selgelt hämmeldunud. Kohe sain aru, et Ilves on sooja südamega inimene. Gentelman ehk õrn mees.
Kümne aastaga õppis Ilves ära kõik, mis oluline. Ja natukene peale ka. Sealhulgas lõi uusi traditsioone – 20. augusti Roosiaia vastuvõtt, 24. veebruari vastuvõtud väljaspool Tallinna ja palju muud. Nüüd on minu kord öelda Toomas Hendrik Ilvesele: Aitäh, Toomas Hendrik, 12 punkti! Sealhulgas isiklikult.
Et liiga palju? Siiski mitte. Ma ei ole sugugi kindel, et Lennart Meri oli parem president kui Ilves. Alla ei jäänud ta ka Arnold Rüütlile, kes esindas lihtsalt teistsuguste poliitiliste eelistustega maarahvalikumaid kodanikke.
Arrogantne? Ei. Isegi ükski vaimselt terve inimene ei suuda, ei oska ega tahagi vastata kõigi 1,3 miljoni inimese ootustele. Kui suudab pooltele, on ta juba väga andekas. Sellega sai Ilves hakkama.
Kunagi ei tohi inimest ja tema tööd hinnata ühe lause (oh kui mitu korda on nõutud ministrite tagasiastumist mõne kohmaka-tabava-ausa-terava lause eest jne) või arvamusloo või kõne või hinnangu või arusaama pärast. Kuigi seda tehakse poliitikute puhul alatasa ning just seepärast teevad poliitikud seda sama ka rahva ja tema arvamusliidritega, kes tegevpoliitikas ei osale. Ilves on võtta saanud mitme lause ja teo eest. Kindlasti ka õigusega.
Iga tark inimene võib ärrituda, anda mõne kontekstist tuleneva, kuid teiste arusaamadega mitteühtiva seisukoha. Näppu lõikamise hetkel kaasneb vallanduvale verele ka valu. Ilves näitas oma valu alguses rohkem välja kui ametiaja teises pooles. Rahvaga oli vastupidi.
Vaht ei pea kellelegi meeldima
Mõistmine ja halastus peab olema alati kahesuunaline, sest kui – “president ei kuula rahvast, rahvale ei meeldi vaht,” siis ka rahvas ei kuula presidenti, presidendile ei meeldi vaht. Inglased ütleksid: one good turn deserves another.
Ilvese helgus oli kindlasti suurem kui tema nipsakus. Tema viimasest ülipikast LP intervjuust tuli välja, et Eesti on Ilvesele armas, aga (tema suhtes ja üldse) liiga kriitiline. Mina pigem ütleks, et Toomas Hendrik kasvas kümne aastaga presidendiks. Ei tüdinud Eesti Ilvesest ära midagi ja kindlasti ka vastupidi. Ilvesest sai kümne aastaga üks Eesti vapiloom.
Ma ei ole ka üldse nõus nendega, kes ütlevad, et Ilvese sisepoliitiline tegevus oli nõrk. Mulle meenub üks tore õhtusöök kolm aastat tagasi suvel Alatskivi lossis (mis asub minu suvekodust 5 km kaugusel), kui Ilvesed Peipsiääre külasid väisasid.
Kui Jette Mariega – minu tänaseks 11aastane tütar, kes siiani räägib – “mina olen presidendi kätt surnud!” – koos 30 kohalikuga pikalt õhtustasime, rääkis Ilves palju sellest, kuidas Eesti kohalik elu on vaja käima saada. Ta oli osavõtlik ja siiras. Olen avastanud, et tipp-poliitikud, kellega olen isiklikult tuttavaks saanud, on alati palju meeldivamad inimesed, kui nad meediavahendusel tunduvad. Eravestluse partnerina on Ilves kindlasti lummav väitleja. Nüüd on tal selleks oluliselt rohkem võimalusi kui seni.
Mida soovida aga täna ametisse astuvale Kersti Kaljulaidile? Kõige olulisem on taluda kriitikat – nii sõpradelt kui ka vaenlastelt. Sest presidendi puhul ei kritiseeri ühiskond sind kui presidenti, vaid presidenti kui liidrit. Kriitiku (narri või klouni) roll on presidenti hindavalt arvustada kogu tema ametiaja jooksul, see hoiabki sotsiaalset tasakaalu. Alaline jäägitu kiitus ja ülistus enne viimast tööpäeva oleks põhjakorealik.


title: "Pealtnägija": Savisaar teadis garantiikirjadest vähemalt aasta varem, kui ta siiani tunnistas

maintext:
ETV saate "Pealtnägija” meeskond uuris, kust Keskerakonna garantiikirjad lagedale tulid, ning selgus, et kaitsepolitsei leidis garantiikirjad parteijuhi Edgar Savisaare kontorist juba septembris 2015 ehk aasta varem, kui poliitik ise nende olemasolu tunnistas.
Garantiikirjad sõlmiti Lextali büroos, kuid siiani pole teada, kes on konkreetselt dokumendipõhja autor, vahendas ERRi uudisteportaal. Peasekretär Priit Toobal allkirjastas advokaadibüroo Lextal ruumes kaks garantiikirja, mille kuupäevaks märgitakse 2. detsember 2014 ja mille kogusumma on 730 000. Avalikkus on neist seni näinud ainult üht garantiid, mille summa on 460 000 eurot.
"Pealtnägija” on palunud Savisaarelt korduvalt intervjuud, millest Savisaar on keeldunud.n
Eelmisel reedel kirjutas Edgar Savisaar Facebookis, et nägi garantiikirju esimest korda suvel, mil ta nendesse ei süvenenud ja pani need sahtlisse. Samas postituses ütles ta ka, et ei jaga võõrastele inimestele ("Pealtnägija" ajakirjanik Anna Gavronski - toim) kommentaare ja Gavronski temalt intervjuud ei saa.


authors: Elagu Meie Uus President Proua Kersti Kaljulaid

description: Täna andis presidendiks valitud Kersti Kaljulaid riigikogu ees ametivande, vahetades välja senise vabariigi presidendi Toomas Hendrik Ilvese.

title: PRESIDENDIVAHETUSE OTSEBLOGI JA GALERII | Kaljulaid: usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu

maintext:
Piret Pappel
“Usun ja loodan, et viie aasta pärast on Eestis tänasest rohkem mõistmist ja vähem hukkamõistu. Rohkem abistamist ja vähem häbistamist. Rohkem julgust ja vähem hirme,” sõnas Vabariigi President Kersti Kaljulaid täna parlamendis riigipea ametivandele järgnenud kõnes.
Ta rõhutas, et 25 aastat tagasi taastatud Eesti Vabariik on nüüdseks 21. sajandi demokraatlik riik ning tõdes: “Selles on kõigi Eesti inimeste panust hoolimata sellest, milline on nende elukoht, eluala või elujärg.” “Täna sünnivad juba lapsed, kelle jaoks okupatsioon on vanavanemate mälestustes. Vaba Eesti lapselapsed. Meie asi on hoida nende laste usku Eestisse, iseendasse ja tulevikku,” lisas president Kaljulaid.
Tema sõnul on meie ühiskonnas mitmepalgelised kogukonnad üha tähtsamad: “Meil on kodanikuühiskond Eesti, mida me edendame koos. Igaüks loob endale sellist Eestit, nagu tema tahab. Kokku saame meie kõikide riigi.” Riigipea tähtsustas Riigikogus ametisse astumise kõnes haridust ja ettevõtlusjulgust, mis tagavad jõukuse ja heaolu.
“Enesekindlusele lisaks peame oma lastele andma hariduse. See on nende kõige tähtsam tööriist, millega nemad saavad ehitada oma lastele tuleviku,” ütles president Kaljulaid.


title: Suri Dead or Alive laulja Pete Burns

maintext:
Pühapäeval suri ootamatult Briti ansambli Dead or Alive laulja Pete Burns.
57aastane Burns suri südame seiskumise tõttu, kirjutas BBC.
1980. aastal Ansambli Dead or Alive asutanud Burns sai 1985. aastal kuulsaks hitiga "You Spin Me Round“, 2006. aastal osales ta tõsielusarjas "Suur vend“.
Pete Burns laskis elu jooksul korduvalt end ilukirurgidel lõigata ning omandas androgüünse välimuse.


title: Korruptsioon tehnoülevaatusel. Vahele jäid 150 autoomanikku ja 12 ülevaatajat

maintext:
Kriminaalpolitsei ja prokuratuur korraldasid tehnoülevaatuste kohta üle-eestilise uurimise. Kokku saadeti prokuratuuri viis kriminaalasja. Süüdistuse on saanud kümme ülevaatajat, neist kaks on süüdi mõistetud, kaks ülevaatajat on saanud ka kahtlustuse.
Eelmisel aastal tuli keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude bürool nentida, et altkäemaksu eest sõiduki tehnoülevaatuse tegemine on endiselt väga levinud. Büroo juht Mati Ombler tõdes, et iga paari aasta tagant ajakirjandusse jõudnud üksikud kriminaalasjad pole kedagi hirmutanud.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: Savisaar kaotas lahingu, ent kas sisesõjas on veel lootust?

maintext:
Keskerakonna volikogu etteotsa valiti laupäeval Jüri Ratase toetaja Kersti Sarapuu, mitte Savisaare-meelne Peeter Ernits. "Pettunud? Miks? Ma ei ole kunagi pettunud," väitis Edgar Savisaar, kuigi ta kehakeel rääkis muud. Istung tõestas, et konfliktid partei sees on tulisemad kui eal varem.
Keskerakondlased kogunesid üleeile Mustamäel Mektorys. Justkui ühes lasteaiarühmas, olid siingi oma rühmad – kõik kõigiga ei rääkinud. Ilmekas näide on seegi, et kui üks saatja lükkas parasjagu Edgar Savisaart ratastooliga suure saali etteotsa ja vastu kõndis Mailis Reps, ei vahetatud sõnagi. Savisaare kõrval seisid ürituse vältel peamiselt Olga Ivanova, Heimar Lenk ja üle pika aja avalikku suuremat üritust väisanud lojaalne nõunik Moonika Batrakova. Esimese ninanipsu sai Savisaar siis, kui tegi volikogu esimeses pooles ettepaneku korraldada kongressi, kus saaksid osaleda absoluutselt kõik liikmed. Seejärel tõstis Savisaar üles rohelise hääletuskaardi, ent jäi hüüdjaks hääleks kõrbes. Volikogu senine esimees täpsustas, et otsused tulevad hiljem. "Võtan teatavaks, et esimehe ettepanekut keelduti hääletamast. Aitäh teile," turtsus
Savisaar. Etteruttavalt võib märkida, et kokkuvõttes jäi paika senine plaan, et volikogu toimub 5. novembril Paides ja mitte nii suure hulga osalistega kui Savisaar ihkaks.
Ernitsa suur kaotus


title: Politsei uurib metskassi naha müüki

maintext:
Portaalis osta.ee müüdi kassinahka, see on keelatud.
Müügikuulutuse pani pühapäeval "mihhon", oksjon pidi lõppema sel pühapäeval, kuid eile hommikul oli oksjon suletud.
Selleks hetkeks oli kõrgeim pakkumine 10 senti. Veterinaar- ja toiduameti peadirektor Indrek Halliste vastas loomakaitse liidule,et kassinaha müük on Euroopa Liidu määrusega keelatud.
"Seetõttu pöördume politsei poole, et tuvastada kõnealune isik ning selgitada välja täpsemaid asjaolusid ning võtame kasutusele seadusega kehtestatud meetmed," rääkis Halliste.
"Kui näiteks selgub, et see on metskassi nahk, informeeritakse maksu- ja tolliametit."