title: Hingedeajal inimestega

maintext:
Kirik
Hingedeajal inimestega
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helle Kahm Neljapäev, 03. november 2016. Elavate kohus on lasta lahkunutel puhata. FOTO: Helle Kahm Minule on tulevik mõeldud ja sina oled seal minu mõtetes kaasas.
Käime ikkagi koos.
Vahel ma kuulen su häält.
Vahel aiman su mõtteid.
/Jaan Tammsalu, Marten Andersson. Neli peatumist tuulevaikuse ajal/
Hommikud on hämarad, pilveloor võib päikesetõusu nädalate kaupa varjus hoida. Lehed on puudelt langenud ja lõputud vihmasabinad kastavad maapinda. Sügis on käes, käes on hingedeaeg. Inimesed toimetavad ikka oma igapäevaseid askeldusi, sall tugevalt ümber kaela keritud, lootuses tuuleiilide meelevallast pääseda. Kõik tööd ja tegemised, mis käsil, on olulised, ning lõputu tundub olevat aeg nende tegemiseks.
Kõige selle maise toimetamise kõrval on alati need, keda igatseme, kellest fotosid vaadates silmist pisara pühime.
Mälestused lähedaste lahkumisest ei kao niisama lihtsalt teadmisega, et nende aeg sai täis. Sest elades tundub aeg lõputu ja lahkujad reedavad usu inimese kõikvõimsuse ja igavese elu unelmasse.
Minejad jätavad meid üksi oma süütunde ja leinaga, mälestuskildude ja ahastusega. Kogu aastaring täis meenutusi puudutustest ja tähtpäevadel koos veedetud hetkedest. Sõnadest, mis tagantjärele meenutades ei olnud ehk need, mis täna soovime olnud olevat. Plaanidest, mis koos sai tehtud, ja elamata eludest.
Lõpuks õpime ka kaotusega elama, sest surm ei küsi kellegi käest meid valides, ei jäta ta puudutamata lapsi ega jõukaid, ei lootustandvaid interpreete ega energiast pulbitsevaid noorukeid. Ometi on elavate kohus lasta lahkujatel puhata ja ise oma tunnetega toime tulla, sealjuures mäletades ja meeles pidades.
Hingedeajal on kalmistul rohkelt küünlaid süüdatud, kalmud talveks ette valmistatud ja närtsinud lilled ära korjatud. Me mäletame teid ja mõtleme teile! Teie, kes te meie elu olete puudutanud, oma tegemiste ja mõtetega seda maailma elavate jaoks kujundanud. Meenutame ka kaugemate aegade esivanemaid, kelle otsused ja teod meile tänase rahuaja on kinkinud. Andnud meile võimaluse haridust omandada, töötada, omaenese riiki arendada, lapsi kasvatada. Eksida ja jälle tõusta, et edasi minna, teiste vigadest õppides ja vahel ka mitte.
Hoidku meid teadmine, et ka üksi jäädes ja leinas on olemas trööst, mille võib leida kodukirikus, tuletades meelde Jeesuse öeldud sõnu: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! (Mt 11:28).
EELK Kuressaare Laurentiuse koguduse majas, Kauba 5, käib iga kuu teisel ja neljandal esmaspäeval kell 18 koos leinagrupp. Minule on tulevik mõeldud ja sina oled seal minu mõtetes kaasas.Käime ikkagi koos.Vahel ma kuulen su häält.Vahel aiman su mõtteid./Jaan Tammsalu, Marten Andersson. Neli peatumist tuulevaikuse ajal/Hommikud on hämarad, pilveloor võib päikesetõusu nädalate kaupa varjus hoida. Lehed on puudelt langenud ja lõputud vihmasabinad kastavad maapinda. Sügis on käes, käes on hingedeaeg. Inimesed toimetavad ikka oma igapäevaseid askeldusi, sall tugevalt ümber kaela keritud, lootuses tuuleiilide meelevallast pääseda. Kõik tööd ja tegemised, mis käsil, on olulised, ning lõputu tundub olevat aeg nende tegemiseks.Kõige selle maise toimetamise kõrval on alati need, keda igatseme, kellest fotosid vaadates silmist pisara pühime.Mälestused lähedaste lahkumisest ei kao niisama lihtsalt teadmisega, et nende aeg sai täis. Sest elades tundub aeg lõputu ja lahkujad reedavad usu inimese kõikvõimsuse ja igavese elu unelmasse.Minejad jätavad meid üksi oma süütunde ja leinaga, mälestuskildude ja ahastusega. Kogu aastaring täis meenutusi puudutustest ja tähtpäevadel koos veedetud hetkedest. Sõnadest, mis tagantjärele meenutades ei olnud ehk need, mis täna soovime olnud olevat. Plaanidest, mis koos sai tehtud, ja elamata eludest.Lõpuks õpime ka kaotusega elama, sest surm ei küsi kellegi käest meid valides, ei jäta ta puudutamata lapsi ega jõukaid, ei lootustandvaid interpreete ega energiast pulbitsevaid noorukeid. Ometi on elavate kohus lasta lahkujatel puhata ja ise oma tunnetega toime tulla, sealjuures mäletades ja meeles pidades.Hingedeajal on kalmistul rohkelt küünlaid süüdatud, kalmud talveks ette valmistatud ja närtsinud lilled ära korjatud. Me mäletame teid ja mõtleme teile! Teie, kes te meie elu olete puudutanud, oma tegemiste ja mõtetega seda maailma elavate jaoks kujundanud. Meenutame ka kaugemate aegade esivanemaid, kelle otsused ja teod meile tänase rahuaja on kinkinud. Andnud meile võimaluse haridust omandada, töötada, omaenese riiki arendada, lapsi kasvatada. Eksida ja jälle tõusta, et edasi minna, teiste vigadest õppides ja vahel ka mitte.Hoidku meid teadmine, et ka üksi jäädes ja leinas on olemas trööst, mille võib leida kodukirikus, tuletades meelde Jeesuse öeldud sõnu: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise! (Mt 11:28).EELK Kuressaare Laurentiuse koguduse majas, Kauba 5, käib iga kuu teisel ja neljandal esmaspäeval kell 18 koos leinagrupp.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna osaühing Klotoid on möödunud aasta majandusaruannete põhjal Äripäeva poolt koostatud edetabelis maakonna ettevõtete lõikes number üks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Klotoid peab tähtaegadest kinni

maintext:
Majandus
Klotoid peab tähtaegadest kinni
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saare maakonna osaühing Klotoid on möödunud aasta majandusaruannete põhjal Äripäeva poolt koostatud edetabelis maakonna ettevõtete lõikes number üks.
Ettevõtte eelmise aasta müügitulu oli 2 289 040 eurot ning ärikasum 507367 eurot, 2014. aasta majandustulemuste alusel TOP saja 81-lt kohalt on firma tõusnud edetabeli tippu.
“Paraku pole aastad vennad ja näiteks aastatel 2011, 2012 ja 2015 töötasime väikese kahjumiga. Palju sõltub sellest, kuidas saame töövõtulepinguid, põhiliselt riigihangete näol,” kommenteeris juhatuse liige Tõnu Teder ettevõtte positsiooni edetabelis.
Klotoid OÜ on edukas, kuna peab lepingutingimuste täitmisest alati kinni. Ettevõte teeb ka praegu pooleli olevaid Tallinna tänava ehitustöid Kuressaares, mis küll ootamatult saabunud lumise talve tõttu on hetkel häiritud. Sellest hoolimata lõpetatakse tööd tähtajaliselt ning vastavalt lepingule järgmise aasta juunis.
Põhitegevus ehitus
“Peale selle ei sõltu Tallinna tänava remondi tähtajad meist, kuna lepinguni jõudsime eeldatavast ajast kaks ja pool kuud hiljem,” selgitas Teder.
Firma on teedeehitusettevõttest välja kasvanud ning kannab nüüdset nime aastast 1997. Ka praegu tegeleb ettevõte endiselt teede, parklate ja kõnniteede ehitusega, alates 2002. aastast aga on lisandunud väliskommunikatsioonitrasside ehitus.
Klotoid OÜ on väikeettevõte, mille põhitegevuse valdkonnaks on ehitus, mis moodustab käibest ca 90% ning kus töötab 25 inimest.
Peamiselt ehitatakse kommunikatsioonirajatisi Saare maakonnas, lisaks projekteeritakse objekte üle Eesti.
Korraliku tehnikapargi olemasolu võimaldab ette võtta erinevaid ehitustöid: teostatakse teede, tänavate, platside remonti ja ehitust, samuti välistorustike, septikute ja imbväljakute ehitust, firma teeb liikluskorralduslikke, betoonkivi paigaldus- ja haljastustöid ning pakub mulla sõelumise teenust.
Paralleelselt on ettevõtte ühe iseseisva haruna arenenud projektbüroo, mis tegeles algselt teede ja kommunikatsioonitrasside ning spordirajatiste projekteerimisega, millele hiljem lisandusid planeeringud ja arhitektuurne projekteerimine.
Projekteerimine ja koostöö
Projektibüroo, kus töötab seitse inimest ja mille käive moodustab ca 10% kogukäibest, on rohkem inseneribüroo suunitlusega. Projekteeritakse eriosasid ja välistrasse, teid, liiklussõlmi, koostatakse arhitektuurseid projekte ning detailplaneeringuid.
Suurematest projekteerimisettevõtetest teeb Klotoid, kes on jõudumööda osalenud ka riigihangete pakkumistel, koostööd NordProjektiga, Enteciga, KOKO arhitektide ning arhitektuuribürooga AsumArhitektid. Projekteerimistööde valikloetelu ettevõtte kodulehel on muljetavaldavalt pikk.
Edetabeli uuenduskuur
Saaremaa ettevõtete edetabeli esiots läbis aastaga põhjaliku uuenduskuuri, sest esikümme vahetus peaaegu täielikult. Eelmise aasta võitja Kuressaare Ehitus AS, mille omanikud on Tõnu Toompuu ja Neeme Truumees, taandus aastaga kaheksandasse kümnesse.
Firma käive kahanes aastaga 17% võrra, ärikahjum paranes 21 000 euro võrra. Tulemuseks vastavalt 2,4 mln eurot käivet ja 41 500 eurot ärikahjumit.
Ainsana säilitas koha esikümnes eelmisel aastal kolmanda koha saavutanud ja tänavu koha võrra taandunud toitlustusfirma Väinamere Teenindus AS, mis kuulub S.E.E Piraaja OÜ-le, mille omanikud on Jaak Jõgi ja Aivar Põldma, samuti Holostovi Kinnisvarahaldus AS-ile, mille omanik on Vjatšeslav Leedo.
2016. aasta sügisel ilmuvad Äripäeva TOP-id on koostatud 2015. aasta majandusnäitajate põhjal. Koondedetabeli aluseks on kuus majandusnäitajat: käive 2015, ärikasum 2015, käibe ja kasumi kasv 2015. aastal, rentaablus ning varade tootlikkus. Edetabelite andmed kogub ja töötleb Infopank.ee. Autor: Sirli Tooming Kolmapäev, 09. november 2016.Ettevõtte eelmise aasta müügitulu oli 2 289 040 eurot ning ärikasum 507367 eurot, 2014. aasta majandustulemuste alusel TOP saja 81-lt kohalt on firma tõusnud edetabeli tippu.“Paraku pole aastad vennad ja näiteks aastatel 2011, 2012 ja 2015 töötasime väikese kahjumiga. Palju sõltub sellest, kuidas saame töövõtulepinguid, põhiliselt riigihangete näol,” kommenteeris juhatuse liige Tõnu Teder ettevõtte positsiooni edetabelis.Klotoid OÜ on edukas, kuna peab lepingutingimuste täitmisest alati kinni. Ettevõte teeb ka praegu pooleli olevaid Tallinna tänava ehitustöid Kuressaares, mis küll ootamatult saabunud lumise talve tõttu on hetkel häiritud. Sellest hoolimata lõpetatakse tööd tähtajaliselt ning vastavalt lepingule järgmise aasta juunis.“Peale selle ei sõltu Tallinna tänava remondi tähtajad meist, kuna lepinguni jõudsime eeldatavast ajast kaks ja pool kuud hiljem,” selgitas Teder.Firma on teedeehitusettevõttest välja kasvanud ning kannab nüüdset nime aastast 1997. Ka praegu tegeleb ettevõte endiselt teede, parklate ja kõnniteede ehitusega, alates 2002. aastast aga on lisandunud väliskommunikatsioonitrasside ehitus.Klotoid OÜ on väikeettevõte, mille põhitegevuse valdkonnaks on ehitus, mis moodustab käibest ca 90% ning kus töötab 25 inimest.Peamiselt ehitatakse kommunikatsioonirajatisi Saare maakonnas, lisaks projekteeritakse objekte üle Eesti.Korraliku tehnikapargi olemasolu võimaldab ette võtta erinevaid ehitustöid: teostatakse teede, tänavate, platside remonti ja ehitust, samuti välistorustike, septikute ja imbväljakute ehitust, firma teeb liikluskorralduslikke, betoonkivi paigaldus- ja haljastustöid ning pakub mulla sõelumise teenust.Paralleelselt on ettevõtte ühe iseseisva haruna arenenud projektbüroo, mis tegeles algselt teede ja kommunikatsioonitrasside ning spordirajatiste projekteerimisega, millele hiljem lisandusid planeeringud ja arhitektuurne projekteerimine.Projektibüroo, kus töötab seitse inimest ja mille käive moodustab ca 10% kogukäibest, on rohkem inseneribüroo suunitlusega. Projekteeritakse eriosasid ja välistrasse, teid, liiklussõlmi, koostatakse arhitektuurseid projekte ning detailplaneeringuid.Suurematest projekteerimisettevõtetest teeb Klotoid, kes on jõudumööda osalenud ka riigihangete pakkumistel, koostööd NordProjektiga, Enteciga, KOKO arhitektide ning arhitektuuribürooga AsumArhitektid. Projekteerimistööde valikloetelu ettevõtte kodulehel on muljetavaldavalt pikk.Saaremaa ettevõtete edetabeli esiots läbis aastaga põhjaliku uuenduskuuri, sest esikümme vahetus peaaegu täielikult. Eelmise aasta võitja Kuressaare Ehitus AS, mille omanikud on Tõnu Toompuu ja Neeme Truumees, taandus aastaga kaheksandasse kümnesse.Firma käive kahanes aastaga 17% võrra, ärikahjum paranes 21 000 euro võrra. Tulemuseks vastavalt 2,4 mln eurot käivet ja 41 500 eurot ärikahjumit.Ainsana säilitas koha esikümnes eelmisel aastal kolmanda koha saavutanud ja tänavu koha võrra taandunud toitlustusfirma Väinamere Teenindus AS, mis kuulub S.E.E Piraaja OÜ-le, mille omanikud on Jaak Jõgi ja Aivar Põldma, samuti Holostovi Kinnisvarahaldus AS-ile, mille omanik on Vjatšeslav Leedo.2016. aasta sügisel ilmuvad Äripäeva TOP-id on koostatud 2015. aasta majandusnäitajate põhjal. Koondedetabeli aluseks on kuus majandusnäitajat: käive 2015, ärikasum 2015, käibe ja kasumi kasv 2015. aastal, rentaablus ning varade tootlikkus. Edetabelite andmed kogub ja töötleb Infopank.ee.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Vahel võib tunduda, et eestlased on üsna tuimad ja osavõtmatud inimesed, kellel on asja peamiselt iseenda heaoluga. Kuid tegelikkus näitab sageli midagi muud. Kui on vaja annetada abi vajavatele lastele, tulekahjus kodu kaotanud perele või kellegi ravikulude katteks, siis avanevad eestlase rahakotirauad tegelikult üsna heldesti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Head inimesed

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Head inimesed
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 23. november 2016. Vahel võib tunduda, et eestlased on üsna tuimad ja osavõtmatud inimesed, kellel on asja peamiselt iseenda heaoluga. Kuid tegelikkus näitab sageli midagi muud. Kui on vaja annetada abi vajavatele lastele, tulekahjus kodu kaotanud perele või kellegi ravikulude katteks, siis avanevad eestlase rahakotirauad tegelikult üsna heldesti.
Seekord sai seda tunda Saaremaa lemmikloomade turvakodu, kus kallist operatsiooni vajanud kassi jaoks saadi heade toetajate abiga vajalik raha kokku.
Teine seekordne rõõmustav uudis aitamisest on see, et väärkoheldud lehm Valjalas, kellest ka meedia kirjutas, leidis endale uue kodu.
Vahel on eestlastele isegi ette heidetud, et meelsamini toetavad nad kasse ja koeri kui inimesi, aga nii hull see olukord ka pole. Loomulikult võivad abi vajavad loomad tekitada teinekord inimestes suuremagi tahtmise aidata kui mõni hädas olev inimene, aga eks annetaja valikud on tema enda teha.
On tore teada, et leidub selliseid inimesi, kes ei pea paljuks oma abikäsi ulatada.
23. november 2016
Seekord sai seda tunda Saaremaa lemmikloomade turvakodu, kus kallist operatsiooni vajanud kassi jaoks saadi heade toetajate abiga vajalik raha kokku.Teine seekordne rõõmustav uudis aitamisest on see, et väärkoheldud lehm Valjalas, kellest ka meedia kirjutas, leidis endale uue kodu.Vahel on eestlastele isegi ette heidetud, et meelsamini toetavad nad kasse ja koeri kui inimesi, aga nii hull see olukord ka pole. Loomulikult võivad abi vajavad loomad tekitada teinekord inimestes suuremagi tahtmise aidata kui mõni hädas olev inimene, aga eks annetaja valikud on tema enda teha.On tore teada, et leidub selliseid inimesi, kes ei pea paljuks oma abikäsi ulatada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sellel nädalavahetusel sõidetakse Austraalias autoralli MM-sarja viimane etapp. Ott Tänak (Ford) näitas 5,02 kilomeetrit pikal testikatsel kolmandat aega, jäädes alla vaid Volkswageni sõitjatele Sebastien Ogierile ning Andreas Mikkelsenile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tänak testikatsel kolmas


description: Enne hooaja algust ütles Huntide endine peatreener ja praegune klubi mänedžer Marko Ool Meie Maale, et tänavuse hooaja eesmärk on jõudmine esiliigas nelja parema hulka. Ool oli Huntide peatreener selle asutamisest alates kolm aastat järjest ja ava-aastal saavutatigi kohe viies koht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hundid panid rahva rõkkama

maintext:
Sport
Hundid panid rahva rõkkama
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Teisipäev, 22. november 2016. Võidumeestest jäid laupäeval pildile (vasakult) Taavi Tõnus, Mirjo Koit, Urmas Oja, Jonas Põlluveer ja peatreener Andres Lehesalu. FOTO: Gunnar Usin Enne hooaja algust ütles Huntide endine peatreener ja praegune klubi mänedžer Marko Ool Meie Maale, et tänavuse hooaja eesmärk on jõudmine esiliigas nelja parema hulka. Ool oli Huntide peatreener selle asutamisest alates kolm aastat järjest ja ava-aastal saavutatigi kohe viies koht.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: ...hüüdis esmakordselt Mardilaadal viibinud Ivo Linna, kui oli Käsitöö-öö õhtuseks tantsuks musitseerimise lõpetanud. ”Olete ikka homme ka lahti, jah! Mul jäid ju kõik asjad ostmata, kilud ja...” Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Appi, kui tore siin on!

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Appi, kui tore siin on!
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
...hüüdis esmakordselt Mardilaadal viibinud Ivo Linna, kui oli Käsitöö-öö õhtuseks tantsuks musitseerimise lõpetanud. ”Olete ikka homme ka lahti, jah! Mul jäid ju kõik asjad ostmata, kilud ja...”
Muusikul oli aega meelepärast varuda veel koguni kaks päeva, sest laat sai otsa alles eile varajasel õhtutunnil. Ja kuigi tänavuse Mardilaada, ütleme, au-maakonna käsitöömeistrid ja rahvamuusikud jõudsid kodusaarele alles pilkases pimeduses, oli nende silmades sära ja südamed soojad õnnestunud laadapäevade ning ülesastumise tõttu.
Mardilaat on Eesti käsitöö laulupidu, kus esitletakse ja müüakse Eesti parimat käsitööd. Seal toimuvad oma ala asjatundjate poolt läbi viidud meistrikojad käsitöö gurmaanidele ja harrastajatele ning õpitoad lastele. Laadal osalevad käsitööd õpetavad koolid, muuseumid ja teised valdkonnaga seotud institutsioonid. Mis saaks olla veel parem paik, kus oma kodukandi eripära tutvustada!
Laadakorraldajad isegi ei mäleta, miks omal ajal see maakondade esile seadmine soiku jäi. Ometi on see ju täiendav väljakutse fookusesse seatud piirkonna käsitöömeistritele, kellele antakse valdkonna aasta suurimal üritusel võimalus kodukandi rahvarõivaid, rahvustoite ja muusikatki laiemale publikule tutvustada.
Meite maakonna rahvas võttis asja igatahes täie tõsidusega, nautis nii laadal kauplemist kui ülesastumist ning pakkus ostu-müügi melus rõõmu nii iseendist kui oma kaubast kõikidele külastajatele. Ja neid polnudki nii vähe: korraldajate sõnul käis mardilaadalt läbi ligikaudu 15 tuhat külalist nii kodu- kui välismaalt.
14. november 2016
Autor: MM Esmaspäev, 14. november 2016.Muusikul oli aega meelepärast varuda veel koguni kaks päeva, sest laat sai otsa alles eile varajasel õhtutunnil. Ja kuigi tänavuse Mardilaada, ütleme, au-maakonna käsitöömeistrid ja rahvamuusikud jõudsid kodusaarele alles pilkases pimeduses, oli nende silmades sära ja südamed soojad õnnestunud laadapäevade ning ülesastumise tõttu.Mardilaat on Eesti käsitöö laulupidu, kus esitletakse ja müüakse Eesti parimat käsitööd. Seal toimuvad oma ala asjatundjate poolt läbi viidud meistrikojad käsitöö gurmaanidele ja harrastajatele ning õpitoad lastele. Laadal osalevad käsitööd õpetavad koolid, muuseumid ja teised valdkonnaga seotud institutsioonid. Mis saaks olla veel parem paik, kus oma kodukandi eripära tutvustada!Laadakorraldajad isegi ei mäleta, miks omal ajal see maakondade esile seadmine soiku jäi. Ometi on see ju täiendav väljakutse fookusesse seatud piirkonna käsitöömeistritele, kellele antakse valdkonna aasta suurimal üritusel võimalus kodukandi rahvarõivaid, rahvustoite ja muusikatki laiemale publikule tutvustada.Meite maakonna rahvas võttis asja igatahes täie tõsidusega, nautis nii laadal kauplemist kui ülesastumist ning pakkus ostu-müügi melus rõõmu nii iseendist kui oma kaubast kõikidele külastajatele. Ja neid polnudki nii vähe: korraldajate sõnul käis mardilaadalt läbi ligikaudu 15 tuhat külalist nii kodu- kui välismaalt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare lossipargi äärsed elanikud pelgavad, et ühel õnnetul päeval võivad uljad driftijad lõpetada kummivilina saatel mõnes aias või koguni eluruumides. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Driftijad teevad murelikuks

maintext:
Uudised
UUS! Driftijad teevad murelikuks (9)
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 29. november 2016. Murelikud lapsevanemad Piret Puusepp (vasakul) ja Triin Sarapuu ohtliku, kehva nähtavusega ülekäigu juures, kuhu üks liiklushuligaan oleks driftides äärepealt sisse sõitnud. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare lossipargi äärsed elanikud pelgavad, et ühel õnnetul päeval võivad uljad driftijad lõpetada kummivilina saatel mõnes aias või koguni eluruumides.
Kui viimasel ajal on mitmel pool Kuressaares märgatud grupiviisiliselt ringi liikuvaid trikitavaid autojuhte, siis ööl vastu esmaspäeva olevat linnas huligaanitsenud lausa 14 masinat.
Pargimaja külaliskorterite perenaine Piret Puusepp kinnitas, et probleem pole mitte selles, et nende akna alt läheb läbi autotee, vaid selles, et ohtliku trikitamise ja piruettide tegemisega võib keegi lõpetada väga õnnetult, nagu hiljuti meediast läbi käinud Viljandi juhtum, kus auto põrutas suure lennuga elumajja sisse.
Põhiline marsruut olevat neil Smuuli ring, läbi linna ja siis Pargi tänavalt sanatooriumide poole. Seda olevat nad kõnealusel ööl kambaga “harjutanud” koguni neli korda.
“Üleeile (ööl vastu esmaspäeva – toim) pani üks Pargi-Lossi-Allee ristmikul olevasse pargiäärsesse suurde posti peaaegu sisse. Tolli ja Pargi ristil tehti aga lausa piruette,” rääkis naine.
Puusepa sõnul on kolmekümne alas driftitud põhiliselt just pärast öörahu. Seda on ta rohkem märkama hakanud peres kasvava väikese lapse tõttu.
“Lisaks mul mees ka tavaliselt õhtul õpib ja siis ei saa ta üldse rahu,” lisas ta. “See on ainult aja küsimus, millal nad ennast siin surnuks sõidavad või vigastada saavad.”
Nii Piret Puusepp kui Meie Maaga rääkinud Triin Sarapuu olid ühel nõul, et noortel mehepoegadel on teadagi vajadus autoroolis adrenaliini kõrgele ajada, aga vanalinna piirkond ei ole selleks õige koht.
Linn pole õige koht
Lapsevanemad on murelikud, et lossipargis käib palju mudilasi mängimas ning selleks ületatakse just Pargi tänav, sest teisele poole jäävad nii elumajad kui lasteaiad.
Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonna vanem Meelis Juhandi tõdes, et kuigi erinevatest driftijatega seotud olukordadest on politseile teada antud, pani ta kõigile südamele, et pealtnägijad annaksid alati edasi nii aja, koha kui autode numbrid, mis parajasti oma huligaanitempe teevad.
Praeguseks on driftijate nimed politseile teada ja nendega proovitakse vestelda, sest ega karistada olegi alati nii lihtne.
Juhandi sõnul on kinni hakata põhiliselt kolmest asjaolust. “Tahtlikult ei tohi oma autole ülejuhitavust tekitada. Lisaks on karistatav ka see, kui asfaldil pannakse rattad sedasi all ringi käima, et tossu tuleb. Veel saab neid korrale kutsuda, kui on liiklusohu tahtlik põhjustamine.”
Ta rõhutas, et mida rohkem politsei selliste liiklejate kohta infot saab, seda enam on võimalik neid autosid tuvastada ja omanikke korrale kutsuda. “Kogu see trikitamine võib alata süütu naljana, aga üsna ruttu kurvalt lõppeda,” lisas Juhandi. Kui viimasel ajal on mitmel pool Kuressaares märgatud grupiviisiliselt ringi liikuvaid trikitavaid autojuhte, siis ööl vastu esmaspäeva olevat linnas huligaanitsenud lausa 14 masinat.Pargimaja külaliskorterite perenaine Piret Puusepp kinnitas, et probleem pole mitte selles, et nende akna alt läheb läbi autotee, vaid selles, et ohtliku trikitamise ja piruettide tegemisega võib keegi lõpetada väga õnnetult, nagu hiljuti meediast läbi käinud Viljandi juhtum, kus auto põrutas suure lennuga elumajja sisse.Põhiline marsruut olevat neil Smuuli ring, läbi linna ja siis Pargi tänavalt sanatooriumide poole. Seda olevat nad kõnealusel ööl kambaga “harjutanud” koguni neli korda.“Üleeile (ööl vastu esmaspäeva – toim) pani üks Pargi-Lossi-Allee ristmikul olevasse pargiäärsesse suurde posti peaaegu sisse. Tolli ja Pargi ristil tehti aga lausa piruette,” rääkis naine.Puusepa sõnul on kolmekümne alas driftitud põhiliselt just pärast öörahu. Seda on ta rohkem märkama hakanud peres kasvava väikese lapse tõttu.“Lisaks mul mees ka tavaliselt õhtul õpib ja siis ei saa ta üldse rahu,” lisas ta. “See on ainult aja küsimus, millal nad ennast siin surnuks sõidavad või vigastada saavad.”Nii Piret Puusepp kui Meie Maaga rääkinud Triin Sarapuu olid ühel nõul, et noortel mehepoegadel on teadagi vajadus autoroolis adrenaliini kõrgele ajada, aga vanalinna piirkond ei ole selleks õige koht.Lapsevanemad on murelikud, et lossipargis käib palju mudilasi mängimas ning selleks ületatakse just Pargi tänav, sest teisele poole jäävad nii elumajad kui lasteaiad.Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonna vanem Meelis Juhandi tõdes, et kuigi erinevatest driftijatega seotud olukordadest on politseile teada antud, pani ta kõigile südamele, et pealtnägijad annaksid alati edasi nii aja, koha kui autode numbrid, mis parajasti oma huligaanitempe teevad.Praeguseks on driftijate nimed politseile teada ja nendega proovitakse vestelda, sest ega karistada olegi alati nii lihtne.Juhandi sõnul on kinni hakata põhiliselt kolmest asjaolust. “Tahtlikult ei tohi oma autole ülejuhitavust tekitada. Lisaks on karistatav ka see, kui asfaldil pannakse rattad sedasi all ringi käima, et tossu tuleb. Veel saab neid korrale kutsuda, kui on liiklusohu tahtlik põhjustamine.”Ta rõhutas, et mida rohkem politsei selliste liiklejate kohta infot saab, seda enam on võimalik neid autosid tuvastada ja omanikke korrale kutsuda. “Kogu see trikitamine võib alata süütu naljana, aga üsna ruttu kurvalt lõppeda,” lisas Juhandi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti koondislane Indrek Kajupank (28) hoiab AVIS Rapla klubi Alexela Korvpalli Meistriliigas kõrges konkurentsis. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Indrek Kajupank võitis Raplaga napilt Janis Vahteri TLÜ/Kalevi
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eesti koondislane Indrek Kajupank (28) hoiab AVIS Rapla klubi Alexela Korvpalli Meistriliigas kõrges konkurentsis.
Viimati võitis AVIS Rapla laupäeval koduväljakul 79:76 TLÜ/Kalevi. Janis Vahter tõi kaotajatele kümme ja Indrek Kajupank võitjatele seitse punkti.
Raplal on kirjas viis võitu ja üks kaotus ning koht tabelis on Tartu Ülikooli järel teine.
Hooaja alguses oli Kajupank üks arhitekte, kui kodus alistati tiitlikaitsja Kalev/Cramo, siis saarlaselt 9 punkti, 7 lauapalli ja 5 vaheltlõiget. Eelviimati, 5. novembril võõrsil võitis Rapla Valga-Valka/Maks&Mooritsat ning tos mängus tõi Kaju 13 p+6 lp+2 rs.
Hooaja keskmised on Kajul 10,5 p+5,3 lp+1 rs. Hinnatav on ka mehe visketabavus – 55 %. Autor: MM Esmaspäev, 14. november 2016.Viimati võitis AVIS Rapla laupäeval koduväljakul 79:76 TLÜ/Kalevi. Janis Vahter tõi kaotajatele kümme ja Indrek Kajupank võitjatele seitse punkti.Raplal on kirjas viis võitu ja üks kaotus ning koht tabelis on Tartu Ülikooli järel teine.Hooaja alguses oli Kajupank üks arhitekte, kui kodus alistati tiitlikaitsja Kalev/Cramo, siis saarlaselt 9 punkti, 7 lauapalli ja 5 vaheltlõiget. Eelviimati, 5. novembril võõrsil võitis Rapla Valga-Valka/Maks&Mooritsat ning tos mängus tõi Kaju 13 p+6 lp+2 rs.Hooaja keskmised on Kajul 10,5 p+5,3 lp+1 rs. Hinnatav on ka mehe visketabavus – 55 %.
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval tulid juba viiendat korda Orissaare kultuurimajja kokku pereansamblid. Kokku astus üles viis ansamblit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pereansamblid pidasid toreda festivali

maintext:
Kultuur
Pereansamblid pidasid toreda festivali
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Laupäeval tulid juba viiendat korda Orissaare kultuurimajja kokku pereansamblid. Kokku astus üles viis ansamblit.
“Kõik ansamblid olid omanäolised ja huvitavad kuulata,” rõõmustas festivali peakorraldaja, Orissaare muusikakooli direktor Martti Nõu, lisades samas, et ansamblid on igal aastal vaheldunud, aga üks pere – perekond Saar Pihtla vallast – on osalenud kõikidel festivalidel.
Perekond Saare ansamblis astusid taas lavale Kuressaare muusikakooli õpetajad, isa Karlis ja ema Kristi ning pojad Karel (10) ja Osvald (8). Karlis Saare sõnul on kõik viis festivali olnud toredad.
Geniaalne idee
“Poistele on ka väga meeldinud ja meile kui muusikutele on see ka teistsugune väljakutse,” rääkis Saar, viidates, et festivali eesmärk on ju, et oleks koostöö ja lõbus. Kodus tegi perekond Saar ikka ka proove ja seda paikapandud graafiku järgi.
“Idee kui selline on lausa geniaalne, muidu ei olegi kohta, kus üles astuda,” kinnitas Saar, viidates samas, et Kuressaare muusikakoolis on ju palju lapsi, kelle vanemad on ka muusikakoolis õppinud. “See oleks ju neile kõigile hea lihtne võimalus õpitut meelde tuletada,” märkis ta.
Seekord oli suuremas koosseisus väljas perekond Nõu – isa Martti, ema Merilin, lapsed Karolina, Mihkel ja Sander. Perel oli plaan kaasata ka vanaema Kati, aga kuna neil läks sündmuse korraldamisega nii kiireks, siis ei jõutud eriti proovi teha.
“Nii et seekord oli vanaema publiku hulgas ja jääb meie ansambli trumbiks järgmise aasta festivalil,” muigas Martti Nõu.
Uues koosseisus ehk suurema osalejate arvuga oli seekord laval perekond Talvist (Mario, tema abikaasa Kairi, asendusliige ehk Kairi tädipoeg Toomas ning noorem poeg Jost) Orissaare vallast Kavandi külast. Mario Talvisti sõnul tehti proovi enne kolm korda.
Eesti-Itaalia perekond
“Proovid läksid edukalt, aga lavanärv tuli sisse ja kõik läks nässu,” muigas Mario. “Aga emotsiooni mõttes oli lahe, see andis põhjuse perega koos harjutada.”
Esmakordselt oli laval Riina Juul koos lapselapsega ning viimasel hetkel ühines festivaliga Eesti-Itaalia perekond, Kuressaare muusikakooli õpetaja Annikki Aruväli itaallasest abikaasaga.
Kontsert kestis kokku üks tund ja 45 minutit. Traditsiooniliselt said kõik ansamblid väikese meenetepaki ja tänukirja. Festivali korraldasid Orissaare muusikakool ja Orissaare kultuurimaja. Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 15. november 2016.“Kõik ansamblid olid omanäolised ja huvitavad kuulata,” rõõmustas festivali peakorraldaja, Orissaare muusikakooli direktor Martti Nõu, lisades samas, et ansamblid on igal aastal vaheldunud, aga üks pere – perekond Saar Pihtla vallast – on osalenud kõikidel festivalidel.Perekond Saare ansamblis astusid taas lavale Kuressaare muusikakooli õpetajad, isa Karlis ja ema Kristi ning pojad Karel (10) ja Osvald (8). Karlis Saare sõnul on kõik viis festivali olnud toredad.“Poistele on ka väga meeldinud ja meile kui muusikutele on see ka teistsugune väljakutse,” rääkis Saar, viidates, et festivali eesmärk on ju, et oleks koostöö ja lõbus. Kodus tegi perekond Saar ikka ka proove ja seda paikapandud graafiku järgi.“Idee kui selline on lausa geniaalne, muidu ei olegi kohta, kus üles astuda,” kinnitas Saar, viidates samas, et Kuressaare muusikakoolis on ju palju lapsi, kelle vanemad on ka muusikakoolis õppinud. “See oleks ju neile kõigile hea lihtne võimalus õpitut meelde tuletada,” märkis ta.Seekord oli suuremas koosseisus väljas perekond Nõu – isa Martti, ema Merilin, lapsed Karolina, Mihkel ja Sander. Perel oli plaan kaasata ka vanaema Kati, aga kuna neil läks sündmuse korraldamisega nii kiireks, siis ei jõutud eriti proovi teha.“Nii et seekord oli vanaema publiku hulgas ja jääb meie ansambli trumbiks järgmise aasta festivalil,” muigas Martti Nõu.Uues koosseisus ehk suurema osalejate arvuga oli seekord laval perekond Talvist (Mario, tema abikaasa Kairi, asendusliige ehk Kairi tädipoeg Toomas ning noorem poeg Jost) Orissaare vallast Kavandi külast. Mario Talvisti sõnul tehti proovi enne kolm korda.“Proovid läksid edukalt, aga lavanärv tuli sisse ja kõik läks nässu,” muigas Mario. “Aga emotsiooni mõttes oli lahe, see andis põhjuse perega koos harjutada.”Esmakordselt oli laval Riina Juul koos lapselapsega ning viimasel hetkel ühines festivaliga Eesti-Itaalia perekond, Kuressaare muusikakooli õpetaja Annikki Aruväli itaallasest abikaasaga.Kontsert kestis kokku üks tund ja 45 minutit. Traditsiooniliselt said kõik ansamblid väikese meenetepaki ja tänukirja. Festivali korraldasid Orissaare muusikakool ja Orissaare kultuurimaja.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lisaks sellele, et MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu on kassidest kahekordselt pungil, on nende niigi põhiliselt annetuste najal püsti seisvast rahakotist viimasedki sendid loomakeste murede lahendamiseks välja makstud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Turvakodu kasside ravikulud küündivad tuhandetesse
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 17. november 2016. Kui suuremaid ravikulutusi nõudvad kassipoisid viibivad hetkel mandril, siis kohapeal ootab uude koju minekut suur hulk kasse, kelle tuju hoiab teiste seas üleval vabatahtlik Piret Mägi. FOTO: Valmar Voolaid Lisaks sellele, et MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu on kassidest kahekordselt pungil, on nende niigi põhiliselt annetuste najal püsti seisvast rahakotist viimasedki sendid loomakeste murede lahendamiseks välja makstud.
Praegu vajab lisatoetust näiteks ühe kassi eesootav ülikallis, 900-eurone kõrvaoperatsioon.
“Meil on praegu põhiliselt kolm kassi, kelle ravikulud on väga suured. Neid ravitakse mandril ja summad ulatuvad juba tuhandetesse eurodesse,“ nendib MTÜ juhatuse liige Edith Annusver, selgitades, et kui kõrvaoppi ootava Semu jaoks juba korjatakse raha, vajab üks kass ilmselt veel sarnast operatsiooni.
Umbes pool aastat tagasi jõudis turvakodusse ilmselt kellegi kurja käe poolt lõigutud kõrvadega triibik Semu. Annusveri sõnul võis kõrvad võtta ära ka külm.
Tema peal prooviti erinevaid raviskeeme, et saada jagu loomakest kimbutavast nohust ja vesistest silmadest, kuid miski ei aidanud.
Kui kass Tallinnasse kompuutertomograafiasse saadeti, tuli välja, et tal on keskkõrvapõletik. Edasi rändas loomake juba Tartusse. “Praeguseks on selge, et Semu vajab keerulist operatsiooni, mis parandaks ta elukvaliteeti,“ selgitas Annusver.
Siiani on kiisu raviarved jäänud 230 euro kanti ja operatsioon maksaks orienteeruvalt veel 900, millele lisanduks taastusravi. Kogu eelarve on Annusveri arvates kokku umbes 1500 eurot.
Loomakest ootab Soomes armastav kodu, kuhu ta ei saa minna vaktsiinipassi omamata, selle saamiseks peab loom aga esmalt tervenema.
Lisaks on turvakodul veel kaks poissi, Harley ja Punane Poiss, kes mõlemad on ilmselt liikluses viga saanud. Esimesel oli vasaku tagajala lahtine murd ja parema tagajala kinnine murd. Tema ravi veel kestab, kuid Annusver arvestas, et paranemise eelarve võib umbes sama suureks kujuneda.
Eelmisest veidi hiljem liitus Salmelt turvakoduga vasaku sääreluu kildmurru ja parema reiepealuu nihestusega ülisõbralik Punane Poiss. Pärast pikki kadalippe on kiisu paranemas. Mõlemad nurrumootorid loodavad lähiajal leida armastava pere.
Kulud ületavad tulusid
Saaremaa turvakodu kulud on septembri seisuga olnud 48 000 eurot ja tulud jäänud 43 500 euro kanti. Umbes 12 000 eurot on saadud omavalitsustelt, kes seadusest lähtuvalt on toetanud looma esimest 14 päeva turvakodus.
Eraisikute annetused on olnud 26 500 eurot. Lisaks on umbes 5000 euro jagu saadud kassitoidu vahendamiselt või tehtud muid asju, nagu praegune kalendrimüük.
Turvakodu eest on makstud renti 1800 ja elektri eest 1700 eurot. Kasside toidu peale on läinud 13 000 eurot ning ravikulud kliinikutes võtnud 19 000 eurot.
“Lisaks teeme veel koostööd ühe veterinaariga, kelle kaudu saame soodsamalt vaktsineerida ja osta ravimeid. Tema teenuseid on ostetud kokku 8000 euro eest,“ selgitab naine.
“Oleks ainult igapäevane ülalpidamine, aga tuleb ekstreemseid olukordi ka ette. Meie põhimõte on siiski võimalikult paljusid aidata,“ tõdeb Annusver.
Varjupaikade MTÜ üldjuht Triinu Priks ei osanud välja tuua, kui palju neil võiks keskmiselt loomade peale kuus kuluda, sest MTÜ alla käib seitse varjupaika: Pärnus, Valgas, Viljandis, Võrus, Läänemaal ja Tallinnas.
Otsus sõltub tuhandest asjaolust
Neil aga ei käi elu vabatahtlike najal, Priksi sõnul ei saaks see kõne allagi tulla. “Pakume kohalikele omavalitsustele teenust lepingu alusel. See poleks võimalik, kui on vaja minna looma püüdma, vabatahtlikud ju teevad ka oma igapäevast tööd.“
Ka neil tuleb Priski sõnul ette mitmeid kallimaid protseduure, et loomi päästa, kuid otsused sõltuvad veterinaari antud prognoosist ja mitmest muust asjaolust. “Otsus, kas päästetakse, sõltub tuhandest asjaolust, see ei olene lihtsalt vanusest. Vanemal loomal kaasnevad tihtipeale veel mingisugused riskid, miks ei saa operatsiooni ette võtta.“
Need, kes soovivad Saaremaa lemmikloomade turvakodu kasse toetada, saavad seda teha aadressil MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu, a/a EE931010220047924016. Kui raha soovitakse loovutatakse mõnele kindlale kassile, tuleks selgitusse lisada looma nimi. Praegu vajab lisatoetust näiteks ühe kassi eesootav ülikallis, 900-eurone kõrvaoperatsioon.“Meil on praegu põhiliselt kolm kassi, kelle ravikulud on väga suured. Neid ravitakse mandril ja summad ulatuvad juba tuhandetesse eurodesse,“ nendib MTÜ juhatuse liige Edith Annusver, selgitades, et kui kõrvaoppi ootava Semu jaoks juba korjatakse raha, vajab üks kass ilmselt veel sarnast operatsiooni.Umbes pool aastat tagasi jõudis turvakodusse ilmselt kellegi kurja käe poolt lõigutud kõrvadega triibik Semu. Annusveri sõnul võis kõrvad võtta ära ka külm.Tema peal prooviti erinevaid raviskeeme, et saada jagu loomakest kimbutavast nohust ja vesistest silmadest, kuid miski ei aidanud.Kui kass Tallinnasse kompuutertomograafiasse saadeti, tuli välja, et tal on keskkõrvapõletik. Edasi rändas loomake juba Tartusse. “Praeguseks on selge, et Semu vajab keerulist operatsiooni, mis parandaks ta elukvaliteeti,“ selgitas Annusver.Siiani on kiisu raviarved jäänud 230 euro kanti ja operatsioon maksaks orienteeruvalt veel 900, millele lisanduks taastusravi. Kogu eelarve on Annusveri arvates kokku umbes 1500 eurot.Loomakest ootab Soomes armastav kodu, kuhu ta ei saa minna vaktsiinipassi omamata, selle saamiseks peab loom aga esmalt tervenema.Lisaks on turvakodul veel kaks poissi, Harley ja Punane Poiss, kes mõlemad on ilmselt liikluses viga saanud. Esimesel oli vasaku tagajala lahtine murd ja parema tagajala kinnine murd. Tema ravi veel kestab, kuid Annusver arvestas, et paranemise eelarve võib umbes sama suureks kujuneda.Eelmisest veidi hiljem liitus Salmelt turvakoduga vasaku sääreluu kildmurru ja parema reiepealuu nihestusega ülisõbralik Punane Poiss. Pärast pikki kadalippe on kiisu paranemas. Mõlemad nurrumootorid loodavad lähiajal leida armastava pere.Saaremaa turvakodu kulud on septembri seisuga olnud 48 000 eurot ja tulud jäänud 43 500 euro kanti. Umbes 12 000 eurot on saadud omavalitsustelt, kes seadusest lähtuvalt on toetanud looma esimest 14 päeva turvakodus.Eraisikute annetused on olnud 26 500 eurot. Lisaks on umbes 5000 euro jagu saadud kassitoidu vahendamiselt või tehtud muid asju, nagu praegune kalendrimüük.Turvakodu eest on makstud renti 1800 ja elektri eest 1700 eurot. Kasside toidu peale on läinud 13 000 eurot ning ravikulud kliinikutes võtnud 19 000 eurot.“Lisaks teeme veel koostööd ühe veterinaariga, kelle kaudu saame soodsamalt vaktsineerida ja osta ravimeid. Tema teenuseid on ostetud kokku 8000 euro eest,“ selgitab naine.“Oleks ainult igapäevane ülalpidamine, aga tuleb ekstreemseid olukordi ka ette. Meie põhimõte on siiski võimalikult paljusid aidata,“ tõdeb Annusver.Varjupaikade MTÜ üldjuht Triinu Priks ei osanud välja tuua, kui palju neil võiks keskmiselt loomade peale kuus kuluda, sest MTÜ alla käib seitse varjupaika: Pärnus, Valgas, Viljandis, Võrus, Läänemaal ja Tallinnas.Neil aga ei käi elu vabatahtlike najal, Priksi sõnul ei saaks see kõne allagi tulla. “Pakume kohalikele omavalitsustele teenust lepingu alusel. See poleks võimalik, kui on vaja minna looma püüdma, vabatahtlikud ju teevad ka oma igapäevast tööd.“Ka neil tuleb Priski sõnul ette mitmeid kallimaid protseduure, et loomi päästa, kuid otsused sõltuvad veterinaari antud prognoosist ja mitmest muust asjaolust. “Otsus, kas päästetakse, sõltub tuhandest asjaolust, see ei olene lihtsalt vanusest. Vanemal loomal kaasnevad tihtipeale veel mingisugused riskid, miks ei saa operatsiooni ette võtta.“Need, kes soovivad Saaremaa lemmikloomade turvakodu kasse toetada, saavad seda teha aadressil MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu, a/a EE931010220047924016. Kui raha soovitakse loovutatakse mõnele kindlale kassile, tuleks selgitusse lisada looma nimi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile süüdati traditsiooniliselt tuled Kuressaare keskväljakul asuval jõulupuul. Jõulutervitused ning head soovid andsid rahvale üle Kuressaare linnapea Madis Kallas ja vaimulik Anti Toplaan. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Advendiaeg kuulutati kesklinnas avatuks

maintext:
Uudised
Advendiaeg kuulutati kesklinnas avatuks
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Esmaspäev, 28. november 2016. Tänavu avati advendiaeg erakordselt suure rahvahulgaga. Küünlaid süütavad (vasakult) Anti Toplaan, Kairit Lindmäe ja Madis Kallas. Foto: Valmar Voolaid Eile süüdati traditsiooniliselt tuled Kuressaare keskväljakul asuval jõulupuul. Jõulutervitused ning head soovid andsid rahvale üle Kuressaare linnapea Madis Kallas ja vaimulik Anti Toplaan.
“Täna, esimesel advendil on ju meeldiv mõelda, et jõuludeni on jäänud vähem kui kuu aega, lastel on päkapikkude ootuses sussid juba akna peal ja pühadeaeg toob esile selle, mis elus on oluline: pere, sõbrad, kodu ja palju muud,” rääkis oma tervituskõnes Kuressaare linnapea Madis Kallas, lisades, et sellestki, et jõulupuu tuuakse lisaks kodudele ka linnaruumi, on aegade vältel saanud kena ja armastatud traditsioon, mida tõestab seegi, et jõulukuuse valimist ja linna toomist kajastavad aktiivselt ka kõik kohalikud meediakanalid.
Ees ootamas laste-ja noorte kultuuriaasta
Kallas viitas, et mõne nädala eest said nad EAS-ilt suurepärase uudise, et Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamist toetatakse olulise summaga.
“See tähendab, et 2018. aasta advendiaja saame juba avada keskkonnas, mis on tänasest palju inimsõbralikum ja hubasem. Keskväljakust saab loodetavasti tulevikus paik, kus esmalt inimesed ja siis autod, mitte nagu praegu esmalt autod ja siis inimesed,” rääkis linnapea, kelle sõnul on ka uuenenud linnaruumis oma kindel koht olemas Kuressaare jõulukuusel.
Seoses alanud advendiajaga on linnapea sõnul mõtetes ka vana aasta lõppemine ja uue aasta algamine. Ees ootab laste- ja noortekultuuriaasta, mille eesmärgiks on mõtestada lapsi ja noori kultuuris ning väärtustada neid nii kultuuriloojate kui ka kultuuritarbijatena.
Aasta tunnuslauseks on valitud “Mina ka!” “See lühike mõte võiks sümboliseerida lastele ja noortele omast uudishimu, energilisust, soovi kõiges huvitavas kaasa lüüa ja ennast kuuldavaks teha,” kõneles Kallas, kelle sõnutsi sobib see lause tegelikult vastuseks paljudele ettepanekutele ja küsimustele.
Ootus teeb meid paremaks
“Näiteks, kes leidis aega, et täna üheskoos Kuressaare advendiaeg avada ja kuusetulede süüdata? Kõik me saame vastata “Mina ka!” Soovin teile advendiajaks ilusaid mõtteid ja palju aega koos lähedastega olemiseks!”
Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan tähendas, et tuledes säravad jõulupuud tähistavad meie linnaväljakutel rõõmsa ootusaja algust.
“Advent tähendab Issanda tulemist ja advendiaeg jõuludeks ettevalmistusaega ja jõulude suurima ime, Jumala Poja inimeseks saamise ootamist,” kõneles Toplaan, viidates, et kindlasti teeb see ootus meid paremaks, sest mingil moel saab seeläbi käesolevasse hetke sündida rohkem lootust ja valgust.
“Neile, kelle pärast me neid pühi tahame pidada, ei soovi meie asju, vaid meid ennast.” “Meie soovime aega ja armastust ja kui me seda teeme oma suutmist mööda, tunnevad teisedki sellest rõõmu. Kui me ka ei peaks saama päris valmis kõigi plaanidega, tulevad pühad ikka ja kedagi ei unustata,” rääkis Toplaan, lisades, et veel enne kui päevad hakkavad taas pikenema, suudame vaid üheskoos pühade valgust jagades seda tuua ka igasse järgnevasse päeva ja õhtusse.
“Valgus võidab varjud ja kaotab pimeduse. Olgu saabuvad pühad meile kõigile rahu ja armastuse pühadeks!”, soovis Anti Toplaan.
Esines Kristiin Koppel. Kõigil soovijal oli võimalus kaasa võtta pühitsetud jõulutuld. Enne küünalde süütamist toimus aga Kuressaare Laurentiuse kirikus kaunis klassikalise muusika kontsert “Ma hõljun taeva all.”
Advendiaeg maakonnas
Advendiaeg kuulutati avatuks ka Orissaaares, Kaali külastuskeskuse ees, Valjalas, Leisis ja mujal. Kaalis avasid advendiaja Pihtla vallavanem Jüri Saar ning kirikuõpetaja Anti Toplaan.
Valjalas toimus traditsiooniliselt esimese advendi kontsert “Lauludega jõulude ootuses“. Pärast kontserti jalutati rongkäigus valla kuuse juurde, kus vallavanem Aare Martinson kuulutas välja jõulurahu. Esinesid Minu Tantsukooli lapsed Laura Oleski juhendamisel ning jagati piparkooke ja sooja teed.
Orissaares kuulutas advendiaja avatuks vallavanem Vello Runthal ning kultuurimajas esines Risto Ränk. Leisis andis advenditervituse üle vallavanem Ludvik Mõtlep ning kauneid talvelaule esitas Karja segakoor. Tornimäel süüdatakse advendiküünlad täna kell 12. “Täna, esimesel advendil on ju meeldiv mõelda, et jõuludeni on jäänud vähem kui kuu aega, lastel on päkapikkude ootuses sussid juba akna peal ja pühadeaeg toob esile selle, mis elus on oluline: pere, sõbrad, kodu ja palju muud,” rääkis oma tervituskõnes Kuressaare linnapea Madis Kallas, lisades, et sellestki, et jõulupuu tuuakse lisaks kodudele ka linnaruumi, on aegade vältel saanud kena ja armastatud traditsioon, mida tõestab seegi, et jõulukuuse valimist ja linna toomist kajastavad aktiivselt ka kõik kohalikud meediakanalid.Kallas viitas, et mõne nädala eest said nad EAS-ilt suurepärase uudise, et Kuressaare linnakeskuse avaliku ruumi kaasajastamist toetatakse olulise summaga.“See tähendab, et 2018. aasta advendiaja saame juba avada keskkonnas, mis on tänasest palju inimsõbralikum ja hubasem. Keskväljakust saab loodetavasti tulevikus paik, kus esmalt inimesed ja siis autod, mitte nagu praegu esmalt autod ja siis inimesed,” rääkis linnapea, kelle sõnul on ka uuenenud linnaruumis oma kindel koht olemas Kuressaare jõulukuusel.Seoses alanud advendiajaga on linnapea sõnul mõtetes ka vana aasta lõppemine ja uue aasta algamine. Ees ootab laste- ja noortekultuuriaasta, mille eesmärgiks on mõtestada lapsi ja noori kultuuris ning väärtustada neid nii kultuuriloojate kui ka kultuuritarbijatena.Aasta tunnuslauseks on valitud “Mina ka!” “See lühike mõte võiks sümboliseerida lastele ja noortele omast uudishimu, energilisust, soovi kõiges huvitavas kaasa lüüa ja ennast kuuldavaks teha,” kõneles Kallas, kelle sõnutsi sobib see lause tegelikult vastuseks paljudele ettepanekutele ja küsimustele.“Näiteks, kes leidis aega, et täna üheskoos Kuressaare advendiaeg avada ja kuusetulede süüdata? Kõik me saame vastata “Mina ka!” Soovin teile advendiajaks ilusaid mõtteid ja palju aega koos lähedastega olemiseks!”Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan tähendas, et tuledes säravad jõulupuud tähistavad meie linnaväljakutel rõõmsa ootusaja algust.“Advent tähendab Issanda tulemist ja advendiaeg jõuludeks ettevalmistusaega ja jõulude suurima ime, Jumala Poja inimeseks saamise ootamist,” kõneles Toplaan, viidates, et kindlasti teeb see ootus meid paremaks, sest mingil moel saab seeläbi käesolevasse hetke sündida rohkem lootust ja valgust.“Neile, kelle pärast me neid pühi tahame pidada, ei soovi meie asju, vaid meid ennast.” “Meie soovime aega ja armastust ja kui me seda teeme oma suutmist mööda, tunnevad teisedki sellest rõõmu. Kui me ka ei peaks saama päris valmis kõigi plaanidega, tulevad pühad ikka ja kedagi ei unustata,” rääkis Toplaan, lisades, et veel enne kui päevad hakkavad taas pikenema, suudame vaid üheskoos pühade valgust jagades seda tuua ka igasse järgnevasse päeva ja õhtusse.“Valgus võidab varjud ja kaotab pimeduse. Olgu saabuvad pühad meile kõigile rahu ja armastuse pühadeks!”, soovis Anti Toplaan.Esines Kristiin Koppel. Kõigil soovijal oli võimalus kaasa võtta pühitsetud jõulutuld. Enne küünalde süütamist toimus aga Kuressaare Laurentiuse kirikus kaunis klassikalise muusika kontsert “Ma hõljun taeva all.”Advendiaeg kuulutati avatuks ka Orissaaares, Kaali külastuskeskuse ees, Valjalas, Leisis ja mujal. Kaalis avasid advendiaja Pihtla vallavanem Jüri Saar ning kirikuõpetaja Anti Toplaan.Valjalas toimus traditsiooniliselt esimese advendi kontsert “Lauludega jõulude ootuses“. Pärast kontserti jalutati rongkäigus valla kuuse juurde, kus vallavanem Aare Martinson kuulutas välja jõulurahu. Esinesid Minu Tantsukooli lapsed Laura Oleski juhendamisel ning jagati piparkooke ja sooja teed.Orissaares kuulutas advendiaja avatuks vallavanem Vello Runthal ning kultuurimajas esines Risto Ränk. Leisis andis advenditervituse üle vallavanem Ludvik Mõtlep ning kauneid talvelaule esitas Karja segakoor. Tornimäel süüdatakse advendiküünlad täna kell 12.
Veel artikleid samast teemast »


description: Orissaare avatud noorte-keskuses on neljapäeviti kokandusring, mida juhendavad noortekeskuse juhataja asetäitja Maidi Tilk ning noorsootöötaja, majaperenaine Eliise Erikso. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Orissaares õpivad noored süüa tegema

maintext:
Noored
Orissaares õpivad noored süüa tegema
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 26. november 2016. FOTO: Orissaare avatud noortekeskus Orissaare avatud noorte-keskuses on neljapäeviti kokandusring, mida juhendavad noortekeskuse juhataja asetäitja Maidi Tilk ning noorsootöötaja, majaperenaine Eliise Erikso.
“Teeme selliseid lihtsamaid toite, millega lapsed hakkama saavad,” ütles Maidi, kelle sõnul on kokandusringi eesmärk õpetada noortele söögi valmistamist.
Sel neljapäeval tehti üheskoos toorjuustukoogikesi, möödunud neljapäeval aga frikadellisuppi. Tavaliselt on kokandusringis noori alla kümne.
Kokandusring ei ole mõeldud ainult tüdrukutele, ka poisid on sinna oodatud. Eelmisel aastal oli kokanduses kätt proovimas paar poissi, kuid tänavu ei sobi neile kahjuks ringi ajad. Kokandusring tegutseb igal neljapäeval kl 15–17 septembrist kuni maikuuni ning ringiga alustati juba möödunud aastal. “Teeme selliseid lihtsamaid toite, millega lapsed hakkama saavad,” ütles Maidi, kelle sõnul on kokandusringi eesmärk õpetada noortele söögi valmistamist.Sel neljapäeval tehti üheskoos toorjuustukoogikesi, möödunud neljapäeval aga frikadellisuppi. Tavaliselt on kokandusringis noori alla kümne.Kokandusring ei ole mõeldud ainult tüdrukutele, ka poisid on sinna oodatud. Eelmisel aastal oli kokanduses kätt proovimas paar poissi, kuid tänavu ei sobi neile kahjuks ringi ajad. Kokandusring tegutseb igal neljapäeval kl 15–17 septembrist kuni maikuuni ning ringiga alustati juba möödunud aastal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saarlasest maanteerattur Karl Patrick Lauk (pildil) jätkab ka tuleval hooajal Prantsusmaal amatöörklubis Pro Immo Nicolas Roux, kirjutab Delfi Sport. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lauk jätkab amatöörina

maintext:
Sport
Lauk jätkab amatöörina
Esmaspäev, 07. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Saarlasest maanteerattur Karl Patrick Lauk (pildil) jätkab ka tuleval hooajal Prantsusmaal amatöörklubis Pro Immo Nicolas Roux, kirjutab Delfi Sport.
Läbirääkimised USA profiklubiga Axeon Hagens Berman jooksid liiva. “Sponsori sooviks oli pigem noorte ameeriklaste arendamine kui välismaalaste juurde võtmine,” kommenteeris saarlane. “Ega midagi, tuleb end uuel hooajal taas tõestada ja profileping välja sõita,” lisas Lauk.
Pro Immo amatöörklubiga on tal kokkulepe sõlmitud ning tingimused võrreldes tänavusega märksa paremad. Kui sul on “vööl” kümme võitu, siis annab ka tingida. Lauk on rahul ka sellega, et klubisisene konkurents läheb teravamaks, sest amatöörklubiga liitus mitu ratturit, kes veel mullu võistlesid proffide hulgas.
Kahekordse Eesti grupisõidumeistri Andres Laugu poeg Karl Patrick on praegu veel 19-aastane, 20 eluaastat täitub tal järgmise aasta 9. jaanuaril. Autor: MM Esmaspäev, 07. november 2016.Läbirääkimised USA profiklubiga Axeon Hagens Berman jooksid liiva. “Sponsori sooviks oli pigem noorte ameeriklaste arendamine kui välismaalaste juurde võtmine,” kommenteeris saarlane. “Ega midagi, tuleb end uuel hooajal taas tõestada ja profileping välja sõita,” lisas Lauk.Pro Immo amatöörklubiga on tal kokkulepe sõlmitud ning tingimused võrreldes tänavusega märksa paremad. Kui sul on “vööl” kümme võitu, siis annab ka tingida. Lauk on rahul ka sellega, et klubisisene konkurents läheb teravamaks, sest amatöörklubiga liitus mitu ratturit, kes veel mullu võistlesid proffide hulgas.Kahekordse Eesti grupisõidumeistri Andres Laugu poeg Karl Patrick on praegu veel 19-aastane, 20 eluaastat täitub tal järgmise aasta 9. jaanuaril.
Veel artikleid samast teemast »


description: Viis aastat tagasi idanema pandud idee “Üks saar – üks omavalitsus” hakkab jõudma lõpusirgele. Ühinemisleping on valmis ja volikogude poolt heaks kiidetud. Parasjagu käib rahvaküsitlus. Kes ei ole jõudnud arvamust avaldada ühise omavalitsuse osas, saab seda teha veel ka homme valimisjaoskonnas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Üks saar – üks omavalitsus!

maintext:
Arvamus
Üks saar – üks omavalitsus!
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Viis aastat tagasi idanema pandud idee “Üks saar – üks omavalitsus” hakkab jõudma lõpusirgele. Ühinemisleping on valmis ja volikogude poolt heaks kiidetud. Parasjagu käib rahvaküsitlus. Kes ei ole jõudnud arvamust avaldada ühise omavalitsuse osas, saab seda teha veel ka homme valimisjaoskonnas.
Paljudele meist on südamelähedane väike ja kodune vald. Tead ja tunned ju omas vallas pea kõiki elanikke, saad otsuste tegemisel arvestada valla võimalustega. Oskad igale olukorrale ja väljakutsele läheneda individuaalselt. Inimestega seotud probleemidele saab vajadusel kiiresti reageerida ja lahendada need kodu lähedal.
Elukorraldus lihtsamaks
Töötanud viisteist aastat omavalitsuses, tuli mul täita erinevaid ülesandeid alates igal tööpäeva hommikul õpilaste kooli sõidutamisest ja lõpetades Brüsselis omavalitsuste esindamisega. Kuid mingil hetkel jõudis minuni teadmine, et üha raskem on olla mihkel mitme ameti peale. Elu oli vahepeal edasi läinud – inimeste ootused ja soovid teenuste osas kasvasid, olukorrad vajasid rohkem süvenemist, teadlikumat panustamist.
Vahemaad on jäänud järjest lühemaks, tehnilised võimalused muudavad asjaajamise üha lihtsamaks. Head spetsialistid soovivad leida piisavalt rakendust õpitud erialal, kuid kahaneva elanike arvuga omavalitsus ei paku enam piisavalt väljakutseid, tööpõld jääb väikeseks.
Tihti on minult küsitud, millist kasu saab kohalik inimene, kui Saaremaal on üks omavalitsus. Lühike vastus oleks, et inimesele läheb elukorraldus lihtsamaks ja teenuste väljatöötamisel saab rohkem arvestada inimeste vajadustega. Kõik Saaremaa elanikud saavad võrdselt tarbida omavalitsuste poolt korraldatud teenuseid, ükskõik millises Saaremaa piirkonnas nad elavad. Olgu nendeks siis lasteaia- või koolikohad, huviharidus, hooldekodud, sotsiaalteenused ja -toetused, ehitustegevus jne.
Ühiselt suudame seista meie jaoks oluliste teemade eest, näiteks transpordi- ja võrguühendused suure maaga, kaasa rääkida Euroopa Liidu toetuste jagamisel ning suuremate riiklike investeeringute suunamisel saarte piirkonda. Juurde võiks tulla näiteks esmatasandi arstiabi, ühistransport, ettevõtluse nõustamine.
Kuidas saab uus volikogu hakkama ambitsioonika plaaniga siduda Saaremaa kokku üheks omavalitsuseks, seda ei julge veel öelda. Ühes võib aga kindel olla – esialgu tuleb palju segadust, möödarääkimisi ja õhkamist, et enne oli ikka parem. Ning palju muudki, mida täna ei oska veel ette näha.
Vaja korralikku raputust
Kuid klaaslae lõhkumiseks ja edasiminekuks ongi vaja korralikku raputust, et välja tulla mugavustsoonist ning viia ellu eesmärke, milles oleme kokku leppinud. Usun, et me saame ühe omavalitsuse ülesehitamisega hakkama ja seda veendumust toetab teadmine, et maakonnas töötavad ja tegutsevad targad, kogemustega ning tulevikku vaatavad inimesed. Meie inimesed suudavad üheskoos töötades viia järgmise 25 aasta jooksul Saaremaa üheks atraktiivsemaks elukeskkonnaga piirkonnaks Eestis.
Ühise eesmärgi nimel tuleb teha tööd, kuid algus saab olema raske. Õnnestumine sõltub meist kõigist. Autor: Kaido Kaasik, Saare maavanema kohusetäitja Laupäev, 12. november 2016.Paljudele meist on südamelähedane väike ja kodune vald. Tead ja tunned ju omas vallas pea kõiki elanikke, saad otsuste tegemisel arvestada valla võimalustega. Oskad igale olukorrale ja väljakutsele läheneda individuaalselt. Inimestega seotud probleemidele saab vajadusel kiiresti reageerida ja lahendada need kodu lähedal.Töötanud viisteist aastat omavalitsuses, tuli mul täita erinevaid ülesandeid alates igal tööpäeva hommikul õpilaste kooli sõidutamisest ja lõpetades Brüsselis omavalitsuste esindamisega. Kuid mingil hetkel jõudis minuni teadmine, et üha raskem on olla mihkel mitme ameti peale. Elu oli vahepeal edasi läinud – inimeste ootused ja soovid teenuste osas kasvasid, olukorrad vajasid rohkem süvenemist, teadlikumat panustamist.Vahemaad on jäänud järjest lühemaks, tehnilised võimalused muudavad asjaajamise üha lihtsamaks. Head spetsialistid soovivad leida piisavalt rakendust õpitud erialal, kuid kahaneva elanike arvuga omavalitsus ei paku enam piisavalt väljakutseid, tööpõld jääb väikeseks.Tihti on minult küsitud, millist kasu saab kohalik inimene, kui Saaremaal on üks omavalitsus. Lühike vastus oleks, et inimesele läheb elukorraldus lihtsamaks ja teenuste väljatöötamisel saab rohkem arvestada inimeste vajadustega. Kõik Saaremaa elanikud saavad võrdselt tarbida omavalitsuste poolt korraldatud teenuseid, ükskõik millises Saaremaa piirkonnas nad elavad. Olgu nendeks siis lasteaia- või koolikohad, huviharidus, hooldekodud, sotsiaalteenused ja -toetused, ehitustegevus jne.Ühiselt suudame seista meie jaoks oluliste teemade eest, näiteks transpordi- ja võrguühendused suure maaga, kaasa rääkida Euroopa Liidu toetuste jagamisel ning suuremate riiklike investeeringute suunamisel saarte piirkonda. Juurde võiks tulla näiteks esmatasandi arstiabi, ühistransport, ettevõtluse nõustamine.Kuidas saab uus volikogu hakkama ambitsioonika plaaniga siduda Saaremaa kokku üheks omavalitsuseks, seda ei julge veel öelda. Ühes võib aga kindel olla – esialgu tuleb palju segadust, möödarääkimisi ja õhkamist, et enne oli ikka parem. Ning palju muudki, mida täna ei oska veel ette näha.Kuid klaaslae lõhkumiseks ja edasiminekuks ongi vaja korralikku raputust, et välja tulla mugavustsoonist ning viia ellu eesmärke, milles oleme kokku leppinud. Usun, et me saame ühe omavalitsuse ülesehitamisega hakkama ja seda veendumust toetab teadmine, et maakonnas töötavad ja tegutsevad targad, kogemustega ning tulevikku vaatavad inimesed. Meie inimesed suudavad üheskoos töötades viia järgmise 25 aasta jooksul Saaremaa üheks atraktiivsemaks elukeskkonnaga piirkonnaks Eestis.Ühise eesmärgi nimel tuleb teha tööd, kuid algus saab olema raske. Õnnestumine sõltub meist kõigist.
Veel artikleid samast teemast »


description: 15. detsembrist Kuressaare linnavalitsusest lahkuva projektijuhi Simmo Kikkase asemele esitab kandidaadi volikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Simmo Kikkase asemiku esitavad sotsid

maintext:
Uudised
Simmo Kikkase asemiku esitavad sotsid
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 26. november 2016. 15. detsembrist Kuressaare linnavalitsusest lahkuva projektijuhi Simmo Kikkase asemele esitab kandidaadi volikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon.
“Arvestades, et Kikkas on linnavalitsuse liige ja töötab poliitilisel ametikohal, otsustab selle koha täitmise volikogu enamus. Nii on see kõigi viie valitsuse liikme puhul, kõik teised ametikohad linna süsteemis täidetakse konkursiga,” selgitas Kuressaare linnapea Madis Kallas.
Kolm kandidaati
Kikkase asemele esitab valitsuse liikme kandidaadi Sotsiaaldemokraatlik Erakond.
Linnavalitsuse uus liige on plaanis kinnitada linnavolikogu detsembrikuu istungil, mis toimub 15. detsembril.
“Seega peaks isik olema volikogule esitatud ideaalis 30. novembriks ja viimane aeg selleks oleks volikogu eestseisuse kaudu 8. detsembril,” ütles Kallas.
Mis puudutab uue liikme valikut, siis linnapea sõnul lähtutakse sellest, mida isik seni on teinud ja mis valdkondades võiks ta olla linnale enim kasuks.
Kes valitsuse liikmeks esitatakse, ei ole veel selge.
Kuressaare linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimehe Jaanis Prii sõnul on praegu võimalikke kandidaate sellele kohale kolm, kellest kaks on sotsid.
Läbirääkimised nendega käivad. Prii vihjas, et linnavolikogu liikmete seast kandidaat ilmselt ei tule.
Ei ole välistatud, et linnavalitsuse liikme ametinimetus, milleks praegu on projektijuht, muutub.
“Teemasid on üsna mitu, mis tema tööks hakkavad olema. Kindlasti jääb linnavalitsuse liige palgaliseks,” lubas Prii. “Arvestades, et Kikkas on linnavalitsuse liige ja töötab poliitilisel ametikohal, otsustab selle koha täitmise volikogu enamus. Nii on see kõigi viie valitsuse liikme puhul, kõik teised ametikohad linna süsteemis täidetakse konkursiga,” selgitas Kuressaare linnapea Madis Kallas.Kikkase asemele esitab valitsuse liikme kandidaadi Sotsiaaldemokraatlik Erakond.Linnavalitsuse uus liige on plaanis kinnitada linnavolikogu detsembrikuu istungil, mis toimub 15. detsembril.“Seega peaks isik olema volikogule esitatud ideaalis 30. novembriks ja viimane aeg selleks oleks volikogu eestseisuse kaudu 8. detsembril,” ütles Kallas.Mis puudutab uue liikme valikut, siis linnapea sõnul lähtutakse sellest, mida isik seni on teinud ja mis valdkondades võiks ta olla linnale enim kasuks.Kes valitsuse liikmeks esitatakse, ei ole veel selge.Kuressaare linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimehe Jaanis Prii sõnul on praegu võimalikke kandidaate sellele kohale kolm, kellest kaks on sotsid.Läbirääkimised nendega käivad. Prii vihjas, et linnavolikogu liikmete seast kandidaat ilmselt ei tule.Ei ole välistatud, et linnavalitsuse liikme ametinimetus, milleks praegu on projektijuht, muutub.“Teemasid on üsna mitu, mis tema tööks hakkavad olema. Kindlasti jääb linnavalitsuse liige palgaliseks,” lubas Prii.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu aprilli lõpus rääkis Valjala kooli direktor Aive Mõistlik, et koolil on plaan laieneda, et saada juurde jõusaal ja saun. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kooli sünnipäeval avati jõusaal

maintext:
Uudised
Kooli sünnipäeval avati jõusaal
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Esmaspäev, 14. november 2016. Jõusaali avamisel toimus ka näidistreening ja noored said juba ise uusi võimalusi katsetada. Foto: Jaanus Mägi Tänavu aprilli lõpus rääkis Valjala kooli direktor Aive Mõistlik, et koolil on plaan laieneda, et saada juurde jõusaal ja saun.
Seni koolis eraldi jõusaali ei olnud, kuid kõrvalruumis oli olemas paar masinat. Ehituse käigus oli eesmärk saada korralik ja nüüdisaegne jõusaal, mida saaksid kasutada ka teised vallaelanikud. Eile avatigi vastvalminud jõusaal ja ühtlasi peeti ka kooli sünnipäeva.
“Jõusaali hakati juba suvel ehitama ja eks me ikka vaatasime natuke ette, et kaks ilusat asja satuksid ühele päevale, et pidu oleks suurem ja rõõmu rohkem,” rääkis Mõistlik. Valjala koos sai 43-aastaseks.
Mõistlik tõdes, et kõik on jõusaalis olemas, mis vaja, ja masinaid pole ta isegi üle jõudnud lugeda. Peamine on see, et jõusaal on avatud ka vallarahvale. Kehva ilmaga loodetakse seal pidada vahel ka kooli kehalise kasvatuse tunde.
“Meil oli avamisel külas kvalifikatsiooniga treener Liis Arula Tallinnast, kes on meie oma vilistlane. Ta viis läbi näidistunni ja kella viieni käis pärast tugev spordi tegemine,” rääkis direktor. Loomulikult tehti ka tordiga suu magusaks.
“Vallal on juures üks selline teenus, mis toetab tervislikke ja sportlikke eluviise,” rõõmustas vallavanem Aare Martinson.
Saal avatakse huvilistele detsembris ja seda saab kasutada soetatud kuukaardi aluselt.
Täpsed avamisajad ja hinnad selguvad lähiajal, kuid saali plaanitakse lahti hoida kolmel-neljal päeval nädalas. Seni koolis eraldi jõusaali ei olnud, kuid kõrvalruumis oli olemas paar masinat. Ehituse käigus oli eesmärk saada korralik ja nüüdisaegne jõusaal, mida saaksid kasutada ka teised vallaelanikud. Eile avatigi vastvalminud jõusaal ja ühtlasi peeti ka kooli sünnipäeva.“Jõusaali hakati juba suvel ehitama ja eks me ikka vaatasime natuke ette, et kaks ilusat asja satuksid ühele päevale, et pidu oleks suurem ja rõõmu rohkem,” rääkis Mõistlik. Valjala koos sai 43-aastaseks.Mõistlik tõdes, et kõik on jõusaalis olemas, mis vaja, ja masinaid pole ta isegi üle jõudnud lugeda. Peamine on see, et jõusaal on avatud ka vallarahvale. Kehva ilmaga loodetakse seal pidada vahel ka kooli kehalise kasvatuse tunde.“Meil oli avamisel külas kvalifikatsiooniga treener Liis Arula Tallinnast, kes on meie oma vilistlane. Ta viis läbi näidistunni ja kella viieni käis pärast tugev spordi tegemine,” rääkis direktor. Loomulikult tehti ka tordiga suu magusaks.“Vallal on juures üks selline teenus, mis toetab tervislikke ja sportlikke eluviise,” rõõmustas vallavanem Aare Martinson.Saal avatakse huvilistele detsembris ja seda saab kasutada soetatud kuukaardi aluselt.Täpsed avamisajad ja hinnad selguvad lähiajal, kuid saali plaanitakse lahti hoida kolmel-neljal päeval nädalas.
Veel artikleid samast teemast »


description: On kottpime tuba ja jalad külmetavad. Viimane korralik söömaaeg oli nädal tagasi. Pead tõusma. Sa pead! Lamama jäämine ei lahenda midagi, kuigi energiat tõusta ka ei ole. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
BRIT KERBO AINULT MEIE MAAS: Õigus olla habras
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Brit Kerbo, NAISkolumnist Teisipäev, 08. november 2016. Meie Maa kolumnist Brit Kerbo. On kottpime tuba ja jalad külmetavad. Viimane korralik söömaaeg oli nädal tagasi. Pead tõusma. Sa pead! Lamama jäämine ei lahenda midagi, kuigi energiat tõusta ka ei ole.
Selleks, et süüa, pead sa otsustama süüa. See võtab aega, sest ükski asi ei maitse. Süüa aga tuleb, sest rohkem ei saa sa kaalukaotusega riskida – kilo veel ja oledki alakaalus. Sa oled lapsevanem, sa ei saa seda kõike endale lubada.
Need on mõtted, mis keerlevad peas, kui tuba on pime ja jalad külmetavad.
* * *
4. novembri Eesti Päevalehe artiklis võttis Kadri Ibrus käsitleda ühe väga tundliku teema – depressiooni tunnistamine avalikult, ja tõstatas küsimuse, et kui Norras võttis juba 1998. aastal toonane peaminister endale depressiooni tõttu kolmenädalase haiguslehe, siis kas täna, 18 aastat hiljem söandaks seda teha mõni tuntud Eesti poliitik.
Norras tõi avaliku elu tegelase seesugune ülestunnistus kaasa selle, et avalikult depressioonist ja muudest psüühikahäiretest rääkimine pole enam tabu. Ma ei taha siin Kadri Ibruse eeskujul kokku arvutada ühiskondlikku kahju ja loomata jäänud sisemajanduse kogutoodangut. Ma tahan hoopis öelda, et meil on kõigil õigus olla habras ja selle eest mitte saada stigmatiseeritud.
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel kannatab depressiooni all kogu maailmas 350 miljonit inimest ja see trend kasvab. 800 000 inimest sureb igal aastal maailmas enesetappude tõttu. Kuigi depressioonile on olemas ravimid ja erinevad teraapiad, saavad asjakohast abi vähem kui pooled haiguse all kannatajatest. Selle põhjuseks on näiteks täielik abi kättesaamatus, ebapiisav hulk koolitatud personali, valediagnoosid ja sellest lähtuvalt ka sobimatute ravimite määramine.
Sotsiaalne stigmatiseeritus on aga see, millele me kõik ühiselt vastu saame astuda. Depressioonis inimest ei saa aidata, käskides tal end kokku võtta või üle saada. See on seisund, kus tervele inimesele lihtsad igapäevased toimingud, nagu söömine, hambapesu või õueminek, muutuvad tegevusteks, mis võivad nõuda tundidepikkust sisevõitlust, kus peas vasardab ühtaegu nii “ma pean” kui ka “ma ei jaksa”.
Kui sellises seisus inimesele anda ühiskondlik signaal, et tegemist on lihtsalt nõrkusega, lükkab see abivajajad üha sügavamale musta auku. Ühelt poolt seetõttu, et võimendub süütunne: “Ma ei vasta ühiskonna ootustele, ma olen nõrk.” Teiselt poolt sellepärast, et nii kardetakse otsida abi. Mis siis, kui keegi saab teada? Mis siis, kui tuleb avalikuks, et mu särav isiksus on tegelikult vaid hoolikalt ehitatud fassaad, mis õhtuti pimedas toas kildudeks variseb?
Paraku tean ma päris paljusid selliseid inimesi. Intelligentseid, särava mõistusega inimesi, kes on emotsionaalselt väga raskes seisus. Nad ei tunnistaks avalikult iial, et neil on selline haigusseisund, sest õhku jääb hirm – kas ma pärast selle ilmsikstulekut enam arvamusliidrina kvalifitseeruksin? Kas mind võetakse pärast tõsiselt?
Eriti näib stigmatiseerimise oht pitsitavat meesterahvaid – maskuliinses ühiskonnas on ootustele vastav mees ju selline, kes ei nuta, selline, kes ei ütle kunagi: “Ma ei suuda täna tööle tulla, sest mul on depressioon.” Ta ei luba seda endale. Sotsiaalne surve sööb hinge seest. Kas sa tohid olla habras? Kus sa tohid olla habras?
WHO Youtube’i kanalilt leiab ühe suurepärase depressiooni olemust kirjeldava animatsiooni “I had a black dog, his name was depression”. Soovitan seda vaadata nii neil, kes täna iseendas tahtejõudu otsivad, kui ka kõigil neil, kes arvavad, et depressioon on kergesti mööduv halb tuju. Samuti lähedastel, kes väga tahaksid mõista oma pereliiget, aga kuidagi ei oska. See animatsioon seletab lühidalt ja lihtsalt.
Meil kõigil on õigus olla habras. See ei sõltu vanusest või soost. Meil on õigus tunnistada, et oleme vahel liimist lahti – nii oma kaaslasele, lastele kui ka kolleegidele. See on lihtsalt inimlik. Me ei pea roboteina kulgema ja vastu rinda tagudes deklareerima, et “mina ei murdu kunagi!”.
Vahel on okei ka murduda. Meie kõigi hinges ja südames heliseb kurbade nootidena lahendamata lugusid, pettumusi ja lüüasaamisi. Kellel armastuse puudumine, kellel lapsepõlvetraumad. Vahel käivad kohustused üle pea. Teinekord juhtub midagi traagilist, vallandades depressiooni, mis vaikse protsessina pinna all peidus ongi vaid seda viimset piiska karikasse oodanud. Tõsi, alati ei pea organism vastu.
Selle loo algus kirjeldab mind novembrikuu pühapäeval kella 17 paiku. Kui ma kaks aastat tagasi raskest depressioonist välja tulles mitmete inimestega nõu pidasin, kas sellest maksab avalikult rääkida, siis soovitati mulle seda mitte teha. See hävitavat mu potentsiaalse tuleviku poliitikas ja see jääks mind sildina saatma, arvati.
Ometi kogevad selliseid tundeid iga päev tuhanded eestlased. Inimesed, kes piitsutavad end vaimselt ja pigistavad endist viimast välja, otsimata õigel ajal abi.
Kui minu lugu siin aitab kas või ühel inimesel julgeda abi paluda ja seda saada, siis oli see lugu kirjapanemist väärt. Meil kõigil on õigus olla habras. Selleks, et süüa, pead sa otsustama süüa. See võtab aega, sest ükski asi ei maitse. Süüa aga tuleb, sest rohkem ei saa sa kaalukaotusega riskida – kilo veel ja oledki alakaalus. Sa oled lapsevanem, sa ei saa seda kõike endale lubada.Need on mõtted, mis keerlevad peas, kui tuba on pime ja jalad külmetavad.* * *4. novembri Eesti Päevalehe artiklis võttis Kadri Ibrus käsitleda ühe väga tundliku teema – depressiooni tunnistamine avalikult, ja tõstatas küsimuse, et kui Norras võttis juba 1998. aastal toonane peaminister endale depressiooni tõttu kolmenädalase haiguslehe, siis kas täna, 18 aastat hiljem söandaks seda teha mõni tuntud Eesti poliitik.Norras tõi avaliku elu tegelase seesugune ülestunnistus kaasa selle, et avalikult depressioonist ja muudest psüühikahäiretest rääkimine pole enam tabu. Ma ei taha siin Kadri Ibruse eeskujul kokku arvutada ühiskondlikku kahju ja loomata jäänud sisemajanduse kogutoodangut. Ma tahan hoopis öelda, et meil on kõigil õigus olla habras ja selle eest mitte saada stigmatiseeritud.Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel kannatab depressiooni all kogu maailmas 350 miljonit inimest ja see trend kasvab. 800 000 inimest sureb igal aastal maailmas enesetappude tõttu. Kuigi depressioonile on olemas ravimid ja erinevad teraapiad, saavad asjakohast abi vähem kui pooled haiguse all kannatajatest. Selle põhjuseks on näiteks täielik abi kättesaamatus, ebapiisav hulk koolitatud personali, valediagnoosid ja sellest lähtuvalt ka sobimatute ravimite määramine.Sotsiaalne stigmatiseeritus on aga see, millele me kõik ühiselt vastu saame astuda. Depressioonis inimest ei saa aidata, käskides tal end kokku võtta või üle saada. See on seisund, kus tervele inimesele lihtsad igapäevased toimingud, nagu söömine, hambapesu või õueminek, muutuvad tegevusteks, mis võivad nõuda tundidepikkust sisevõitlust, kus peas vasardab ühtaegu nii “ma pean” kui ka “ma ei jaksa”.Kui sellises seisus inimesele anda ühiskondlik signaal, et tegemist on lihtsalt nõrkusega, lükkab see abivajajad üha sügavamale musta auku. Ühelt poolt seetõttu, et võimendub süütunne: “Ma ei vasta ühiskonna ootustele, ma olen nõrk.” Teiselt poolt sellepärast, et nii kardetakse otsida abi. Mis siis, kui keegi saab teada? Mis siis, kui tuleb avalikuks, et mu särav isiksus on tegelikult vaid hoolikalt ehitatud fassaad, mis õhtuti pimedas toas kildudeks variseb?Paraku tean ma päris paljusid selliseid inimesi. Intelligentseid, särava mõistusega inimesi, kes on emotsionaalselt väga raskes seisus. Nad ei tunnistaks avalikult iial, et neil on selline haigusseisund, sest õhku jääb hirm – kas ma pärast selle ilmsikstulekut enam arvamusliidrina kvalifitseeruksin? Kas mind võetakse pärast tõsiselt?Eriti näib stigmatiseerimise oht pitsitavat meesterahvaid – maskuliinses ühiskonnas on ootustele vastav mees ju selline, kes ei nuta, selline, kes ei ütle kunagi: “Ma ei suuda täna tööle tulla, sest mul on depressioon.” Ta ei luba seda endale. Sotsiaalne surve sööb hinge seest. Kas sa tohid olla habras? Kus sa tohid olla habras?WHO Youtube’i kanalilt leiab ühe suurepärase depressiooni olemust kirjeldava animatsiooni “I had a black dog, his name was depression”. Soovitan seda vaadata nii neil, kes täna iseendas tahtejõudu otsivad, kui ka kõigil neil, kes arvavad, et depressioon on kergesti mööduv halb tuju. Samuti lähedastel, kes väga tahaksid mõista oma pereliiget, aga kuidagi ei oska. See animatsioon seletab lühidalt ja lihtsalt.Meil kõigil on õigus olla habras. See ei sõltu vanusest või soost. Meil on õigus tunnistada, et oleme vahel liimist lahti – nii oma kaaslasele, lastele kui ka kolleegidele. See on lihtsalt inimlik. Me ei pea roboteina kulgema ja vastu rinda tagudes deklareerima, et “mina ei murdu kunagi!”.Vahel on okei ka murduda. Meie kõigi hinges ja südames heliseb kurbade nootidena lahendamata lugusid, pettumusi ja lüüasaamisi. Kellel armastuse puudumine, kellel lapsepõlvetraumad. Vahel käivad kohustused üle pea. Teinekord juhtub midagi traagilist, vallandades depressiooni, mis vaikse protsessina pinna all peidus ongi vaid seda viimset piiska karikasse oodanud. Tõsi, alati ei pea organism vastu.Selle loo algus kirjeldab mind novembrikuu pühapäeval kella 17 paiku. Kui ma kaks aastat tagasi raskest depressioonist välja tulles mitmete inimestega nõu pidasin, kas sellest maksab avalikult rääkida, siis soovitati mulle seda mitte teha. See hävitavat mu potentsiaalse tuleviku poliitikas ja see jääks mind sildina saatma, arvati.Ometi kogevad selliseid tundeid iga päev tuhanded eestlased. Inimesed, kes piitsutavad end vaimselt ja pigistavad endist viimast välja, otsimata õigel ajal abi.Kui minu lugu siin aitab kas või ühel inimesel julgeda abi paluda ja seda saada, siis oli see lugu kirjapanemist väärt. Meil kõigil on õigus olla habras.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui eelmise aasta septembri lõpus perearst Kersti Tuuling oma ameti maha pani, oli tema nimistus umbes kaks tuhat inimest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Perearst Kersti Tuuling vaatab Hiina meditsiini poole
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Teisipäev, 22. november 2016. FOTO: Valmar Voolaid Kui eelmise aasta septembri lõpus perearst Kersti Tuuling oma ameti maha pani, oli tema nimistus umbes kaks tuhat inimest.
Toona ütles Tuuling, et tegemist on sügavalt isikliku otsusega.
“Me kõik oleme inimesed ja elus tuleb ikka muutusi ette,” lausus Tuuling eelmisel aastal.
Kui paljud arvasid, et küllap läheb doktor Soome kõrgema palga peale, siis tegelikult see nii polnud ja dr Tuuling võtab taas Saaremaal patsiente vastu.
“Olen hetkel poole kohaga dr Tamme abiarst. Tema nimekirjas on 3500 patsienti, vastuvõtud on nii linnas kui Leisis ja võtan vastu nii, nagu tal vajadus on,” selgitas Tuuling.
Suvel, kui oli vaja, käis Tuuling perearstikeskuses asendusi andmas.
“Päris oma nimistuga ma ei tööta, sest mul on nüüd natuke teised huvid. Mul on õpingud pooleli ja suund on alternatiivmeditsiini poole. Kui mul oleks oma nimistu, siis mul poleks võimalust juurde õppida,” selgitas Tuuling.
Arsti sõnul on see olnud väga vajalik aja maha võtmise aeg, et saaks ise areneda.
“Ma loodan, et ka tulevikus on minust kasu Saaremaa inimestele. Kas perearstina või muus liinis, aga tervis on ikka minu teema,” kinnitas tohter.
Huvi Hiina meditsiini vastu
Tuulingu sõnul on tema uus huvi seotud Hiina meditsiiniga, aga perearstindus on talle samuti väga südamelähedane ja ta teeb seda tööd hea meelega, kuid praegu mitte täiskoormusega.
“Meditsiinilises mõttes on nii, et kui tavameditsiin aitab väga hästi akuutsete hädade korral, siis 20 aastat perearstitööd teinuna olen näinud, et on väga palju hädasid, mis hakkavad pihta mõtlemisest, pingetest, stressist, toitumisest ja mille suhtes perearst ei suuda aidata, aga inimesed abi otsivad. Sellistel puhkudel aitab Hiina meditsiin palju paremini ja selle kaudu lahenduste leidmist ma alles õpin,” lisas Tuuling.
Rene Bürkland, kes on Eestis tunnustatud Hiina meditsiini arst, jagab õpetusi ja dr Tuulingu arvates ei pea tingimata kohe Hiina õppima sõitma, kui hea õpetaja ja kõik materjalid on siin kättesaadavad.
“Ega ma ei oskagi täpselt öelda, miks selline soov tuli. See lihtsalt on nii, et otsid mõnda asja ja kui selle leiad, siis tunned selle ära. Vähemasti enda jaoks tahan praegu seda teed käia, aga mis lõpuks armsamaks saab või mis teise üles kaalub, seda on raske ette öelda. Hiina meditsiinist on siin puudus ja keegi võiks seda eest vedada, aga perearsti töö on mu vana armastus ja sellest lahti lasta on väga raske,” arutles dr Tuuling. Toona ütles Tuuling, et tegemist on sügavalt isikliku otsusega.“Me kõik oleme inimesed ja elus tuleb ikka muutusi ette,” lausus Tuuling eelmisel aastal.Kui paljud arvasid, et küllap läheb doktor Soome kõrgema palga peale, siis tegelikult see nii polnud ja dr Tuuling võtab taas Saaremaal patsiente vastu.“Olen hetkel poole kohaga dr Tamme abiarst. Tema nimekirjas on 3500 patsienti, vastuvõtud on nii linnas kui Leisis ja võtan vastu nii, nagu tal vajadus on,” selgitas Tuuling.Suvel, kui oli vaja, käis Tuuling perearstikeskuses asendusi andmas.“Päris oma nimistuga ma ei tööta, sest mul on nüüd natuke teised huvid. Mul on õpingud pooleli ja suund on alternatiivmeditsiini poole. Kui mul oleks oma nimistu, siis mul poleks võimalust juurde õppida,” selgitas Tuuling.Arsti sõnul on see olnud väga vajalik aja maha võtmise aeg, et saaks ise areneda.“Ma loodan, et ka tulevikus on minust kasu Saaremaa inimestele. Kas perearstina või muus liinis, aga tervis on ikka minu teema,” kinnitas tohter.Tuulingu sõnul on tema uus huvi seotud Hiina meditsiiniga, aga perearstindus on talle samuti väga südamelähedane ja ta teeb seda tööd hea meelega, kuid praegu mitte täiskoormusega.“Meditsiinilises mõttes on nii, et kui tavameditsiin aitab väga hästi akuutsete hädade korral, siis 20 aastat perearstitööd teinuna olen näinud, et on väga palju hädasid, mis hakkavad pihta mõtlemisest, pingetest, stressist, toitumisest ja mille suhtes perearst ei suuda aidata, aga inimesed abi otsivad. Sellistel puhkudel aitab Hiina meditsiin palju paremini ja selle kaudu lahenduste leidmist ma alles õpin,” lisas Tuuling.Rene Bürkland, kes on Eestis tunnustatud Hiina meditsiini arst, jagab õpetusi ja dr Tuulingu arvates ei pea tingimata kohe Hiina õppima sõitma, kui hea õpetaja ja kõik materjalid on siin kättesaadavad.“Ega ma ei oskagi täpselt öelda, miks selline soov tuli. See lihtsalt on nii, et otsid mõnda asja ja kui selle leiad, siis tunned selle ära. Vähemasti enda jaoks tahan praegu seda teed käia, aga mis lõpuks armsamaks saab või mis teise üles kaalub, seda on raske ette öelda. Hiina meditsiinist on siin puudus ja keegi võiks seda eest vedada, aga perearsti töö on mu vana armastus ja sellest lahti lasta on väga raske,” arutles dr Tuuling.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui libeda saabudes muutub enamik inimesi üsna ettevaatlikuks, sest kardetakse kukkuda ja oma konte murda, siis uljad, ilmselt noored autojuhid on libedusest ogaras vaimustuses. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Libedus kutsub

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Libedus kutsub
Kolmapäev, 30. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui libeda saabudes muutub enamik inimesi üsna ettevaatlikuks, sest kardetakse kukkuda ja oma konte murda, siis uljad, ilmselt noored autojuhid on libedusest ogaras vaimustuses.
Sellise ilmaga, mil maanteed on põrgulikult siledad, on pargis jalutades kohati päris ohtlik tunne.
Nurga tagant tuiskavad välja libisevad autod ja kohati tekib hirm, et kui nüüd midagi viltu läheb, siis lendab kihutav masin pargiaeda või vastu puud. On ju Saaremaa ralli ajal juhtunud seda osavamategi sõitjatega.
Kuid driftimine kogub libeduse saabudes tuure. Drifting on Jaapanist pärinev sõidutehnika, mis seisneb auto liuglema panemises. See sai alguse mägiteedelt ning liikus sealt edasi maanteele. Sedasama driftimist kasutatakse ka linnatänavatel ning parklates.
Paneb imestama selliste libisevate autode roolis istuvate inimeste julgus. Näiliselt tühi pargiäärne tee võib ju väga ootamatult täituda teiste liiklejatega ning kas on ikka igaühel oskust oma auto kiiresti taas kontrolli alla saada? Ohtlik harrastus on see igatahes.
30. november 2016 Autor: MM Kolmapäev, 30. november 2016.Sellise ilmaga, mil maanteed on põrgulikult siledad, on pargis jalutades kohati päris ohtlik tunne.Nurga tagant tuiskavad välja libisevad autod ja kohati tekib hirm, et kui nüüd midagi viltu läheb, siis lendab kihutav masin pargiaeda või vastu puud. On ju Saaremaa ralli ajal juhtunud seda osavamategi sõitjatega.Kuid driftimine kogub libeduse saabudes tuure. Drifting on Jaapanist pärinev sõidutehnika, mis seisneb auto liuglema panemises. See sai alguse mägiteedelt ning liikus sealt edasi maanteele. Sedasama driftimist kasutatakse ka linnatänavatel ning parklates.Paneb imestama selliste libisevate autode roolis istuvate inimeste julgus. Näiliselt tühi pargiäärne tee võib ju väga ootamatult täituda teiste liiklejatega ning kas on ikka igaühel oskust oma auto kiiresti taas kontrolli alla saada? Ohtlik harrastus on see igatahes.30. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Üleeile pärastlõunal pidas Saaremaa/Kuressaare võrkpallinaiskond raske kohtumise Tallinnas Neemeco/Gerardo’s Toys naiskonna vastu. Saaremaa naised jäid geimidega 1:2 taha, kuid tulid siiski raskest seisust välja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vollenaistele napp võit


description: Eeloleval nädalavahetusel sõidetakse Austraalia kruusateedel autoralli MM-sarja hooaja viimane etapp. Saarlane Ott Tänak peab Austraalia rallit üheks oma lemmikuks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ott Tänakule Austraalias meeldib

maintext:
Sport
Ott Tänakule Austraalias meeldib
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Eeloleval nädalavahetusel sõidetakse Austraalia kruusateedel autoralli MM-sarja hooaja viimane etapp. Saarlane Ott Tänak peab Austraalia rallit üheks oma lemmikuks.
“Austraalia on väga eriline ja üks neist rallidest, mis mulle tõesti meeldib,” sõnas Tänak DMACK-i meeskonna pressiteate vahendusel. “Seal on vahelduvad tingimused, mis teevad rallist korraliku väljakutse. Laiad ja kõvad teed on kiired ja sujuvad ning seal on tõesti väga nauditav sõita. Metsateed on samas üpris keerukad, kus tuleb olla ettevaatlik, eriti valguse ja varjude vaheldumisega.”
Tänak on praegu MM-sarjas 82 punktiga kaheksandal kohal ning tal on veel lootus Mads Östbergist (90 p) mööduda Autor: MM Teisipäev, 15. november 2016.“Austraalia on väga eriline ja üks neist rallidest, mis mulle tõesti meeldib,” sõnas Tänak DMACK-i meeskonna pressiteate vahendusel. “Seal on vahelduvad tingimused, mis teevad rallist korraliku väljakutse. Laiad ja kõvad teed on kiired ja sujuvad ning seal on tõesti väga nauditav sõita. Metsateed on samas üpris keerukad, kus tuleb olla ettevaatlik, eriti valguse ja varjude vaheldumisega.”Tänak on praegu MM-sarjas 82 punktiga kaheksandal kohal ning tal on veel lootus Mads Östbergist (90 p) mööduda
Veel artikleid samast teemast »