maintext:
Euroraha saanud Läänemaa sadam selgus fotofinišiga
Tarmo Õuemaa
Margus Medell. Foto: Urmas Lauri
Neljast euroraha taotlenud Läänemaa kalasadamast jagus raha vaid ühele. Võitja ja viimaseks jäänud projekti hinnete vahe oli 0,11 punkti.
Lääne Elu andmeil sai raha Noarootsi vallas asuv Hara sadam.
„See oli fotofiniš,” ütles Läänemaa rannakalanduse seltsi tegevjuht Margus Medell. „Nii väiksed vahed tähendavad, et projektid olid peaaegu võrdsed.”
Parimat sadamaprojekti hindas komisjon 4,54 punktiga, neljandaks jäänud sadam sai 4,43 punkti.
Kalasadamate arendamise tegevussuunda oli esitatud neli taotlust kokku 792 295 eurole, jagada oli 202 941 eurot. Taotlus esitati Nõva, Hara, Topu ja Virtsu sadama arendamiseks.
Margus Medell ütles, et kalandusturu korraldamise seadus keelab rahastatud projekte avalikustamast enne, kui PRIA ei ole neid heaks kiitnud. „Võin öelda, et raha sai Põhja-Läänemaa sadam ja minu arust otsustas see, kellel on kõige rohkem kasutajaid,” sõnas ta.
Suur tung oli eurorahale ka majandustegevuse mitmekesistamise teljes, kuhu esitati 16 taotlust kokku 352 567 eurole, jagati aga ligikaudu 180 000 eurot kuue projekti vahel.
Raha said näiteks pilliroo korjamise ja rookatuste tegemise, väikelaevade hoolduse ja püüniseehitusega seotud projektid. „Viimasena sai raha projekt väikelaeva tõstuki soetamiseks,” ütles Medell.
„Huvitav trend on, et hindamiskomisjon on hakanud eelistama tõsiseid kalureid,” lisas ta.
Kalandustoodete töötlemise ja otseturustamise telge esitati kaheksa taotlust summas 201 826 eurot, toetusraha teljes oli jagada 202 941 eurot. Medelli sõnul said kõik esitatud projektid raha. „Taheti raha kalapoe avamiseks – saadi; taheti külmikveokeid ja külmkambreid – saadi. Midagi väga innovaatilist justkui ei ole, aga kõik on väga vajalik,” ütles ta.
Kudealade taastamise ja kalandus- ning merendustraditsioonide edendamise telge ei esitatud ühtegi taotlust.
Järgmine taotlusvoor avaneb tuleval aastal ja kavas on jagada umbes samasugune rahaports kui tänavu. „Nendes telgedes, kuhu projekte ei tulnud, kandub jagamata raha tulevasse aastasse,” ütles Medell.
Ühtekokku on Läänemaa rannakalanduse seltsil 2019. aastani euroraha jagada 2,245 miljonit eurot.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Keskerakond avalikustas oma ministrikandidaadid
Toimetas Lemmi Kann
Mailis Repsist saab taas haridus- ja teadusminister. Foto: Arvo Tarmula
Täna kogunenud Keskerakonna volikogu kinnitas erakonna esimehe Jüri Ratase ettepanekul Keskerakonna ministrikandidaadid.
Keskerakonna kandidaadid on: peaministri kandidaat Jüri Ratas, majandus- ja taristuministri kandidaat Kadri Simson, haridus- ja teadusministri kandidaat Mailis Reps, maaeluministri kandidaat Martin Repinski, riigihalduse ministri kandidaat Mihhail Korb.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Galerii: tali tuli nagu ikka ootamatult

maintext:
Galerii: tali tuli nagu ikka ootamatult
Urmas Lauri
Nagu igal aastal esimese lume aegu, möödus tänane päev Läänemaa teehooldajail kodanike kaebuste tähe all. „Aga see on iga talve esimese lume ajal,” nentis teehooldusfirma Warren Safety järelevalveinsener Peeter Proses.
„Olukord on keeruline,” tõdes maanteeameti Lääne regiooni hooldeosakonna peaspetsialist Tiit Ruut kella kümne paiku ennelõunal. „Just praegu rääkisin hooldajaga, kõik masinad on väljas.”
Ruut ütles, et liiklejail tasuks rahu säilitada, kõik teed lükatakse lahti sõltuvalt kategooriast.
Riigimaanteedel rakendatakse kolme seisunditaset. Kõrgeima seisunditasemega teid Läänemaal ei ole, kõrgem seisunditase on Läänemaal Ääsmäe-Rohuküla ja Risti-Virtsu maanteel ning Keila-Rannaküla maantee Linnamäe-Rannaküla teelõigul. Need teelõigud tehakse korda esimeses järjekorras.
Ruut rõhutas, et liiklejad peaksid arvestama sellega, et lumesaju ajal ei suuda mitte keegi tagada suviseid sõidutingimusi.
„Masinad olid juba öösel väljas,” ütles teemeister Indrek Rajamets. Lihulas läinud sahad teele juba õhtul, Haapsalust öösel kella kolme paiku.
Läänemaa maanteedest soolatatakse Ääsmäe-Haapsalu, Risti-Virtsu, Haapsalu-Laiküla, Keila-Rannaküla ja Pärnu-Lihula maantee. Mujal lükatakse tee lumest puhtaks ning ohtlikes kohtades teostatakse libedusetõrjet karestamisega.
„Inimesed ei saa hästi sellest aru, et talvel on liiklusolud teistsugused kui suvel,” nentis Proses.
Teemeister Indrek Rajametsa sõnul tulevad nad lumetõrjega toime. Riigimaanteede lumetõrjega tegeles eile Läänemaal ühtekokku 15 masinat.
Teemeistri telefon oli eile pidevalt kinni. Põhjuseks polnud mitte see, et liiklejad hooldajaga sõimelda tahaks, vaid see, et teemeister pidi pidevalt sahameeste tööd korraldama.
Rajamets selgitas, et hooldajate töö teeb pingeliseks see, et lund tuli eile hommikuks maha kogu Läänemaal ühtlaselt.
Riigiteede hooldus Läänemaal
Läänemaal ühispakkumusega teehoolduse riigihanke võitnud OÜ Warren Safety ja AS Leonhard Weiss Viater Ehitus põhitugipunkt on Nissi vallas Ellamaal Kalda karjääris, teiseks Läänemaa teede hooldtugipunktiks Läänemaa teehooldusel on Virtsu.
Läänemaa riigimaanteede hooldamiseks sõlmiti leping 1. veebruaril 2016 ning see kestab 30. septembrini 2021.
Riigimaanteid on OÜ-l Warren Safety ja AS-il Leonhard Weiss Viater Ehitus Läänemaal hooldada 770,5 kilomeetrit.
Valvetelefon 511 1323
Talvised hooldetööd
Riigimaanteedel rakendatakse kolme seisunditaset.
Kõrgeim seisunditase
Kõige kõrgem ehk seisunditase „3” on 2209 km riigiteedest.
Need on riigi põhiteed ning suurema liiklusega tugi- ja üksikud kõrvalteed.
Teepind või vähemalt sõidujäljed on lume- ja jäävabad.
Lumetõrjet tehakse hiljemalt 5 h jooksul pärast lumesaju või tuisu lõppu.
Kriitilise koheva lume paksus ei tohi ületada 4 cm, kriitilise märja lume paksus 2 cm.
Libeduse tõrjet tehakse hiljemalt 4 h jooksul pärast libeduse tekkimist.
Keskmine seisunditase
Keskmisel ehk seisunditasemel „2” on kattega teid 3784 km. Sellel seisunditasemel hoitakse enamuses tugiteid ja osa suure liiklusega kõrvalteid.
Tehakse libedusetõrjet, kuid teed ei pruugi olla lume- ja jäävabad.
Lumetõrjet tehakse hiljemalt 12 h jooksul pärast lumesaju või tuisu lõppu.
Kriitilise koheva lume paksus ei tohi ületada 8 cm, kriitilise märja lume paksus 4 cm.
Libeduse tõrjet tehakse hiljemalt 8 h jooksul pärast libeduse tekkimist.
Madalaim seisunditase
Madalaim ehk seisunditasemel „1” on 10 601 km teid ehk valdav enamus.
Tehakse libedusetõrjet, kuid teed ei pruugi olla lume- ja jäävabad.
Lumetõrjet tehakse hiljemalt 24 h jooksul pärast lumesaju või tuisu lõppu.
Kriitilise koheva lume paksus ei tohi ületada 10 cm, kriitilise märja lume paksus 5 cm.
Libeduse tõrjet tehakse hiljemalt 12 h jooksul pärast libeduse tekkimist.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

title: PRIA kinnitas otsetoetuste määrad

maintext:
PRIA kinnitas otsetoetuste määrad
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Põllumajanduse registrite ja informatsiooni amet PRIA kinnitas 2016. aastal taotletud pindala- ja loomatoetuste väljamaksmiseks otsetoetuste ühikumäärad ning plaanib kaheksat liiki otsetoetused valdavalt detsembrikuu jooksul välja maksta.
Otsused koostab PRIA 12. detsembriks, pärast mida makstakse toetused valdavalt detsembrikuu jooksul välja. Kokku on Euroopa Komisjon eraldanud Eesti riigile 2016 otsetoetuste maksmiseks 114,56 miljonit eurot ja ette näinud ka selle jaotuse toetusliikide lõikes. Ühikumäärade kinnitamisel võtab PRIA lisaks eelarvele arvesse taotluste menetlemise põhjal kindlakstehtud ühikuid ja mitmesuguste kontrollide tulemusi.
Otsetoetuste osakonna juhataja Andrus Rahnu hinnangul on taotlejad hakanud uute toetuste ja nõuete sisust varasemast paremini aru saama ja neid järgima. „See tähendab, et rikkumisi ja nende tõttu tehtavaid toetuse vähendamisi on varasemast vähem.
Taotlejatele oli abi ka juba taotluse täitmise ajal e-PRIAs antavatest teavitustest võimalike vigade kohta. Pindalatoetuste ületaotlemise korral oli esmakordselt võimalus teatud aja jooksul pärast taotlemist taotlusalust pinda korrigeerida ilma rahalise sanktsioonita,“ ütles Rahnu.
Lisaks saavad aasta lõpus toetuse kätte väikepõllumajandustootjad. Nende toetussumma arvutamiseks ei ole eraldi ühikumäära. Toetus arvutatakse igale taotlejale tema taotletud otsetoetuste kindlakstehtud ühikute hulga ja kehtestatud ühikumäärade alusel, kuid kokku mitte rohkem kui 1250 eurot.
Toetused laekuvad põllumeestele ja loomapidajatele liigiti eraldi makseülekannetega ja summadena, millest on eelnevalt tehtud vajalikud mahaarvamised. Infot kinnitatud otsuse sisu kohta näeb iga taotleja enda kohta e-PRIAst. Samuti näeb igaüks e-PRIAst oma toetuse laekumise eeldatavat kuupäeva niipea, kui makseotsus on koostatud ja riigikassale edastatud.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Seitse Lääne-Nigula bussipeatust said moodsa valgusti
Kristjan Kosk
Päikesepatareidel põhinev autonoomne leedvalgustus. Foto: erakogu
Seitse Lääne-Nigula valla bussipeatust said päikesepatareidel põhineva autonoomse leedvalgustuse.
Posti küljes on valgusti, päikesepaneel, aku ja liikumisandur. Lääne-Nigula valla keskkonna- ja kommunaalnõunik Olev Peetris selgitas, et valgusti tööd reguleerib liikumisandur. Valgustus töötab akudel ja päikesepatareidel ning ei vaja toidet vooluvõrgust.
Seda, et talvisel ajal on päikesekiirgust vähe ja lambi aku saab tühjaks, Peetris ei karda. „Panime aasta tagasi Võntküla bussipeatusesse sarnase valgusti ja see on end hästi tõestanud,” ütles Peetris.
Peetris rääkis, et bussipeatused valiti välja selle järgi, kus liigub kõige rohkem koolilapsi.
Autonoomse leedvalgustuse said Turvalepa ja Taebla tee peatused mõlemal suunal. Peale nende paigaldati valgusti veel Salajõe, Jalukse ja Keedika bussipeatusesse.
Valgustid paigaldas ProLED Group OÜ.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Tamme tänavale tuleb säästuristmik

maintext:
Tamme tänavale tuleb säästuristmik
Lemmi Kann
Tamme ristimiku eskiis. Foto: erakogu
Haapsalu linnavalitsus kärpis Tamme tänava ja Tallinna maantee valgusfooriga ristmiku projektist välja vasakpöörde raja, sest napib raha.
Selline otsus võeti vastu eelmisel nädalal Haapsalu linnavalitsuse likluskomisjoni istungil. Koosolekust võtsid osa linnavolinik Tiit Moor, aselinnapea Peeter Vikman, linnapea Urmas Sukles, politseiametnik Meelis Laurmann, ettevõtja Alo Lõps ja linnaametnik Sirli Vaksmann.
Lääne maavalitsuse ühistranspordi vaneminspektor Alar Tõnisson ütles, et tema isiklikult eelistanuks hoopis ringristmikku. See idee kanti paraku maha, sest tee muldkeha tulnuks praegusest tunduvalt madalamaks teha. See oleks aga läinud väga kalliks, sest muldkeha sees jooksevad kütte- ja veetorustik.
„Eks see üks säästuvariant ole, aga kindlasti parem kui mitte midagi, sest jalakäijal läheb asi tunduvalt ohutumaks,” ütles Tõnisson.
Loe lähemalt neljapäevasest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
IRLi eestseisus teeb peaministrile ettepaneku ise tagasi astuda
Toimetanud Urmas Lauri
IRLi eestseisus ja fraktsioon arutasid kujunenud usalduskriisi valitsusliidus. Eestseisus asus seisukohale, et tänaseks puudub valitsuse koostööks vajalik usaldus. Kui usaldus on kadunud, pole aus teeselda ühist riigijuhtimist, arvestades Reformierakonna juhtide ähvardusi ja kontakte uue valitsusliidu moodustamiseks.
IRL eelistuseks ei ole hääletusel avaldada umbusaldust valitsusjuht Taavi Rõivasele. Teeme ettepaneku, et Taavi Rõivas astuks homme Riigikogu istungil peaministri ametist ise tagasi.
IRL on valmis osalema konsultatsioonides uue otsustusvõimelise enamusvalitsuse moodustamiseks.


authors:
Lääne Elu
Ene Pajula

title: Ene Pajula: Läänemaa oma Brexit

maintext:
Ene Pajula: Läänemaa oma Brexit
Ene Pajula
Maailmarevolutsiooniga võrreldes pole sellel, et kaks Läänemaa lõunapoolsemat valda tahavad ühineda Pärnumaaga, mingit tähtsust. Pole see mingi maavärin, ei see raputa maailma, sh Euroopat ega tegelikult isegi mitte Läänemaad. Ehk nagu ütles üks mu tuttav Lihula ettevõtja: ega need vallad siis hõlmu vöö vahele topi ega kuskile Pärnumaa teise serva kõnni. Need jäävad ikka sinna, kus on.
Mis vahet siin enam? Isegi kui kõnniksid, on ju ka senised maakonnad kavas kaardilt kaotada, sest mida muud saab arvata valitsuse plaanist maavalitsused kinni panna ja nende asemele regionaalsed teeninduspunktid avada? Kuigi ega seegi enam kindel ole, võib-olla annab uus valitsus kogu haldusreformile uuesti tagasikäigu, igatahes on nad selle reformi asjus olnud kogu aeg väga kriitilised.
Tegelikult oli mul kurb seda uudist kuulda eelkõige sellepärast, et soovist liituda Pärnumaaga kumab läbi arusaam, nagu oleks Läänemaa täiesti mõttetu, läbikukkunud maakond. Muidugi on Pärnumaa pisut suurem ja ehk isegi jõukam maakond, Pärnus on rohkem ja paremini varustatud kauplusi, parem ligipääs mitmesugustele teenustele, rohkem riigiasutusi ja mida kõike veel.
Kuidas see vene vanasõna oligi: kala otsib, kus sügavam, inimene, kus parem.
Kuigi, mis pudrumägesid ja piimajõgesid sealgi nii väga ääremaale pakutakse. Küsimus, mis minul tekkis, on seotud identiteediga. Mina tunnen ennast läänlasena, kuigi kadunud Tõnis Padu, hea sõber, pani selle kahtluse alla. „Sina pole mingi läänlane,” ütles ta. „Su vanaisa ja ema võivad isegi olla, aga sina pole siin kasvanud ega koolis käinud, nii et ära ehi ennast võõraste sulgedega.”
Tal võis ju õiguski olla, aga kui me 3. juulil 1989 oma vähese kraami autokastist maha laadisime, siis tundsin kohe, et nüüd olen kodus. Nii et arvas siis Padu, mida ta arvas, mina tunnen ennast läänlasena. See on uhke tunne, sest Läänemaa on üks väga väärikaid muinasmaakondi, millest pole mööda saanud ka Henriku Liivimaa kroonika. Meie dokumenteeritud ajalugu ulatub 13. sajandi algusesse, mida kinnitab kiri kivil Lihula mõisapargis: 1220. aastal võitsid läänlased ja saarlased siin rootslaste väe. Nii et Lihula inimesed tundsid ennast läänlastena juba 800 aastat tagasi.
Kas ühinemine Pärnumaaga muudab nad pärnakaiks? Mida rahvas arvab, seda vist päris täpselt ei tea, sest rahvaküsitlus on veel olemata. Eks maavanema pahameel Lihula ja Hanila valla väidetava eraldumise üle ole ju mõistetav, sest maakond kahaneb. Pole ometi kuulda olnud, et Läänemaa külge tahaks tagasi Märjamaa ja Vigala kant või Hiiumaa. Mis nüüd saartesse puutub, siis neil on identiteedi koha pealt muidugi lihtsam. Hiidlane on hiidlane ja ruhnlane on ruhnlane, lükatagu neid ühe maakonna alt teise alla kui palju tahes.
Kas Vigala rahvas üldse tunneb ennast ikka veel läänlastena? Tundub, et mitte. Lohutuseks olgu seegi, et Nõva vald, kus alles hiljaaegu arutati, et nemad on ikkagi pigem harjukad ja võiksid ühineda Padise vallaga, on nüüd otsustanud jääda läänlasteks. Aga rahvaküsitlus on sealgi veel olemata.
Muide, meil on üks huvitav kogemus. 1992. aastal loodud Lääneranniku turismiühendus, millesse kuulusid Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakond, lagunes kahe aasta pärast, sest pärnakad astusid välja põhjusel, et see hävitavat nende identiteedi. Neil nimelt pole kadakasi karjamaid, mis iseloomustavad teisi läänekaare maakondi.
Mis pagana tähtsust on aga mõne tillukese valla identiteedil, kui elame järjest suurema üleilmastumise ajajärgus. Maailm muutub praegu pöörasel ja harjumatul moel, mida viimati võisime mingil viisil näha veerand sajandit tagasi. Noored inimesed ei saagi sellest midagi teada ja neid ajavad muutused võib-olla veel suuremasse segadusse. Tollased murrangulised muutused toimusid Euroopas, Venemaa ja Lääne-Saksamaa vahelises piirkonnas. Vähemalt meie poolt vaadates võis kõigile neile muutustele ette panna plussmärgi.
Aga neile sündmustele, mis meile laviinina kaela vajuvad nüüd, mil kogu Aasia ja Aafrika on vajunud Euroopa poole kaldu, ei saa kindlasti mitte plussmärki ette panna. Ühelt poolt kuulume nüüd suurtesse üleeuroopalistesse ja üleilmsetesse ühendustesse, saame kaasa rääkida, areldi ehk küll, aga ikkagi mis tahes maailma asjades. Teisalt pelgame lahustumist mingis suures umbisikulises, järjest ühenäolisemaks muutuvas maailmas, ning see teeb rahvusriigi, oma keele ning kodukoha senisest hoopis tähtsamaks. Omased paigad ja asjad, nagu omaksedki, on lõppude lõpuks see ankur, mis aitab meid tasakaalus hoida ja meie identiteeti säilitada. Ka ajalooline maakond on kultuuripärand, polnud ju kogemata, et nõukogude võimu esimene mure pärast okupeerimist oli segi lüüa meie senine, suuresti sajandeid püsinud haldusjaotus. Pole vist juhus, et inimesed, kes on sattunud elama kodust kaugele teise rahva sekka, teevad kõik, et leida võimalusi rääkida oma emakeelt, lugeda emakeelset kirjandust, kanda rahvariideid või hoida muul moel elus omaseid kultuuritraditsioone.
Ka Eesti sees on mitmeid kogukondi. Oma eripära on hakanud rõhutama nii setod, mulgid kui ka rannarootslased. Lõpuks on see meie kõigi rikkus. Huvipakkuv küsimus on, et kui maakonnad koos maavalitsustega kaardilt kaovad, kelle asi oleks siis edaspidi hoolitseda Eesti eri piirkondade eest? Kellel üldse oleks selleks eeldusi ja võimalusi? Või loodetakse ainult vabakondade missioonitundele?


title: Jõõdre küla veevarustuse hooldustööd

maintext:
Jõõdre küla veevarustuse hooldustööd
Haapsalu Veevärk AS teatab, et parema veekvaliteedi tagamiseks on neljapäeval, 1. detsembril ja reedel, 2. detsembril Jõõdre külas Ridala vallas hooldustööd.
Nimetatud kuupäevadel võib esineda häireid Jõõdre küla veevarustuses.
Palume võimalike ebameeldivuste pärast vabandust.
Haapsalu Veevärk AS


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu Uksetehas ütleb odavatele pakkumistele ära
Refereerinud Kristjan Kosk
Haapsalu Uksetahase juht Ago Soomre. Foto: Arvo Tarmula
Postimees kirjutab, et viimase 25 aasta jooksul stabiilselt kasvanud Haapsalu Uksetehas, üks Läänemaa suuremaid tööandjaid, on oma tegevuses lähtunud sellest, et nad ei tooda odavaid uksi ja aknaid, ning töölistele makstakse keskmisest kõrgemat tasu.
„Osa inimesi ütleb, et nad murravad igale poole uksi lahti, teised ütlevad, et nad lihtsalt nopivad õigeid kontakte üles ja tunnevad õiged asjad ära,” rääkis Haapsalu Uksetehast 1991. aastast juhtinud Ago Soomre sellest, mis on aidanud neil leida koostööpartnerid.
„Kogu aeg tuleb mingeid kontakte. Iga päev tuleb keegi, kes ütleb, et hakkame äri tegema – ja kui tunned ära, et need sobivad, siis nendega lähed edasi,” kirjeldas Soomre.
Õige asja äratundmine peab paika näiteks uksetehase värskeima ekspordituru Taani puhul, kuhu pääsemisel oli oma osa ka heal õnnel. Hüppeliselt kasvasid müügiarvud Taanis just mullu, kui müügitulu suurus küündis 56 256 euroni.
Loe täies pikkuses siit.


maintext:
Kohus mõistis kassast raha varastanud kassiiri süüdi
Kristjan Kosk
Pärnu maakohus mõistis 26. oktoobril süüdi Kärolin Põldmaa, kes töötas mullu Maxima kaupluses kassapidajana ja vormistas endale kaupade fiktiivseid tagastusi 6908 euro ulatuses.
Kohus määras Põldmaale tingimisi viiekuulise vanglakaristuse 18kuulise katseajaga. Samuti peab Põldmaa hüvitama Maxima Eesti OÜle tekitatud kahju 8906 euro ulatuses ja tasuma sunniraha ning määratud kaitsja tasu kokku 825 eurot.
Kohtuotsuses seisab, et Põldmaa tegutses nii, nagu oleksid kliendid toonud ostetud kaubad kauplusse tagasi ja saanud nende eest kassast sularaha. Tegelikult ei tagastanud kliendid kaupa, kuid enda vormistatud tagastustšekkide alusel võttis Põldmaa kassast kõnealused rahasummad endale.
Eelmise aasta 15. maist 14. septembrini tegi Põldmaa oma töökohal kokku 440 fiktiivset kaubatagastust.
Põldmaa tunnistas end kokkuleppemenetluse ajal süüdi. Kohtule ütles ta, et on nõus kuriteoga tekitatud varalise kahju hüvitama.


maintext:
Perearstid ei suuda teraapiafondi raha ära kulutada
BNS
Foto: arhiiv
Eesti perearstid ei suuda patsientide füsioterapeudi, psühholoogi ja logopeedi juurde saatmiseks mõeldud teraapiafondi raha ära kulutada, kirjutab Eesti Päevaleht.
Mullu kasutati haigekassa andmeil teraapiafondist ära ainult veerand. Tänavu on olukord muutunud, kuid endiselt on maakondi, kus teraapiafondi rahast on ära kasutatud kõigest kümnendik.
Haigekassa loodud teraapiafond hakkas toimima möödunud aasta algusest ja selle abiga saab perearst suunata patsiente psühhoteraapiasse, logopeedi juurde ja füsioteraapiasse niimoodi, et patsient peab maksma ainult väikese visiiditasu. Teraapiafond moodustab kolm protsenti perearsti pearahast. Haigekassa andmeil on eeldatav perearsti pearaha summa nimistu kohta sel aastal keskmiselt 76 350 eurot ehk ühe arsti teraapiafondis on keskmiselt umbes 2300 eurot.
Möödunud aastal, teraapiafondi esimesel tegevusaastal kasutas seda 282 perearstikeskust või üksinda tegutsevat perearsti 470-st ehk ainult veidi üle poolte. Tänavu üheksa kuuga aga 373 perearstikeskust ehk ligi 80 protsenti kõigist perearstidest ja kulutatud summad on juba pea kahekordistunud. Sellegipoolest näitavad arvud, et praeguse seisuga on fondi kasutatud parimalgi juhul nii-öelda poole võimsusega.
Pärnumaal ja Lääne-Virumaal on kasutatud 55-65 protsenti võimalikust rahast, igal pool mujal Eestis alla poole. Alla viiendiku võimalikust rahast on kasutatud Võrumaal, Saaremaal, Järvamaal ja Hiiumaal.
"Esimene asi, mille taha perearstid takerduvad, on see, et kõikidel spetsialistidel peab olema tegevusluba ja ka kutsetunnistus. Ehk et kliinilise psühholoogi juurde saab suunata vaid sinna, kus selline spetsialist olemas on," kommenteeris perearstide seltsi juhatuse liige Ruth Kalda. "Seetõttu aga on ka spetsialistide kättesaadavus eri maakondades väga erinev ja mõnes piirkonnas ilmselt polegi. Patsient ei pruugi aga olla võimeline ühest Eesti piirkonnast teise sõitma. Sama probleem on ka teiste spetsialistidega," lisas Kalda.
Teine probleem seisneb Kalda sõnul liigses bürokraatias. Selleks et suunata patsient psühholoogi või füsioterapeudi juurde, peab perearst teenust osutava asutusega sõlmima eraldi lepingu. Kui patsient suunatakse teenusele, peab olema saatekirjale märgitud ka see, kui palju seansse tellitakse. See tekitab segadust, sest teraapia mahu plaanib ju kliiniline psühholoog, füsioterapeut või logopeed koos patsiendiga, hinnates tema seisundit esimesel vastuvõtul ja uuringul.
Kolmas probleem on tagasiside saamises, sest neil, kes pole kliinilise eriala esindajad, ei ole ka ligipääsu digiloole. Seetõttu saadetakse tagasiside perearstidele kas e-postiga krüpteeritult või tavaposti teel tähitult. Alles pärast seda saab perearst raviarvele vastavad teenusekoodid kirjutada ja raha haigekassalt tagasi saada.
Eesti Füsioterapeutide Liidu juhatuse liikme Kadri Engeli sõnul toimibki teraapiafond paremini seal, kus on teadlikumad perearstid ja leidub ka spetsialiste. "Kindlasti on mõnede perearstide teadlikkus madalam ja ka see, et süsteem on uus, võib põhjustada raskusi," oletas ta.
Teraapiafondi kasutamine tähendab lisategemisi ka füsioterapeudile: perearstiga tuleb läbi rääkida nii plaanitava teenuse maht, arvete ja info vahetamise kord kui ka muud üksikasjad.


maintext:
Kõmsi poe juurest varastati gaasiballoonid
Eile kella 10 paiku hommikul avastati, et Hanila vallas Kõmsi külas on kaupluse juurest varastatud kuus gaasiballooni. Kahju on 520 eurot, vahendas Lääne politseiprefektuuri pressiesindaja Heiko Leesment.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 5. novembril (2)
Kaire Reiljan
Solvunud vallavanemad
Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos ja Hanila vallavanem Arno Peksar on solvunud Lääne maavanema Neeme Suure peale, kes kavatseb teha valitsusele ettepaneku keelata Lõuna-Läänemaa valdadel Pärnumaaga liitumast.
Läänemaal pole enam Eesti vägivaldseim maakond
Kuigi isikuvastaseid kuritegusid on Läänemaal endiselt palju, näitab tänavune statistika, et oma esikoha peksumaakonnana oleme loovutanud Ida-Virumaale.


maintext:
Lõppenud purjetamishooajal olid tublid ka läänlased
Kaire Reiljan
Eesti jahtklubide liit (EJL) võttis eile õhtul Tallinnas pidulikult kokku möödunud purjetamishooaja: tänas purjetamise olümpiadelegatsiooni, sponsoreid ja Merekultuuriaasta projekti elluviijaid, autasustas EJL Purjetamise Eesti Meistrivõistluste, EJL Avamerepurjetamise Eesti Karika ning Melges 24 klassi parimaid, jagas teenetemärke ning kuulutas välja Aasta Parimad.
EJL purjetamise Eesti meistrivõistluste üldkokkuvõtteks läks esikoht katamaraanil F18 Pärnu jahtklubi all purjetavale läänlasele Uku Kuusele ja Aivar Soole.
EJL avamerepurjetamise Eesti karika teenis Folkbootide seas välja Olev Oolupi käe all seilav Bacchuse tiim.
EJL teenetemärgid pälvis teiste hulgas DN klassi maailmameistrivõistlustel 8. koha saanud Argo Vooremaa.


maintext:
Jüri Ratas: toetan Risiipere-Rohuküla raudtee rajamist (4)
Urmas Lauri
Andres Ammas. Foto: riigikogu istungi teleülekande ekraanitõmmis
Keskerakonna esimees Jüri Ratas ütles täna riigikogus uue valitsuskoalitsiooni tegevuskava tutvustades, et toetab Riisiperest Haapsallu poole kulgeva raudtee taastamist ja pikendamist kuni Rohukülani.
Riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige Andres Ammas küsis Jüri Rataselt, millal taastatakse Riisipere-Haapsalu raudtee. Ammas viitas kümmekond päeva tagasi majandusministri kandidaadiks peetud Jaanus Karilaiu väljaütlemisele, et kui on olemas poliitiline tahe ja võimalus laenu võtta, võiks Haapsalu raudtee valmida vabariigi 100. sünnipäevaks.
“Ma ei julgeks täna öelda, et Riisipere – Rohuküla raudtee teema on laualt maas,” ütles Ratas. “Ise toetan selle rajamist ja just Rohukülani,” lisas ta küsimustele vastates.
Ratas viitas, et Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioonilepingus on küll kokku lepitud 300 miljoni euro eraldamine taristuinvesteeringuteks, aga milliseid objekte selle eest ehitatakse, ei ole seni paika pandud.
Jaanus Karilaiust Ratase valitsuse ministrit ei saanud, majandus- ja taristuministri kandidaat on Keskerakonnal Kadri Simson.


maintext:
Ene Pajula: kas ühineda või mitte, selles on küsimus
Kas keegi mäletab, kui kaua on räägitud, et omavalitsused on liiga väikesed? Ehk juba sellest ajast, kui külanõukogud otsustati valdadeks ümber nimetada?
Mina mäletan, et selle üle arutleti juba 1990ndate alguses. Külanõukogud olid armetud: esimees, sekretär ja kalmistuvaht. Mõnel külanõukogul oli isegi auto, Pürksi külanõukogul näiteks tumesinine sapikas. (Nooremaile inimestele: nii kutsuti Zaporožetsit, mille väiksem versioon kandis ka maanteemuhu ja moderniseeritum seljakoti nime.)
Külanõukogu esimehed valiti muidugi täiesti demokraatlikult, mis sest, et valida oli vaid üks kandidaat, aga valimisprotsent oli see-eest 99,9. Külanõukogus registreeriti sünde ja surmasid. Külanõukogud andsid välja tõendeid, mille abil sai taotleda piiritsooniluba.
Ometi ei saa öelda, et vallavalitsused poleks toime tulnud. Kas keegi on kokku arvanud, kui palju ressurssi on pandud koolimajadesse, mis on juba tühjaks jäänud või varsti jäävad? Kool on olnud päästerõngas, millest on omavalitsused küünte ja hammastega kinni hoidnud põhjusel, et kui kool kaob, siis kaob ka kohalik elu. Selles on olnud oma iva, kuigi enamasti on enne nappinud lapsi ja alles siis on kinni pandud kool.
Selles valguses tuleb küll ketserlik mõte, et suuremad vallad või ka tsentraliseeritum otsustussüsteem oleks võib-olla olnud parem mõte. Nagu tervishoius. Kas keegi kujutaks ette, et meil oleksid ikka veel alles tillukesed külahaiglad, nagu oli näiteks Kullamaal. Vallavalitsus poleks haiglast mingi hinna eest loobunud, kuigi seal raviti haigusi vaid aspiriini ja välispidiseid briljantrohelisega? Palun vabandust pisut kohatu võrdluse pärast, aga hariduses kipub see vahel nii olemagi. Öeldakse, et kool peab olema kodu lähedal. Jutt jumala õige, aga kas keegi oskaks seletada, miks näiteks Viimsi elanikud viivad isegi oma väikesed, 7aastased Tallinna kesklinna koolidesse, kuigi see on kodunt 15 kilomeetri kaugusel, koolibuss ei käi ja ka üle õue on kool? Nii et kui kooli peetakse heaks, ei hooli keegi vahemaadest.
Mis võiks olla praegu Ridala inimeste hirm Haapsaluga liitumise ees?
Kuidagi kummaline tundub Ridala eelmise vallavanema Toomas Schmidti võidurõõm selle üle, et Ridala võib siiski ühinemisele Haapsaluga „ei!” öelda. Ainus põhjus selleks on omaaegne valimislubadus, et kui rahvas hääletab ühinemise vastu, siis volikogu liikmeks valitud isikud hääletavad samuti vastu. Tõepoolest, 313 Ridala valla elanikku 3343st on võtnud vaevaks hääletada, ja neist 160 hääletas liitumise vastu. Kas umbes viis protsenti elanikest ongi rahva enamus? Praegu tundub küll nii, et enamik vallarahvast pidas ühinemist otsustatud asjaks. Kas tõesti oli selle 300 ühinemisvastase hulgas, kes väidetavalt Schmidtile kirju saatsid, ka need lapsevanemad, kelle järeltulijad käivad Haapsalus koolis? Neid on päris arvukalt, sest praegu käib Haapsalu linna koolides Ridala valla lapsi tervelt ühe põhikooli jagu, 120, Haapsalu lasteaedades aga ligi 60. Kolmandik Ridala valla lastest. Kas ühinemise vastu on ka 640 Ridala valla pensionäri, kes saaksid Haapsalu linnaliinibussides, mis sõidavad Uuemõisast Rohukülani, tasuta sõidu õiguse. Vaevalt et Ridala pensioniealistel on midagi selle vastu, et käia Haapsalu veekeskuses sooduspiletiga. Isegi vana-aastat on paljud Haapsalu lähema ümbruse inimesed käinud ära saatmas Haapsalu jõulukuuse all, sest Ridalas pole olnud kuskil käia. Vallamaja asukohtki Haapsalus on paljudele Ridala elanikele soodsam kui Uuemõisas.
See, et inimesed on oma vallas kinni, on ju ka arusaadav. Veel on elus palju neid, kes mäletavad kolhooside massilist liitmist 1970ndail ja sellele järgnenud ääremaastumist. Iga uue suure kolhoosi keskusse ehitati oma Mustamäe ja kaugemal asuvad külad tühjenesid. Aga ajad on ju muutunud. Praegu kolivad Ridala valda elama pigem haapsallased, sest linnas pole vabu ehituskrunte, aga see on ka ainus rosin, mida Haapsalul ühinemisest võita on. Niikuinii arvavad kõik, et Uuemõisa, Valgevälja, Paralepa ja Kiltsi ongi Haapsalu linnaosad. Haapsalu ja Ridala on mitmekülgselt läbi põimunud ametliku ühinemislepingutagi.
Mille poolest oleks üksijäämine Ridala vallale märkimisväärne võit? Kui see valimislubaduste hulka võeti, pidi ju olema ka mõni ratsionaalne põhjendus? Milline? Seda, et vallal oleks võimalik kindlameelselt omaette jääda, ju ei juhtu. Kuskile liidetakse niikuinii, aga ühinemisrahast jäädakse ilma. Mis tähendab, et mitte ainult Ridala seltsimajad, teed ja tänavavalgustus ei jää rahastamata, vaid veelgi tähtsam küsimus on, kas naabriga ühinetakse sõprade või vaenlastena.
Paraku on viimasel ajal tavaline, nii Donald Trumpi kui ka meie oma Keskerakonna puhul, et põhjust palvetada on pigem selle eest, et mõned valimislubadused täitmata jääks, mitte et neid iga hinna eest täidetaks.
Ene Pajula, kolumnist


maintext:
Ajakiri Eesti Naine kirjutab Lihula meeskoorist
Foto: Urmas Lauri
Lihula laulev vennaskond koos õhtut veedab, on seda kaugele kuulda. Võistlustel ja laululaagrites võetakse videvikul laul üles. Ja mitte üks, vaid ikka kolm tükki korraga ja neli tundi jutti, kirjutab ajakiri Eesti Naine.
Lihula meeskoor loodi 1959. aasta märtsis. Meeskoor on Eestis on samasugune haruldus nagu soe suvi. Läänemaal ollakse ainsad, Pärnumaal tegutseb ka üks, kirjutab Eesti Naine.


maintext:
Maanteeamet: sõiduolud suurematel riigiteedel on muutlikud
Urmas Lauri
Ilmaprognooside kohaselt muutuvad öösel sõiduolud halvaks. Foto: Urmas Lauri
Pärastlõunal on sõiduolud suurematel riigiteedel muutlikud. Teedel tuleb arvestada lörtsiste ja libedate lõikudega.
Ilmaprognooside kohaselt muutuvad öösel sõiduolud halvaks. Mandril sajab tihedat lund ja lörtsi ning tuiskab. Saartele ja läänerannikule lisandub ka vihm. Jäiteoht!
Ettevaatust liikluses!
Meeldetuletuseks sõidukijuhtidele liiklemisel talvistes teeoludes:
• Ka väiksed temperatuurimuutused 0-kraadi ümber tekitavad liiklusoludes suuri muutusi. Ole tähelepanelik!
Lisainfot teeolude kohta vaata veebist või helista maanteeinfo lühinumbril 1510


maintext:
Kaja Kallas: uut koalitsiooni tuleb hinnata nende programmi põhjal
BNS
Reformierakonna aseesimehe Kaja Kallase sõnul tuleb praeguse valitsuse lagunemise põhjusi küsida sotsiaaldemokraatidelt ja IRL-ilt ning uut võimalikku valitsuskoalitsiooni saab hakata hindama nende programmi selgumise järel.
“Küsimus [lagunemise põhjustest] jääbki täna selgusetuks, aga eks siis kuuleb, kui need, kes seda algatavad, saavad seletada, et miks või kust. Ma arvan, et see ei ole küsimus mitte Reformierakonnale, vaid pigem sotsidele ja IRL-ile. Et mis need põhilised etteheited on ja mida siis see uus koalitsioon saab nende arvates teha, mida siiani ei saanud,” ütles Euroopa Parlamendi saadik Kallas teisipäeval Brüsselist BNS-ile.
“Selge on see, et need jamad võib-olla hakkasid tõepoolest presidendivalimistega. Aga ma arvan, et seda on veel vara täna analüüsida. Ja võib-olla pole praegu õige aeg süüdlast otsida, vaid vaadata, mis edasi saab,” rääkis Kallas.
Kommenteerides võimalikku uut koalitsiooni, mille moodustaksid Keskerakond, sotsid ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) jäi Kallas äraootavale positsioonile.
“Kõigepealt peaks vaatama, mis on see programm. Mis on need asjad, mida see uus valitsus soovib Eestiga teha, mida muuta ja kuhu suunas. Sellisel juhul saaks seda hakata sisuliselt kommenteerima,” rääkis Kallas.
“Ma arvan, et kõik Eesti erakonnad on demokraatlikud erakonnad ja eks kõigil peab olema võimalus. Ma arvan, et see on ikkagi sisu, mida peaks vaatama,” lisas Kallas.
Peaminister Taavi Rõivase juhitav Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja IRL-i koalitsioon on lagunenud ning sotsid ja IRL plaanivad uue valitsuse moodustada Keskerakonnaga, mille esimeheks sai laupäeval Jüri Ratas.


maintext:
“Meie inimesed” portreteerib Karel Nappust
Kaire Reiljan
Karel Nappus gümnasistina direktor Leidi Schmidti õnnitlusi vastu võtmas. Foto Arvo Tarmula
Täna õhtul kl 20.30 Eesti Televisiooni eetris olev saade „Meie inimesed” portreteerib Haapsalu noormeest Karel Nappust.
Haruldase geenimutatsiooniga sündinud noormees, kes liigub ratastoolis, lõpetas kevadel Läänemaa ühisgümnaasiumi ja õpib nüüd Tartu ülikoolis. LÜGis õppides on Karel põnevate ideedega esinenud nii kooli kunstinäitustel kui ka edukalt kätt proovinud ettevõtluses. Koos klassivenna Markus Lemberiga osalesid nad aasta alguses edukalt Ajujahi konkursil.
Saate tutvustuses ütleb Karel, et kui eesmärk ees ja oled kogu aeg selle sees, siis aitab see edasi minna ja tuult rohkem tiibadesse võtta.
Saate treilerit saab vaadata siit.


maintext:
Leader-raha projektitaotlusi saab Läänemaal esitada veebruaris ja aprillis
Kristjan Kosk
Kodukandi juhatuse esimees Merle Mäesalu. Foto: Arvo Tarmula
MTÜ Kodukant Läänemaa (KKLM) juhatus kinnitas esmaspäeval Leader-meetme tuleva aasta taotlusvoorude avamise ja menetlemise tähtajad.
Ettevõtjatele mõeldud ettevõtluse aktiivsuse suurendamise meetmesse tuleb esitada taotlused e-pria keskkonnas ajavahemikul 6. veebruar – 17. veebruar 2017. Toetust saab taotleda piirkonna eripäral ja kultuuripärandil põhineva ettevõtluse ja ettevõtluseks vajalike tingimuste arendamiseks. Ettevõtlusmeetme kogusumma tuleval aastal on 590 138 eurot, edastas KKLM tegevjuht Ene Sarapuu.
Taotleja peab olema KKLM piirkonnas tegutsev mikro- või väikeettevõte, mis on registreeritud vähemalt 12 kuud enne taotluse esitamist.
Mittetulundusühingud ja vallad saavad esitada taotlusi elukeskkonna parandamiseks ajavahemikul 3. aprill – 17. aprill 2017 e-pria keskkonnas. Toetust saab taotleda nii piirkonna eripära ja kultuuripärandi arendamiseks kui ka piirkonna arenguks vajalike teenuste kättesaadavuse suurendamiseks. Elukeskkonna parandamiseks on toetuste summa tuleval aastal kokku 531 124 eurot.
Taotleja peab olema KKLM-i piirkonnas tegutsev MTÜ, sihtasutus, kohalik omavalitsus või seltsing, mis on registreeritud vähemalt 12 kuud enne taotluse esitamist.
Kodukandi juhatuse esimehe Merle Mäesalu sõnul keskendub Kodukant Läänemaa Leader strateegia 2014-2020+ eelkõige ettevõtluse ja piirkonna eripära arendamisele. „Oleme seadnud eesmärgiks, et Leader toetusega luuakse Läänemaale vähemalt 4 uut töökohta, 14 uut teenust, rajatakse või korrastatakse 25 taristuobjekti. Projekte, mis ei kogu kriitilist arvu hindepunkte, s.o ei vasta strateegia eesmärkidele, ei toetata,” lisas Mäesalu.
Suurim võimalik toetussumma projekti kohta on 64 000 eurot, vähim 2000 eurot. Suurprojektidele, millel on märkimisväärne mõju piirkonnale (nt palju uusi töökohti), on võimalik toetust saada kuni 200 000 eurot. Samuti ühisprojektidele, millega on hõlmatud vähemalt 4500 elanikku ning milles osaleb minimaalselt viis partnerit.
Ühis- ja suurprojekti taotlused, mille summa ületab 64 000 eurot ning kogukonnateenuse arendamiseks esitatavad projektitaotlused peavad saama heakskiidu Kodukant Läänemaa üldkoosolekult.
Investeeringutel taristusse on toetuse määr kuni 60% abikõlblikest kuludest. Projektid, mille tulemusena on paranenud juurdepääs internetiühendusele, saavad toetust kuni 90%. Kodukant Läänemaa Leader meetmete maht 2017. aastal on 1 175 704 eurot. Lisaks eespool nimetatutele on aastaringselt avatud siseriikliku ja rahvusvahelise koostöö meede, mille vahendeid on 2017. aastaks planeeritud 54 442 eurot.


maintext:
Vana-Vigalas ähvardas jõuk noormeest relvaga
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile sai politsei teate, et Vigala vallas Vana-Vigala külas ründasid kolm meest ja üks naine tuttavat 19-aastast meest, seejärel ähvardati kannatanut relvataolise esemega. Esialgsetel andmetel oli tegemist õhkrelvaga.
Politsei pidas kaks meest kahtlustatavana kinni. Arestimajja paigutamisel üritas meestest üks põgeneda ning jooksis hoonest välja. Politsei reageeris kiiresti ning mees tabati kümne minuti pärast lähedalasuvast puukuurist, vahendas Lääne politseiprefektuuri pressiesindaja Maria Gonjak.


maintext:
Suur-Pärnu omavalitsuse ühinemise rahvahääletus kukkus läbi
Kristjan Kosk
ERR kirjutab, et Suur-Pärnu omavalitsuse ühinemise rahvahääletusel, kus ühenemas on Are, Audru, Paikuse ja Tõstamaa vald ning Pärnu linn, osales alla nelja protsendi hääleõiguslikest elanikest.
Ligi 44 000 hääleõiguslikust elanikust käis hääletamas ainult 345 elanikku. Ühinemise poolt oli 161 ja vastu 184 inimest.
Pärnu linna elanike osalusprotsent oli üks. Pärnu linnapea Romek Kosenkranius ütles ERRle, et volikogul on väga raske võtta otsuse tegemisel aluseks sellist hääletust, kus oma arvamust on avaldanud vaid üks protsent hääleõiguslikest elanikest.
Pärnu linna kui omavalitsusüksust kutsutakse edaspidi Pärnu omavalitsuseks ja Pärnu linna kui asustusüksust käsitletakse vaid selles tähenduses. See loob võimaluse, et uus Pärnu omavalitsus koosneb Pärnu linnast ja osavaldadest.
Läänemaal algavad rahvaküsitlused tuleval nädalal.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Lihulas peeti 22. isadepäeva jalgpalliturniir pisikestele
Jaanus Getreu
Foto: Jaanika Küttim
Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi saalihooaja avaturniiril mängisid 7-9aastased spordilapsed.
Juba 22 aastat järjest toimunud isadepäevale pühendatud turniir on Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi üks pikema traditsiooniga ettevõtmisi, mis kutsub selles vanuses lapsi lustima ja spordist rõõmu tundma. Esimest korda 1995. aastal Virtsus peetud jalgpallipäev on alati olnud lisaväärtusega. Sellel aastal näiteks olid kavas teatevõistlused ja löögivõistlus.
Pisikestele sportlastele on sel päeval alati kaasa elama tuldud perekonniti ja lapsevanemaid on sporditegemisse alati ka kaasatud. Peaidee see, et palliväljakul saaksid lustida Lõuna-Läänemaa piirkonna pisematest pisemate koolide lapsed. Kunagi lapsena ise sel võistlusel osalenud poisid on nüüd teisel ringil treenerina. Priit Tein, kes lapsena Vatla kooli esindas, juhendab nüüd sama kooli pisikesi vutipoisse.
Vatla ja Kõmsi kooli ühisvõistkonna ridades tegid kaasa ka kaks tütarlast. Vatla koolis õpib lapsi 11 ja Kõmsi koolis 23.
Mängisid ka Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi, Hiiumaa Jaanika JK ja Läänemaa jalgpalliklubi kaks võistkonda. Turniiri võitis Hiiumaa. Tublid olid ka kõik teised. Selle turniiri suurimaks eesmärgiks ei olnud võistkonnad sportlikult ritta seada. Kuid kui mängus on pall ja lüüa tuleb väravaid, siis kirja see ikka panna tuleb.
Hiiumaa Jaanika JK: Kermo Põtter, Kermo Jääger, Mikk Vallikivi, Uku Härmson, Karl Artur Valk, Janori Remmelg. Poiste treener on Jaanika Küttim.
Järgnesid Triin Vellemäe juhendatavad Läänemaa JK kaks võistkonda ja siis Vatla/Kõmsi, ning Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi. Lõuna-läänlasi treenivad Priit Tein ja Jaanus Getreu.
Kuigi jalgpalliturniiril oli kirge, ilusaid väravaid ja ka kaotusepisaraid, pakkusid lastele suurimat hasarti teatevõistlused. Viis erineva raskusastmega võistlust täitsid Lihula gümnaasiumi spordimaja kõrvulukustava kaasaelamisega.
Sama huvitav ja pinget pakkuv oli löögivõistlus. Iga võistkond tõmbas endale loosiga vastase, kelle väravavahile oma löögioskust näidata tuli. Kiita said nii lööjad kui ka väravavahid. Pärast söödi koos maitsvat kringlit, puuvilju ja kosutati end karastusjoogiga.


maintext:
Novembris saabus Eestisse üheksa sõjapõgenikku (1)
Sel kuul saabusid Kreekast Eestisse Euroopa Liidu rändekava raames vastu võetud üheksa Süüria sõjapõgenikku.
Siseministeeriumi pressiesindaja ütles BNS-ile, et novembris saabus Eestisse Euroopa Liidu rändekava raames kaks Süüriast pärit sõjapõgenike perekonda. Mõlemad perekonnad toodi Eestisse Kreekast.
Eestilt kaitse saanud süürlastele tulid vastu tugiisikud ja nad liikusid edasi oma uutesse kodudesse.
Esimeses perekonnas on kolm liiget – ema, isa ja alaealine laps. Kuueliikmelises perekonnas on lisaks emale ja isale neli alaealist last.
Kõikide Eestisse vastuvõetavate inimeste puhul selgitatakse enne nende siia saabumist välja nende taust. Kreekas kohapeal tegid sõjapõgenikega intervjuu Eesti eksperdid politsei- ja piirivalveametist, kaitsepolitseiametist ja sotsiaalministeeriumist. Muu hulgas tutvustati intervjuu jooksul Eestit, rahvusvahelise kaitse saanud inimeste õigusi ja kohustusi Eestis ning kohalikke tavasid.
Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud kokku 77 sõjapõgenikku.
Rändekava alusel Eestisse saabunud põgenikke on seni paigutatud elama kaheksa maakonna omavalitsustesse.


maintext:
Haapsalu kaubamaja pagarite küpsetisi saab osta ka Tallinnas ja e-poes
Kaire Reiljan
Haapsalu kaubamaja pagarite tooted Coopi e-poes
Esimest korda jõuavad Haapsalu Tarbijate ühistu kaubamaja pagarite „Eluterve terve elu” kaubamärki kandvad küpsetised müügile Tallinna kauplustesse ja Coopi e-poe.
Haapsalu tarbijate ühistu kaubandusdirektori Piret Rüütli sõnul saab alates reedest, 4. novembrist Tallinna Laagri ja Lasnamäe maksimarketist ning Coopi e-poest osta Haapsalu pagarite valmistatud mandliküpsiseid, seedsam-toortatraküpsiseid, piparkooke ja näkilebu. Kõiki tooteid valmistatakse Haapsalu kaubamaja pagaritsehhis.
Tallinna saadetud neli toodet on „Eluterve terve elu” kaubamärgi kõige populaarsemad, kuid sama kaubamärgi ja samade põhimõtetega valmistatud tooteid on praegu pakkuda kümmekond.
„Eluterve terve elu“ kaubamärgiga toodete valmistamisel ei kasutata nisujahu ega valget suhkrut, vaid paljude toodete puhul toortatrajahu ning magusa maitse annab kookospalmi suhkur. Koostisse kuulub ka rohkesti seemneid või mandleid.
Rüütli sõnul tegi ettepaneku neid tooted ka Tallinnas müüma hakata Coopi juhtkond, peamiseks põhjuseks toodete hea maitse ja eriline koostis. „Kui sageli suhtutakse nisujahuta küpsetistesse eelarvamusega ja peljatakse, et nende maitse võib olla harjumatu, siis antud küpsiseid on kiidetud just nende maitse pärast,” ütles Rüütel.
„Töötame selle nimel, et toodete valikut veelgi laiendada. Lõpuks otsustab ikkagi klient, millised tooted lettidele pikemaks ajaks jäävad ja millised asendatakse uutega,” selgitas Rüütel.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

title: Palivere suusarada on avatud

maintext:
Palivere suusarada on avatud
Tarmo Õuemaa
Palivere suusarada. Pilt veebikaamera
Palivere turismi- ja tervisespordikeskuse suusarajameister teatas, et juba saab Paliveres suusatada. Praegu on avatud 2 km suusarada.
„Liikumisrajad on kaetud värskelt sadanud tuisulumega. Tasub tulla proovima esimest lund vana või mullasuusaga,” on kirjas keskuse koduleheküljel.
Täna päeval oli õhutemperatuur Paliveres -2,0 kraadi C, tuulekülma oli -7,0 C.
Palivere suusaraja olukorda saab jälgida siit.


authors:
Lääne Elu
Janar Sõber

maintext:
Läänemaa koolinoored pidasid maha sumovõistluse
Janar Sõber
Eerik Pank Virtsu koolist ja Eerik Mihkel Pukk Taeblast. Erakogu
Kolmapäeval peeti Lihula lasteaia maadlussaalis Läänemaa koolispordi liidu meistrivõistlused sumomaadluses.
Kohale oli tulnud 40 noormeest ja neli neidu 11 Läänemaa koolist: Taebla koolist, Nikolai koolist, Martna koolist, Lihula gümnaasiumist, Metsküla algkoolist, Virtsu koolist, Kullamaa keskkoolist, Noatootsi koolist, Ridala põhikoolist, Haapsalu linna algkoolist ja Haapsalu põhikoolist.
Päris sumomaadluseks seda nimetada ei saa, kuna maadeldi ilma vöödeta. Küll on aga sumosarnaste reeglite järgi toimuv trügimine heaks väljundiks poistele ja plikadele, kellele meeldib traditsioonilisest palli tagaajamisest teistsugune enese proovilepanek.
Sumomaadluse võistlusel oli esindatud suur arv koole. Seda saab seletada kahe põhjusega: maadlusega tegelevates klubides on harrastajaid paljudest koolidest ning individuaalne võistlemine annab hea võimaluse osaleda koolispordi võistlustel ka tillukestel koolidel.
Samas on tegemist võistlusega kuhu saab tulla põhimõtteliselt ilma igasuguse ettevalmistuseta, kuna kohapeal toimub põhjalik ala tutvustus ja ettevalmistus. Loomulikult võitmiseks sellest reeglina ei piisa.
Sel aastal üllatas eriti suur osalejate arv 7.-9. klassi poiste raksekaalus, kus oli mõõtu võtmas koguni seitse ligi sajakilost vägilast. Selle kehakaalu võitjaks tuli oktoobrikuus Euroopa sumomaadluse meistrivõistlustel pronksmedali võitnud Virtsu kooli noormees Eerik Pank.
Tulemused
1.-3. klass
-25 kg
1. Ats Kaasik, Lihula
2. Hugo Õunaid, Ridala
3. Rainer Vahar, Lihula
-35 kg
1. Mero Karmo Simson, Haapsalu põhikool
2. Robin Heuer, Haapsalu põhikool
3. Norbert Noot, Haapsalu linna algkool
3. Joosep Mihkelmaa, Lihula
-45 kg
1. Jakob Kastepõld, Metsküla
+45 kg
1. Mairo Roosma, Lihula
4.-6. klass
-30 kg
1. Charli Takk, Lihula
-40 kg
1. Jan Židzik, Noarootsi
2. Stefan-Lauri Mölder, Lihula
3. Markus Lille, Lihula
3. Marko Pukk, Martna
-50 kg
1. Alvar Nikkel, Metsküla
2. Kristofer Kattel, Martna
3. Raido Jammer, Taebla
3. Artjom Vinogradov, Nikolai kool
+50 kg
1. Hendrik Rämman, Martna
2. Sören Pent, Martna
3. Jarko Danilov, Martna
7.-9. klass
-50 kg
1. Kevin Uspenski, Haapsalu põhikool
2. Robin Uspenski, Haapsalu põhikool
3. Harry Soo, Martna
-60 kg
1. Mihail Allikmaa, Taebla
2. Peeter Kaus, Taebla
3. Martin Pärna, Taebla
3. Karl Raadla, Taebla
-70 kg
1. Jaanis Soosaar, Martna
2. Markus Sõber, Lihula
+70 kg
1. Eerik Pank, Virtsu
2. Kaarel Kants, Martna
3. Eerik Mihkel Pukk, Taebla
3. Kaspar Valper, Martna
Tüdrukud
-50 kg
1. Kaisa Rämman, Martna
2. Helen Soo, Martna
+50 kg
1. Kristyn Pihelgas, Lihula
2. Auleliine Aavik, Taebla


maintext:
Haapsalus otsustati uuesti defineerida ravimuda
Toimetanud Tarmo Õuemaa
TERE KK muda tootearenduslabori ekspert-spetsialist Jaanus Terasmaa. Foto: Kairi Sammel
Eesti ravimuda valdkonna inimesed otsustasid reedel Haapsalus, et poole aasta jooksul lepitakse kokku ravimuda definitsioonis.
Haapsalus tegutseva Tervisedenduse ja Rehabilitatsiooni kompetentsikeskuse (TERE KK) üks eesmärk on uurida ravimuda ja arendada selle kasutamist. “Kui ravimuda kasutamine peaks elavnema, tekib ju kohe küsimus, mis asi see ravimuda täpselt on ja milline ta olema peaks,” ütles TERE KK projektijuht Talis Vare. “Praegu kehtivad nõukogude ajast pärit normatiivid, mis reguleerivad seda ainult osaliselt.”
TERE KK kutsus reedeks Haapsallu kokku asutused, ettevõtted ja teadlased, et rääkida nii Eesti ravimuda valdkonda reguleerivast seadusandlusest kui ka kehtivatest ravimuda kvaliteedinõuetest.
Kohtumisel olid esindatud sotsiaalministeerium, terviseamet, keskkonnaministeerium, Eesti ravimuda maardlate ettevõtjad, ravimuda teenuseosutajad, ravimuda- ja turbatoodete tootjad.
Samuti olid kohal teadlased, nii kompetentsikeskuse ravimuda valdkonna ekspert-spetsialistid kui ka töötervishoiu- ja taastusarstid.
Sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna peaspetsialist Leelo Männiku ettepanekul otsustasid kohtumise osapooled, et luuakse ravimuda valdkonna töörühm, mille ülesandeks on kuue kuu jooksul vaadata üle ja vajadusel selgemalt defineerida ravimuda termin.
Valmistatakse ka ette Eesti ravimuda kvaliteedinõudeid sätestav määruse eelnõu.
“Oluline on, et muudatused seadusandluses toetaksid ravimuda valdkonnaga seotud ettevõtete konkurentsivõime- ja müügikäibe kasvu nii Eestis kui ka eksportturgudel,” ütles TERE KK direktor Eva Makienko.
Kui enne Euroopa Liitu astumist andsid ravimudale sertifikaate geoloogiakeskus ja ravimiamet, siis 2005. aastast on riik võtnud järelevalvefunktsiooni, selgitas ta.
See tähendab, et riik jälgib ravimuda kasutamist vastavalt valdkonnale – kui on mudamask, peab see vastama kosmeetikale kehtivatele nõuetele ja nii edasi. Ravimiameti valdkonda ravimuda enam ei kuulu, sest tegemist on elusa asjaga, mille parameetrid muutuvad. Samas on mudaraviteenus haigekassa raviteenuste nimekirjas.
“Peamegi üle vaatama terminoloogia,” ütles Eva Makienko, kelle sõnul on õigem rääkida peloididest, mis on ravimudade teaduslik nimetus.


maintext:
Prokurör nõuab Nõva vallavanemale rahalist karistust
BNS
Deiw Rahumägi. ARVO TARMULA
Lääne ringkonnaprokuratuur taotles kolmapäeval Pärnu maakohtus ametiauto kuritarvitamises ja vallale rahalise kahju tekitamises süüdistatavale Nõva vallavanemale Deiw Rahumägile rahalist karistust.
Prokuröri hinnangul on Rahumägi süü tõendatud ja kohus peaks talle määrama rahalise karistuse 250 päevamäära ehk 12 650 euro ulatuses. Kaitsja leidis, et süüdistus on põhjendamatu kõikide süüteokoosseisude järgi ning Deiw Rahumägi tuleb kogu süüdistuse osas õigeks mõista. Kohus langetab otsuse 4. jaanuaril.
Süüdistuse järgi kandis Deiw Rahumägi 2014. aastal oma ametiauto sõidupäevikuisse valeandmeid auto kasutamise ja läbitud vahemaade pikkuse kohta ning esitas need andmed vallavalitsuse raamatupidajale. Peale selle võttis Rahumägi valla kütusekaardiga bensiini, millega tekitas vallale rohkem kui 800 eurot kahju. Kahju on praeguseks vallale hüvitatud.
Deiw Rahumägi on varem rääkinud Lääne Elule, et sõidupäevikut täitis ta toona tõepoolest ebatäpselt. Midagi kriminaalset ta oma sõnul aga teinud ei ole. „Kindlasti mitte midagi sellist, et ma peaksin selle eest vangi minema,” ütles Rahumägi.
2014 oli Rahumäel Nõval esimene tööaasta. „Dokumendid olid üle kümne aasta vanad. Sõidupäevikut täideti käsitsi,” meenutas Rahumägi.
2014. aasta sõidupäevikuid uurides avastas volikogu revisjonikomisjon, et Rahumägi on ametiautot kasutanud nii, et on tekitanud vallale rohkem kui 1700 eurot kahju, selle summa sisse oli arvestatud ka valla arvel kütuse võtmine. Revisjonikomisjoni liige ja vallavolikogu aseesimees Tarmo Heinleht ütles, et Rahumägi täitis sõidupäevikuid, „nagu pähe tuli”. „Täpsus ja korrektsus jätsid soovida. Oli vasturääkivusi,” meenutas Heinleht.
Ka kasutanud Rahumägi ametiautot isiklikeks sõitudeks, nüüd aga on vallavolikogu lubanud tal seda teha. Rahumäe sõnul oli revisjonikomisjoni arvestuste käik võimaliku kahju tekitamise kohta üsna segane. „Püüdsime toona seda kontrollida ja klattida, aga kokkuleppele me ei saanud,” ütles Rahumägi.
2015. aasta alguses maksis Rahumägi rohkem kui 1700 eurot vallale siiski tagasi. „Igaüks oleks maksnud, kui teda politseiga ähvardatakse,” nentis Rahumägi.
Hiljem, revisjonikomisjoni arvutusi taas kontrollides selgus Rahumäe sõnul, et tekitatud kahju on väiksem, veidi üle 600 euro. Kuigi Rahumägi oli vallale tagasi maksnud 1700 eurot, ei ole ta tänini seda raha tagasi saanud ega küsinud. „Ei torgi enne, kui kohus on otsuse teinud,” ütles Rahumägi.
Vald kompenseerib Nõval vallavanemale 250 eurot kütusekulu kuus, 2014. aastal, mil revisjonikomisjon ülekulu avastas, oli kompenseeritav summa 160 eurot. Kui kütusearve on lubatust suurem, tuleb vallavanemal endal vahe kinni maksta. „Aeg-ajalt olen maksnud keskmiselt 40 eurot juurde,” ütles Rahumägi.


maintext:
Perearstid saavad õiguse tegeleda eriarstiabi esmase diagnostikaga
Kristjan Kosk
Helmen Kütt. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogus läbis esimese lugemise tervishoiuteenuste korraldamise seadus, millega antakse perearstidele õigus tegeleda eriarstiabi esmase diagnostikaga ja kasutada röntgen- ja ultraheliuuringuid haiguste diagnoosimisel, edastas SDE meediajuht Heidi Ojamaa.
„Perearstidele suurema rolli ja õiguste andmisega, liigub meditsiiniabi inimestele kindlasti lähemale,” ütles sotsiaalkomisjoni liige Helmen Kütt.
Ta lisas, et Eestis töötab perearste, kelle väljaõpe võimaldab lisaks kvaliteetsele üldarstiabile tegeleda ka eriarstiabiga, peamiselt diagnostika ja jõukohaste ravivõtetega. „Kehtiv seadus kahjuks aga ei võimalda neil oma teadmisi ja kogemusi täies ulatuses rakendada, mistõttu peavad kohalikud perearstid oma patsiendid suunama uuringutele tihti kümnete kilomeetrite taha haiglatesse isegi siis, kui neil on aparatuur haiguste esmaseks diagnoosimiseks,” selgitas Kütt.
Küti sõnul toob arstiabi inimestele lähemale ka pea 60 tervisekeskuse riiklik rahastus, kui seadus võetakse vastu. „See annab ka neile perearstidele, kes keskustes töötavad juurde laiemaid võimalusi.”
Seadusemuudatus ei kohusta perearste osutama eriarstiabi diagnostikateenuseid, kuid annab selleks võimaluse neile perearstidele, kellel on vastav väljaõpe, kes omavad vastavat varustust ja kes seda ise soovivad.
Eesti perearstide seltsi esimees Diana Ingerainen saatis eelnõu esitanuile tunnustava kirja, et perearstidele oluline teema riigikogu ette viidi.


authors:
Lääne Elu
Kalle Muuli
Riigikogu Liige

title: Kalle Muuli: Keskerakonna asjatu lootus

maintext:
Kalle Muuli: Keskerakonna asjatu lootus (1)
Kalle Muuli, riigikogu liige, IRL
Kalle Muuli. Foto: arhiiv
Järgmiseks nädalaks kavandatud peaministri usaldushääletust on ajakirjanduses vahule klopitud palju rohkem, kui asi tegelikult väärt on.
Midagi ei juhtu. Mitte midagi. Keskerakonna algatatud avaldus kukub kolinal läbi ja parlament kinnitab oma toetust Taavi Rõivasele sama ülekaalukalt nagu varemgi. Terve mõistusega poliitikatoimetaja saab aru, et see hääletus ei mõjuta kuidagi Eesti elu, aga veebiportaalid kubisevad ikka vandenõuteooriatest ja salapärastest küsimustest: kas peaministri tool kõigub? Kas tõesti valitsuskriis?
Eelmisel pühapäeval valas õli tulle veel Isamaa esimehe Margus Tsahkna kõne, kus ta kritiseeris teravalt peaminister Taavi Rõivast. Tsahknat häiris, et peaminister lükkas edasi pensionireformi arutamise valitsuses ega tahtnud riigiettevõtete nõukogudest tagasi kutsuda oma erakonnakaaslastest riigikogu liikmeid, kes on määratud sinna põhiseaduse vastaselt. Ka paljude muude otsustega on peaminister venitanud.
Tsahkna ei vihjanud oma kõnes poole sõnagagi valitsusest lahkumisele. Vastupidi, tema selge sõnum oli, et valitsus peab paremini tööle hakkama ja julgemaid otsuseid langetama, aga miskipärast püüti sealt ikkagi välja lugeda soovi plehku panna.
Kui eesmärk on lõpetada põhiseadusvastane seis, kus riigikogu liikmed kuuluvad riigiettevõtete nõukogudesse, siis kuidas ometi aitaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa valitsusest lahkumine? See oleks ju põgenemine, probleemi lahendamata jätmine. Reformierakond moodustaks siis valitsuse Keskerakonnaga ja Isamaal poleks enam kuidagi võimalik mõjutada valitsust vastu võtma otsust kutsuda riigikogu liikmed riigiettevõtete nõukogudest tagasi.
Uste paugutamine ei lahenda ühtki probleemi. See ainult vabastab uste paugutaja vastutusest. Muidugi oleks mugavam mitte millegi eest vastutades opositsioonis viriseda. Aga nii primitiivset poliitikat, kus iga eriarvamuse korral lüüakse valitsuse uks tagantkätt kinni, jäetakse probleemid teiste lahendada ja põgenetakse ise vastutuse eest, ei maksa küll Isamaalt oodata.
Nüüd on valitsus pensionireformi algatamise oma kabinetiistungil juba heaks kiitnud ja olen kindel, et lähiajal lõpetatakse ka põhiseaduse rikkumine riigiettevõtete nõukogudes. Enam kui kümne aasta jooksul pole suudetud seda teha, aga nüüd me teeme selle ära. Nii nagu me oleme juba teinud või teeme ka paljud muud asjad, millest on pikki aastaid ainult räägitud, olgu see siis haldusreform või eripensionide kaotamine.
Mis põhjust on siis Keskerakonnal loota, et parlament peaministrile umbusaldust avaldab?
Valitsus vahetub ainult siis, kui mõni valitsuserakond tahab ja saab teha endale meelepärasema uue valitsuse. Praeguses riigikogus oleks uue valitsuse moodustamine võimalik üksnes koos Keskerakonnaga. Aga kes tahab teha valitsust Venemaa võimupartei koostööpartneriga?
Keskerakonna ainus pidur pole mitte vale juht, nagu sageli ekslikult arvatakse. Edgar Savisaar ei juhi seda parteid enam ammu. Võimu üleminek lõppes siis, kui vahetati välja erakonna peasekretär, Kesknädala peatoimetaja ja peakontori ukselukud.
Tänasel kongressil vormistatakse Savisaare kaotus juriidiliselt. Vahetub sümbol, kuid sisult ei muuda see hääletus midagi. Tähtis on, mis juhtub pärast kongressi. Kas Keskerakond jääb ühtseks ja kas ta suudab säilitada venelastest valijate toetuse?
Uuel Keskerakonna esimehel Jüri Ratasel oleks muidugi hädasti vaja oma toetajaile riigipirukat pakkuda, aga kummalisel kombel sõltub ta endiselt Savisaarest. Kui Savisaare toetajad lahkuvad erakonnast ja riigikogus kolib kuus-seitse saadikut keskfraktsioonist akna alla, ei pääse Ratase Keskerakond valitsusse isegi siis, kui ta Ühtsele Venemaale selja keerab ja mõni praegune valitsuserakond temaga hirmsasti uut valitsust tahab teha. Paarikümnest häälest lihtsalt ei piisa valitsuse moodustamiseks ei Reformierakonnaga ega ka mitte Isamaa ja sotsidega. Nii et Savisaare toetajad võivad Keskerakonda edaspidigi opositsioonis hoida ja tõenäoliselt nad teevadki seda.


authors:
Lääne Elu
Heinar Tuulberg

maintext:
Haapsalu korvpallurid kaotasid II liigas Pärnule
Heinar Tuulberg
Eesti meistrivõistluste II liigas mängiv Haapsalu Korvpallikooli meeskond kaotas Pärnus peetud kohtumises KK Paulus/Pärnu Mets meeskonnale suurelt 64:81.
Ehkki 1. veerandaja Haapsalu võitis 20:19, hakkas Pärnu samm-sammult oma eduseisu kasvatama. Poolaega kaotati 35:42. Edaspidi läksid asjad aina hullemaks ja 4. veerandajale mindi juba Pärnu eduseisul 59:43. Viimasel veerandil enam midagi oluliselt ei muutnud ja Haapsalu Korvpallikool võttis vastu kaotuse 64:81.
Haapsalu Korvpallikooli resultatiivseimad olid Dmitri Tšerepanov 14 punktiga ja Mairo Kanter 10 punktiga. Tšerepanov oli parim ka lauapallide hankimisel 10 palliga.
Mängus torkas silma, et Haapsalu oli kindlalt üle lauas, samas kui palli vaheltlõikeid oli poole vähem ja pallikaotusi poole rohkem kui vastastel (koguni 21). Selge see, et nii võita ei saa. Selle kaotusega tuli meeskonnal ka alagrupi võidu lootusest loobuda.
Haapsalu langes alagrupis 3. kohale ja vajab tuleval pühapäeval tugevat kodupubliku toetust, et võita BC Raplat ja lõpetada alagrupp 2. kohaga. Mäng algab 20. novembril kell 18.00 Haapsalu spordikeskuses.


maintext:
Maanteeameti kinnitusel on teehooldajad väljas täiskoosseisus
BNS
Lumisel teel kihutamine võib väga õnnetult lõppeda. Foto: arhiiv
BNS kirjutab, et jätkuv lumesadu tekitab muutlikke teeolusid ning teehooldajad teevad maanteeameti kinnitusel ka neljapäeval tööd täiskoosseisus, kinnitab maanteeamet.
Maanteeamet tuletab meelde, et praegune ilm on muutnud teeolud keeruliseks ning teehooldaja teeb küll oma tööd, kuid teed võivad järsku libedaks muutuda. Talviselt libedat teed tuleb võtta normaalse nähtusena ja liikluses tuleb olla tavapärasest veelgi tähelepanelikum.
Maanteeamet talihoolde tellijana kinnitab, et hooldepartnerid teevad kõigis maakondades jätkuvalt nii lume- kui libedusetõrjet, kuid teed võivad sellele vaatamata olla lumised ja libedad. „Praegu on teehooldajate erilise tähelepanu all piiratud nähtavusega lõigud, tuisuohtlikud kohad ning ka suuremad liiklussõlmed põhimaanteedel,” selgitas naanteeameti ida regiooni hooldevaldkonna juht Andres Piibeleht hetke olukorda.
Ta tuletas sõidukijuhtidele meelde, et hooldemasinale vastu sõites tuleb hoida tee serva, sest sahad peavad sõitma üle tee telgjoone, et tee keskele ei jääks valli.
Sõidukijuhil tuleb alati arvestada, et talvised sõiduolud erinevad kardinaalselt suvistest ning lumist ja libedat teed tuleb võtta normaalse nähtusena. Talverehvid on kohustuslikud alates 1. detsembrist, kuid praeguste ilmastikuoldega peab iga juht ise hindama, kas rehvid on ikka väljasõiduks sobivad. Selleks et ohutult sihtpunkti jõuda, tuleb sõidukijuhtidel valida teeoludele vastav sõidukiirus ning ohutu sõidustiil – lubatud suurim piirkiirus ei ole kohustuslik.


maintext:
Koerte ja kasside kiipimine Ridala vallas
Ridala vallavalitsus korraldab koerte ja kasside kiipimist 27. novembril 2016. a alljärgnevates kohtades:
• Võnnus (Üsse bussipeatuses) kell 10–10.30
• Herjava külas (Looduse bussipeatuses) kell 10.45–11.15
• Uuemõisa alevikus (vallamaja esises parklas) kell 11.30–12
• Paralepa alevikus (Nelgi bussipeatuses) kell 12.15–12.45
• Jõõdre külas (poe ees bussipeatuse juures parklas) kell 13–13.30
• Panga külas (poe vastas olevas parklas) kell 13.45–14.45
Kiipimise tasu on 2,95 eurot (tasumine sularahas kohapeal). Kaasa võtta kindlasti ID-kaart!
NB! Kohapeal on võimalik kokku leppida ka looma kiipimises kodus. Info 472 4440,
Kaire Viiluste.
Ridala vallavalitsus


maintext:
Vinoteegis Mulliga ja Mullita tähistati uue veiniaasta saabumist
Lemmi Kann
Eile õhtul avati Haapsalu vinoteegis Mulliga ja Mullita veinisõprade tervitushüüete saatel tänavuse veiniaasta saagist valminud esimene, noor vein – Beaujolais Nouveau.
„Iga aasta novembrikuu kolmas neljapäev on veinimaailmas suur pidupäev – tähistatakse uue veiniaasta saabumist,“ selgitasid Haapsalu ainukese vinoteegi pidajad Aare Karolin ja Ülle Valdre.
Sel puhul riputatakse üles värvikirevad loosungid tekstiga „Le Beaujolais nouveau est arrivé!”, mis tõlkes tähendab „Uus Beaujolais on saabunud!”. Eestis piirdutakse tavaliselt lühivormiga – Beaujolais Nouveau. Täpselt südaööl avatakse pudelid, milles on tänavuse veiniaasta saagist valminud vein – Beaujolais Nouveau.
Ülle Valdre selgitas, et osad vinoteegid eelistavad kolmapäeva südaöö ootamise asemel tähistada uut veiniaastat hoopis järgmisel päeval – kuupäev on ju sama. Nii ka Haapsalus. Kuigi kolmapäeva öösel Tallinnas toimunud veinipeole ja ka Haapsallu tuli sel aastal tavapärasest vähem rahvast, polnud veinisõprade rõõm uue veini saabumise üle sugugi väiksem.
„Seda enam oli see nagu kirss tordil – mõnusalt intiimne ja elunautlev õhtu. Üks hea vein võib sinuni tuua just selle ilusa poole elust, millest oled ehk puudust tundnud,“ ütles Tiia Treimann-Differt.
Väga rõõmsad olid ka Aare Karolin ja Ülle Valdre, sest kui mõnel aastal on juhtunud, et äsja saabunud Beaujolais’d on üsna keeruline õnnestunuks nimetada, siis tänavu on sellega kõik lausa väga hästi.
„Head veinid on sel, 2016. aastal! Ja on eriti vahva neid just Haapsalus kui veinipealinnas nautida,“ märkis Karolin, viidates et ega veiniaasta Haapsalus vaid Itaalia veinipäevadega piirdu.
„Head uut veiniaastat meile kõigile!“
Veiniaasta alguse tähistamise traditsioon pärineb Prantsusmaalt Beaujolais’ piirkonnast. Tegemist on imekauni alaga Prantsusmaa suuruselt kolmandast linnast Lyonist veidi põhja pool. Juba sajandeid on selles piirkonnas valmistatud lihtsat veini, tähistamaks korjeperioodi lõppu. Algselt oli tegemist vaid kohaliku traditsiooniga, mis nüüdseks on levinud üle kogu maailma.
Fotod: Lemmi Kann


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Postimees: Neeme Suur on leppinud Lihula kaotusega
Toimetanud Andrus Karnau
Neeme Suur. URMAS LAURI
Postimees kirjutab, et Lääne maavanem Neeme Suur on leppinud Lihula ja Hanila valla liitumisega Pärnumaaga.
Lääne maavanemat Neeme Suurt maakonna kahanemine ei rõõmusta, samas võtab ta seda paratamatusena, märgib ajaleht. "Eks peab õppima siis arvestama pisut vähemate inimeste ja väiksemate mõõtudega," ütleb ta.
Maavanem tunnistab, et pärast haldusreformi muutub praeguste maakondade vajalikkus veelgi küsitavamaks. «Selge on see, et pärast haldusreformi suureneb kohaliku elu korraldamisel kohalike omavalitsuste ja väheneb maakonna roll.»
Haapsalu ja Pärnu vahele jääva Lihula inimestel on ajalooliselt tihe seos ka Pärnuga. Suur toob näite, et suuremaid asju on käidud ostmas ikka Pärnus, mis on ka Haapsalust mitu korda suurem linn. Ametlikud käigud on aga seni tehtud Haapsallu.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

title: Ajujahile esitati Läänemaalt neli ideed

maintext:
Ajujahile esitati Läänemaalt neli ideed
Toimetanud Kaire Reiljan
Eelmisel hooajal jõudis Ajujahil läänlastest kõige kaugemale Levidera e-muusikakool, mis lõpuks sai konkursil kolmanda koha. Foto arhiiv
Eesti suurimale äriideede konkursile Ajujaht esitati sel aastal 309 ideed, neli ideed pärinevad Läänemaalt.
Seitsmendat aastat toimuvale äriideede konkursile on rohkem ideid laekunud vaid 2009. aastal. Ajujahi EASi poolne projektijuht Marion Raudsepp rääkis, et kuna seitsme aasta jooksul on alustanud Eestis tegevust paljud kiirendid ja konkursid, võib tulemust väga heaks pidada.
“Esitatud ideed on kindlasti läbimõeldud, kuna idee esitamine eeldab nii idee-, toote-, kliendi- kui meeskonnakirjeldust,” ütles ta. Raudsepp tunneb rõõmu, et magistri- ja doktorikraadiga idee esitajate hulk on kasvanud. 48 protsenti idee esitajatest olid kõrgharidusega, neist rohkem kui pooled magistri- või doktorikraadiga. 60 protsenti idee esitajatest omab eelnevat ettevõtluskogemust. 66 protsenti idee esitajatest olid mehed ja 34 protsenti naised.
SEB Grupi innovatsioonijuht Mart Maasik ütles, et Ajujaht on suurepärane mänguväljak turvaliste eksperimentide teostamiseks. “Teekond ideest elujõulise ettevötteni on keeruline ja sageli ettearvamatu. Mitte kõik ei õnnestu esimesel katsel. Toimiva ärimudeli otsingutel tuleb enamasti mitmeid kordi suunda muuta, teinekord ka idee olemust ennast. Ajujaht pakub võimalust saada nõu kogemustega ettevõtjatelt. Kuigi kõik 10 koostööaastat on olnud väga rikastavad, usun et taaskord saab latt olema kõrgemal kui aasta eest,” rääkis Maasik.
Enamus ideedest tuli Tallinnast või Harjumaalt, vastavalt 106 ja 78 ideed. Tartumaalt esitati 58, Pärnumaalt 16, Võrumaalt 6, Saaremaalt 5, Ida-Virumaalt 4, Jõgevamaalt 4, Järvamaalt 4, Läänemaalt 4, Raplamaalt 4, Viljandimaalt 4, Valgamaalt 3, Lääne-Virumaalt 2 ja Põlvamaalt 2 ideed. Hiidlased ei esitanud ühtki ideed. Üheksa idee esitajat jätsid elukoha märkimata.
Kõikidest ideedest pärineb 121 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, 47 tööstuse ja disaini, 40 turismi- ja teenusmajanduse, 36 sotsiaalse ettevõtluse, 28 tervise ja biomeditsiini, 20 loomemajanduse ning 17 energeetika ja keskkonna valdkonnast.
Sada edasipääsejat selguvad hiljemalt 9. novembriks. Läbi häkatonide ja Ajujahi pitch’ide on tänaseks selgunud kümme edasipääsejat. Saja parema hulka on taganud pääsu nii VR Quiz, Laps Kooli, Prizza, Valgekrae, ErgoMusic kui kui Smycling. Muuhulgas on selged ka neli Top30 meeskonda – Music Wallstreet, MARKUS, TempID ja MovePrep.
Eesti suurima äriideede konkursi ellukutsuja on EAS, partner SEB ja suurtoetaja Elisa. Lisaks neile toetavad Ajujahti: Levira, Nasdaq, Elering, Tehnopol, Sihtasutus Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Tartu Loomemajanduskeskus, Ülemiste City, Pärnu linn, Tallinna linn, Tartu linn, Viimsi vald ja Võru maavalitsus. Ajujahi elluviimist rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.


authors:
Lääne Elu
Andres Herkel
Vabaerakonna Esimees

maintext:
Andres Herkel: miks Vabaerakond koalitsiooni ei toeta
Andres Herkel, vabaerakonna esimees
Vabaerakonnaga peetud kassi-hiire mäng lõppes oodatud tulemusega – koalitsiooni meid ei kaasata.
Miks see mäng nii kaua kestis? Arvan, et see polnud üksnes meie teadlik lollitamine, vaid eeskätt kolme läbirääkija suutmatus iseendas selgusele jõuda.
Miks Vabaerakond seda talus? Nagu varem öeldud, on koalitsiooni kuulumine meie eelistatud valik. Pidasime õigeks seda väljendada. Nii Keskerakonna, sotside kui IRL-i poliitikute hulgas oli ja on tarku inimesi, kes pidasid meie kaasamist otstarbekaks. Peale jäi aga soov positsioonid parteiliste toiduahelate vahel ära jagada.
Ehkki see oli selge ammu enne tänast, oli tark lasta see „ei“ teistel välja öelda. Kui meil oleksid närvid üles ütelnud, siis andnuksime me võimaluse rääkida järgmised kaks ja pool aastat, et „nad ju ise loobusid“.
Oleme selgelt öelnud, et koalitsiooni minnakse üksnes täieõigusliku partnerina ja mingeid poolikuid variante ei tule. Sellest hoolimata tulid „kolm Idamaa tarka“ (Ratas, Tsahkna ja Ossinovski) just sellist vaheolekut pakkuma. Vestlusest jäi mulje, et vaatamata seni väljendatud valmisolekutele pole meie demokraatiapaketiga praktiliselt arvestatud. Tulumaksureform läheb küll samas suunas, nagu olid meiegi lubadused, kuid teostus on täiesti sõge. Sisuliselt on see astmeline tulumaks, mida nõnda ei juleta nimetada. Tegime sellest kiired järeldused ning andsime fraktsiooni ruumides improviseeritud pressikonverentsi.
Täname kõiki, kes meile neil päevil kaasa elasid. Kahjuks ei suutnud me kaitsta nende valijate huve, kes ei tahtnud näha loodava koalitsiooni kaalukeelena Keskerakonna seda tiiba, kellega seonduvad eeskätt korruptsioon, Savisaar ja “Ühtne Venemaa”. Kui koalitsioon tõesti peaks mõne meie põhimõtte ellu viima, ei ole me kiitusega kitsid, ent praegu pole lootused kõrgel.
Võidakse küsida, mis siis häda on, miks Vabaerakond ei võtnud vastu mõnd komisjoni esimehe kohta, võib-olla isegi kohta riigikogu juhatuses. Võinuks ehk sellega piirduda, olles koalitsiooni tugirattaks. Esiteks tehakse sisulised otsused Vabariigi Valitsuses ja sealt kõrvale jäämine tähendaks otsuste tegemisest väljalülitamist.
Teiseks tekitaks selline eristaatus pingeid teiste opositsioonierakondadega.
Kolmandaks tähendaks ebamäärane sõltuvussuhe probleeme avalikus suhtluses ja pidevaid katseid meid vaigistada.
Täie mõistusega poliitik sellisesse lõksu ei lähe. Jah, selline positsioon võis mõistetav olla ehk keskerakondlastele, kes varem olid Savisaare sõltlased ning alles nüüd, suure tüürimehe nõrkedes, ärkasid iseseisvale elule. Vabaerakonna liikmed on teisest puust. Meile midagi sellist pakkuda oli väga-väga rumal ning ainuüksi selle mõttega näitas loodav koalitsioon oma ebaküpsust.


maintext:
Iloni Imedemaal algab illustratsioonikursus
Toimetanud Kaire Reiljan
Novembri keskel algab Iloni Imedemaal aprillini kestev illustratsioonikursus, mille käigus saab teadmisi illustratsioonikunsti kujunemisloost ja õpitakse tehnilisi lahendusi päris oma raamatu illustreerimiseks.
Kursusele on eelkõige oodatud 14-18-aastased kunstihuvilised noored, kuid osaleda võivad ka täiskasvanud. Koolitajaks on kirjanik ja illustraator Annely Lember.
Iloni Imedemaa juhataja Anne Suislepa sõnul sai kursuse korraldamise idee alguse iga-aastaselt Ilon Wiklandi nimelise noore kunstniku preemia konkursilt. „Konkursile saadetud illustratsioonitööde põhjal oleme märganud vajadust anda noortele võimalust illustratsioonitehnikate õppeks. Seda Eestis kahjuks eriti kusagil põhjalikult ei pakuta,“ lisas Suislep.
„Seetõttu korraldamegi Iloni Imedemaal kõigile huvilistele – põhikooli vanemast astmest kuni täiskasvanuteni – viis kuud kestva illustratsioonikursuse. Ühtlasi on see noortele hea võimalus end ka sel aastal juba väljakuulutatud uue konkursi tarvis täiendada,“ sõnas Suislep.
Koos hakatakse käima laupäeviti 14.–17. Esimest korda saadakse kokku 19. novembril.
Kursus lõpeb osalejate illustratsioooninäitusega Iloni Imedemaal.
Illustratsioonikursus maksab õpilastele 15 ja täiskasvanutele 25 eurot. Hind sisaldab materjale.
Kursusele saab registreerida 16. novembrini Iloni Imedemaa kassas. Kohtade arv piiratud.
Kursuse toimumist toetavad Eesti Kultuurkapital ja Hasartmängumaksu Nõukogu.


title: Rahvaküsitlus Nõva vallas

maintext:
Rahvaküsitlus Nõva vallas
Ajavahemikul 18.–20. novembrini 2016 tehakse Nõva vallas rahvaküsitlus, mille eesmärk on välja selgitada elanike arvamus Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva valla kavandatava ühinemise kohta. Küsitlusel saavad osaleda kõik 16aastased ja vanemad valimisõiguslikud Nõva valla elanikud.
Küsitlus toimub küsitluspunktis 18.–20. novembril 2016 iga päev kell 9–17. Küsitluspunkt asub aadressil Nõva vallamaja, Nõva küla, Nõva vald, Läänemaa.
Kui isiku tervislik seisund või mõni muu mõjuv põhjus on takistuseks tema vahetule osalemisele küsitluskohas tehtaval küsitlusel, võib taotleda küsitluslehe täitmist kodus. Selleks tuleb esitada taotlus komisjonile hiljemalt 20. novembriks kell 14.
Rahvaküsitluse tegemiseks on moodustatud viieliikmeline komisjon. Komisjoni kontakttelefonid 472 4670 ja 528 2514; elviira.uusorg@novavald.ee.
Nõva Vallavalitsus


maintext:
Seakatk jõudis Linnamäe farmi külje alla
Kaire Reiljan
Kevadest on Linnamäe sigalal töös ka desoväravad, mis desinfitseerivad masinat ka ülevalt. Foto: Arvo Tarmula
Aafrika sigade katk on kuu ajaga levinud Läänemaa piirialadelt sisemaale, nädalavahetusel lasid katku nakatunud metssea Linnamäe jahiseltsi jahimehed.
Läänemaa veterinaarkeskuse juhataja Urmas Johansoni sõnul sai eile hommikul kinnitust, et Saunja lahe lähedalt lastud metssiga oli nakatunud Aafrika sigade katku. See tähendab, et Aafrika sigade katk on jõudnud mõne kilomeetri kaugusele Läänemaa suurimast, 8000 seaga Linnamäe sigalast.
Kevadel Linnamäe seafarmi omandanud Saareväljade perefirma ABC Projektijuhtimine OÜ juht Siim Saareväli kinnitas, et Linnamäe farm jätkab tööd. „Loomulikult on kõik ohutusabinõud tarvitusele võetud,” kinnitas ta. Kevadest on sigalal töös ka desoväravad, mis desinfitseerivad masinat ka ülevalt. Alt teeb seda desomatt.
Et katkuleid jääb Linnamäe sigalast vähem kui 8 kilomeetri kaugusele, rakenduvad Johansoni sõnul sellele täiendavad kitsendused loomade liikumisele ning tapmisele, samuti kohustus järgida täiendavaid bioohutusmeetmeid. Läänemaa kolmest seafarmist kehtivad täiendavad kitsendused juba Kullamaa sigala puhul.
Johanson ütles, et viimased kontrollid seafarmides näitavad, et ohutusnõuetele pööratakse suurt tähelepanu ja Läänemaa sigalates on asjad korras.
Lisaks Saunja seale avastati Läänemaal eelmisel nädalal veel neli Aafrika sigade katku nakatunud metssiga — kaks neist kütiti Matsalust, kaks Saleverest.
Kokku on Läänemaal kuu aja jooksul leitud 16 Aafrika sigade katku nakatunud siga: üheksa Kullamaa, neli Hanila, kaks Lihula ja üks Lääne-Nigula vallas.
Metssigade küttimine käib Läänemaal hoogsalt.
Märtsiga alanud ja veebruari lõpuga lõppevaks jahanidusaastaks on Läänemaa jahimeestele pandud metssigade küttimise miinimumkohustuseks 2745 siga. Oktoobri alguseks oli kütitud 1177 metssiga, millele viimase paari nädalaga on lisa tulnud.
Seakatk Läänemaal
12. oktoobril diagnoositi sigade Aafrika katk Läänemaal Hanila vallas ühel kütitud metsseal ja kohe ka
neljal kütitud metsseal Kullamaa vallas.
14. novembri seisuga on Aafrika sigade katk diagnoositud Läänemaal 16 metsseal: 4 hukkunud ja 12 kütitud seal.
Seakatkuleidu Läänemaal:
Kullamaa vallas 9
Hanila vallas 4
Lihula vallas 2
Lääne-Nigula vallas 1
Täismahus artiklit saab lugeda Lääne Elu 15. novembri paberlehest.


title: ETV2: Minu Noarootsi. Laine

maintext:
ETV2: Minu Noarootsi. Laine
Toimetanud Urmas Lauri
Laine Belovas. Foto: ETV2 ekraanitõmmis
ETV2 näitab teisipäeva õhtuti "Minu Noarootsi" filme. Eile alustati Laine looga.
Laine on Noarootsi Gümnaasiumi direktor. Võiks öelda, et aastakümnete jooksul teatakse Noarootsit just tänu gümnaasiumile ja selle säravale juhile. Laine saabus Noarootsi juhuse tahtel ja seoses sellega muutus ka tema elu.
"Minu Noatootsi" filmid on ETV2 eetris teisipäeviti kl 20.50.
Videot saab vaadata siit.


maintext:
Jaanus Karilaid: Reformierakond ei saa meiega suhteid üle öö ära siluda
Lemmi Kann
Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles Lääne Elule, et Reformierakond on üritanud Keskerakonnaga suhete parandamise eesmärgil erakonna esimehe tasemel kontakti võtta.
Karilaid kinnitas samas, et Keskerakond ei kavatse enam vana reha otsa astuda ja oravapartei eemale jäämine valitsusest on kõigile kasulik.
„Kui rääkida erakonnaliikmete, valijate ja ka politoloogidega, siis osad survestavad, teised väidavad, et Reformierakonna opositsiooni jätmine on Eestile kasulik. See erakond on olnud 18 aastat järjest võimul, kriitikale ei reageeri ja muutub hoopis aina enesekindlamaks, mida võib ka ülbuseks nimetada,“ rääkis Karilaid, kelle sõnul peaks juba sel nädalal näha olema, kas Reformierakonna nurka istuma jätmine õnnestub või mitte.
Karilaid märkis, et Keskerakonna jaoks ei teeks oravaparteid vastuvõetavamaks ka see, kui erakonda juhiks Andrus Ansip. „Kui Keskerakond saaks oma programmi ellu viia koos Reformierakonnaga, siis poleks ju tähtsust, mis värvi on kass – peaasi, et ta hiiri püüab,“ tõi ta võrdluse.
„Eelkõige on asi ikkagi ideoloogias, kuid peab ka mainima, et suhted kahe erakonna vahel on viimastel aastatel arenenud pigem negatiivsemas suunas. Seda üle öö ei paranda, kuigi Reformierakond on viimastel päevadel üritanud erakonna esimehe tasemel väga tihedalt kontakti võtta, et suhteid parandada. Aga nii need asjad ikka ei käi,“ seletas Karilaid.
Keskerakonna aseesimehe sõnul vaadatakse esmajärjekorras sotsiaaldemokraatide ja IRL’i poole, aga koostööd tehtaks hea meelega ka Vabaerakonna ja EKRE’ga.
„Reformierakomma toiduahelast välja tõstmine mõjub ka parteilisele egoismile kindlasti hästi. Kas see õnnestub – saame näha. Enne ei saa hõisata, kui asjad tehtud. Kõik on alles algusjärgus.“
Keskerakonna juhatus hakkab täna lõuna ajal tekkinud olukorda arutama.
Sotsiaaldemokraadid ja IRL kogunevad kell 17.


maintext:
Virtsu sadamas käivitub reedel automaatne läbipääsusüsteem
Toimetanud Kaire Reiljan
Virtsu sadamas hakkab automaatne läbipääsusüsteem tööle reedest ja Rohukülas nädala pärast. Foto Urmas Lauri
Virtsu ja Kuivastu sadamates antakse veel viimast lihvi reedest käivituvale automaatsele läbipääsusüsteemile, Rohuküla-Heltermaa liinil tehakse süsteemile viimased häälestused järgmisel nädalal, teatas ERR.
Uue automaatse läbipääsusüsteemiga pole enam vaja piletit näidata: kui eelmüügist on parvlaevale autopilet ostetud, tuleb sõita tõkkepuu taha. Tõkkepuu avaneb automaatselt ja tabloo näitab, millisele rajale sadamas suunduda tuleb.
Kui number on tuvastamata või kui numbrit ei ole pileti ostul sisestatud, siis saab kasutada automaatkioski, kus saab vanaviisi sisestada pileti number või sisestada ribakood.


maintext:
Galerii: kümned inimesed tulid Haapsallu Mihkel Raua raamatu esitlusele
Toimetanud Andrus Karnau
Kirjanik, muusik, poliitik ja telemees Mihkel Raud esitles reede õhtul Haapsalu Apollos oma uut raamatut „Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda”.
Haapsalu raamatupood oli tihedalt uudistajaid täis, palju rohkem poleks mahtunudki.
Fotod: ARVO TARMULA


maintext:
Konkurentsiamet tegi ettepaneku avada bussiturg vabale konkurentsile
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Konkurentsiamet tegi ettepaneku avada kaugbussiliinide turg vabale konkurentsile. Liinilubade andmise piirangud, mille järgi puudub selgelt põhjendatud vajadus, tuleks tühistada.
Liinilubade andmise piirangud on ühistranspordiseaduses sõnastatud ebakonkreetselt ning piirangute täpsem sisustamine (sh valik avatud või suletud turuks) on jäetud maanteeameti otsustada.
Kaugbussiliine opereerivad eraettevõtjad turutingimustel ning riik ei peaks uute liinide avamist piirama. Riik peaks kehtestama ühetaolised nõuded kõigile vedajatele, selle asemel et nõuda uutelt vedajatelt alati paremaid või vähemalt samaväärseid tingimusi. Kehtiv korraldus seab olemasolevad ja uued vedajad ebavõrdsesse konkurentsiolukorda, eelistades turul juba tegutsevaid vedajaid. Nii olemasolevad kui ka uued vedajad peavad saama turule siseneda ja seal tegutseda samadel tingimustel.
Ilmekaks näiteks on Tallinn-Tartu ja Tallinn-Narva liinid, kus ühel vedajal on rohkem kui 70%-line turuosa. Vaba konkurentsi rakendamise tulemuseks oleks vedajate ühetaoline kohtlemine, aga ka soodsamad pileti hinnad tarbijale.
Konkurentsiamet on teinud samalaadsed ettepanekud 2010. aastal ja 2012. aastal.


title: Lutaku lasketiir jääb esialgu suletuks

maintext:
Lutaku lasketiir jääb esialgu suletuks
Tarmo Õuemaa
Avo Ratasel on kogemusi õues vilisevate kuulidega. Foto: Urmas Lauri
Silmal asuva Lutaku lasketiir vajab korralikku geodeetilist mõõdistamist, leiab tiiru üle vaadanud ekspert. Praegu on laskmine tiirus peatatud ja käib remont.
„Käisime kaitseliidu eksperdi, politsei ja lasketiirupidajatega kohapeal ja vaatasime tiiru üle,” ütles Ridala vallavanem Helen Koppa. „Leidsime, et tuleb teha korralik geodeetiline mõõdistamine ja vaadata siis joonistelt, kas kaldenurgad ja muu selline on nõuetekohane.”
„Visuaalselt oli kohe näha, et vallidele on vaja uut katet, et kuulid sealt rikošetti ei saaks,” lisas ta.
Koppa sõnul on tiiru kasutajate ja maaomanikega kokkulepe, et lasketiirus uuesti enne laskma ei hakata, kui ohutus tagatud. „Meie huvi pole mitte tiir kinni panna, vaid tagada ohutus,” ütles ta.
Lasketiiru haldaja Aarne Taal ütles, et tiiru uuendamine käib. „Võtsime vana kuulipüüdja juba maha ja teeme uue, teistsuguse. Kuulipüüdmisvalli toome märklauale lähemale, täna tuli juba kopp,” ütles ta.
„Ükskõik mis muu siit välja läheb, ükski kuul enam küll mitte,” lubas Aarne Taal.
Taal ei teadnud öelda, millal tiir korda saab. „See oleneb talvest,” sõnas ta.
Politsei peatas Lutaku lasketiiru kasutamise septembris pärast seda, kui jahilaskurite võistluse ajal lendas püssikuul väidetavalt tiirust välja üle elumaja õue. Tiir pidi jääma suletuks vähemalt nii kauaks, kuni ekspert on selle ohutuks tunnistanud.
Samal teemal: "Silma lasketiiru kuulid vihisevad taluõues" ja "Politsei peatas Lutaku lasketiiru kasutamise"


maintext:
Ratas: Krimm on okupeeritud ja leping Ühtse Venemaaga ei tööta
BNS
Jüri Ratas. Foto: istungi teleülekande ekraanitõmmis
Venemaa on okupeerinud Ukrainale kuuluva Krimmi poolsaare ning Eesti-Vene suhete praeguses seisus Keskerakonna ja Ühtse Venemaa vahel sõlmitud lepet ei rakendata, kinnitas Keskerakonna esimees Jüri Ratas esmaspäeval riigikogus uue valitsuskoalitsiooni tegevuskava tutvustades.
“Krimmi teema on oluline. See on oluline nii kaua kui Krimm on okupeeritud ja seda ei tohi ka riigikogu laualt maha võtta. Jah Krimm on okupeeritud,” ütles Ratas riigikogus saadikute küsimustele vastates.
“Olen vastanud sellele selgelt, et protokoll, mis sõlmitud juba 10 aastat tagasi ei tööta, on laualt maas, on külmutatud ja nii kaua kui riikidevahelised suhted on sellised, nii see ka jääb,” rääkis Ratas.


maintext:
Maakilva avaetapi Lihulas võitis Haapsalu I võistkond
Tarmo Õuemaa
Üle-eestilise mälumängusarja Maakilb esimeses eelvoorus sai Läänemaa võistkondadest enim punkte Haapsalu I – 68 sajast võimalikust.
Maakilva avavoorus esitati samad küsimused üheaegselt mitmes Eestimaa paigas. Lihulas peetud eelvoorus oli 2. Lihula 52, 3. Ridala 50, 4. Hanila 43, 5. Märjamaa 41 ja 6. Haapsalu Kepimurdja 32 punktiga.
Esimese ja teise eelvooru punktisumma põhjal pääsevad 12 Eesti parimat mälumänguvõistkonda otse superfinaali ja 12 järgmist rahvaliiga A-finaali. Ülejäänutel on siis veel võimalus saada A-finaali rahvaliiga B-finaali kaudu.
Haapsalu I (Margus Maiste, Anne Ehala, Andres Ammas, Aivar Õepa) oli mullu superfinaalis Anija järel hõbemedalil.


title: Haapsalus sattus maja süttimisohtu

maintext:
Haapsalus sattus maja süttimisohtu
Kristjan Kosk
Eile kell 9.46 sai häirekeskus teate korstnapõlengust Haapsalus Staadioni tänaval, edastas Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.
Teataja sõnul oli eramaja korsten kuum. Lisaks anti teada, et ilmselt toimus tahmapõleng korstnas juba öösel. Sündmuskohal selgus, et korstna puhastusluugid olid poolenisti puitpõranda sisse ehitatud ning vanad. Sealt olid sädemed läinud põranda alla. Põrandalaudis oli söestunud, kuid tulekahju edasi ei olnud arenenud. Päästjad avasid igaks juhuks põranda ning kontrollisid olukorra üle termokaameraga, midagi ohtlikku ei tuvastatud. Päästjad tegid pererahvale selgitustööd ja soovitasid korstnapühkija kutsuda.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Vormsi taotleb valitsuselt eristaatust

maintext:
Vormsi taotleb valitsuselt eristaatust (1)
Kaie Ilves
Vormsi vallavanem Tanel Viks. Foto: Arvo Tarmula
Vormsi taotleb esimese väikesaarena valitsuselt eristaatust jätkata eraldi omavalitsusena.
„Üleeile panime taotluse teele,” ütles Vormsi vallavanem Tanel Viks. Kihnu, Ruhnu ja Muhu ei ole seda veel teinud. „Kui Vormsi vald asuks mandril, tulnuks ta liita juba eile, aga ta ei asu. Väikesaart võib liita nii palju, kui tahad. Saar jääb saareks. Liitmine ei muuda saare elu karvavõrdki,” ütles Viks.
Oktoobris korraldas Vormsi rahvaküsitluse, kus küsis oma elanike käest, kas Vormsi peaks jätkama üksi. Küsitlusel osales 30 protsenti elanikest, 93 protsenti leidis, et Vormsi peaks jätkama omaette. Elektroonilist hääletust ei korraldatud, hääletada sai vallamajas, samuti sai tellida valimiskasti koju.
Tanel Viks ütles, et elektroonilist küsitlust ei teinud nad meelega. „Lähtusime sellest, et kui saar ja saare tulevik on tähtis, siis tule ja ütle seda,” ütles Viks.


maintext:
Rakvere teater tuleb esmaspäeval Lihulasse
Lihula kultuurimaja. Foto: Arvo Tarmula
Mida teeksite, kui avastaksite ühel hommikul, et ühe asula, näiteks Lihula keskväljakule on püstitatud ausammas teile? Lavastus „Ausammas”, alapealkirjaga „Ühe arusaamatuse lugu”, just selliselt lähtepunktilt algab. Üks heasüdamlik viinalembene kojamees avastab hommikul, et öö jooksul on temale ausammas püstitatud. Kogu linnake on elevil ning põleb uudishimust, et teada saada, millega on nende kojamees Ivan Muhhin säärase austuse ära teeninud.
Venemaa tänapäeva näitekirjaniku Vladimir Žerebtsovi auhinnatud näidendi tõi Rakvere teatris lavale vene külalislavastaja Filipp Los.
Rakvere teatri komöödiat „Ausammas” mängitakse Lihula kultuurimajas 7. novembril. Osades Eduard Salmistu, Ülle Lichtfeldt, Tarmo Tagamets, Marin Mägi-Efert, Saara Kadak, Tarvo Sõmer, Liisa Aibel ja Helgi Annast.


maintext:
Raamatu „Minu Bali. Oma väe otsingul” esitlus
Rändurite klubi (Nurme bistroo, Nurme 1, http://nurmebistroo.ee/) 25. novembril kl 19.30 tuleb klubile külla rändur Jesper Parve, kes räägib Balist ning esitleb raamatut „Minu Bali. Oma väe otsingul”.
Tere tulemast!


maintext:
Spordiliit Läänela ootab ettepanekuid aasta tegija, spordisündmuse ja noortetreeneri valimisel
Kristjan Kosk
Parimaid autasustakse 13. jaanuaril pidulikul galaüritusel. Foto: Arvo Tarmula
Spordiliit Läänela ootab ettepanekuid tänavuse aasta sporditegija, spordisündmuse ja noortetreeneri valimisel.
Konkursi eesmärk on tähtsustada ja tõsta esile ning tutvustada üldsusele spordivaldkonnas tegutsevaid inimesi ja spordiühendusi, kelle töö ja isiklik eeskuju on oluliselt mõjutanud ja kaasa aidanud spordi arengule kohalikul, maakondlikul või riiklikul tasandil ning kes on andnud olulise panuse Läänemaa kohaliku spordielu edendamisele 2016. aastal, seisab Läänela kodulehel.
Aasta sporditegija saab esitada siin.
Aasta spordisündmuse saab esitada siin.
Aasta noortetreeneri saab esitada siin.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
DigiTeega liituda soovijaist on koos umbes seitsmendik
Urmas Lauri
DigiTeega liitumise kaart muutub tasahilju punasemaks. Kaart: DigiTee
DigiTeega liitumise soovist saab Lõuna-Läänemaal teada anda aasta lõpuni. Seni on Pärnumaal ja Hanila ning Lihula vallas DigiTeega liituda soovijaid üle 2000, et projekt end õigustaks, peaks liituda soovima 15 000 hoonet, kaasa arvatud kortermajad.
Pärnumaal ja Lõuna-Läänemaal on käimas on küsitlus, et saada teada, milliste hooneteni DigiTee projekti käigus valguskaabel viia. Küsitlus kestab 31. detsembrini.
Küsitluses saavad lisaks Pärnumaale osaleda ka Lihula ja Hanila valla elanikud, sest need vallad ühinevad koos Varbla ja Koonga vallaga Lääneranna vallaks, mis saab osaks Pärnumaast.
Aasta lõpuni kestev küsitlus viiakse läbi selleks, et täpsemalt välja selgitada, millistes majades soovitakse kasutada lairibateenuseid – ülikiire internet, digitelevisioon koos paljude lisateenustega, suhtlus- ja meelelahustusteenused – ning kuhu tuleb lairibaühendus ehitada.
Küsitluse käigus saadud andmete põhjal alustatakse võrkude planeerimist. See tähendab, et lairibavõrku ei ehitata kõikide küladeni või majadeni, vaid ainult sinna, kuhu seda soovitakse ning kus see kohe kasutusele võetakse. Seepärast on oluline, et kõik soovijad oma info edastaksid.
Projekti eesmärk on ühendada DigiTee piirkonnas lairibaühendusega kõik kodud ja ettevõtted, kes seda soovivad, selgitasid projekti konsultant Olav Harjo ja Pärnumaa omavalitsiste liidu (POL) juhatuse esimees Lauri Luur TreRaadios.
Olav Harjo sõnul on DigTee ülesanne on leida majad, kus internetti pole, kuid kuhu seda soovitakse.
POLi juhatuse esimees Lauri Luur tõi näite Rootsist. Gotlandi saarel on käsil DigiTeega sarnane ettevõtmine ning seal on 98 protsenti majadest kiire internetiga liitunud.
„Nemad alustasid maapiirkonnast, jätsid saare keskuse Visby viimaseks,“ selgitas Luur. „Seal oli keskmine liitumise hind 1300 eurot, meil jääb see kordadeks väiksemaks,“ kinnitas Luur.
„Põhjamaades on mindud seda teed, et vanemad inimesed ei lähe hooldekodudesse,“ lisas Harjo. Monitooringuseadmed on paigaldatud kodudesse ning kiire interneti kaudu on vanur igal hetkel ühenduses hooldajaga.
DigiTeega liitumise hinnaks prognoositakse nii Pärnumaal kui ka Lõuna-Läänemaal 300 eurot. „Mitte rohkem,“ kinnitas Harjo ja lisas, et sellise hinna korral saaksid enamus huvilistest kiire internetiga liituda.
Ülejäänud raha kavatsetakse võrgu väljaehitamiseks laenata. DigiTee loodab ka riigi toetusele, uues koalitsisioonileppes on toetused selleks ette nähtud.
Harjo sõnul on kõige kindlam tee kiiret internetti saada see, kui sellest DigiTeele teada antakse.
„Kui ei öelda, et tahad, siis oskame planeerida ja ühendusvõrku ehitama tulla,“ ütles Harjo, lisades, et soovist teada andmine ei too kohe 300 eurost arvet kaasa. „See annab meile aluse hakata planeerima võrku,“ selgitas Harjo.
Harjo sõnul saab kiire internetiga ühinemise võrku ehitada sinna, kus on rohkem liitujaid. Ta tõi näiteks küla, kus on kümme hoonet, kuid liituda soobib neist vaid üks. „Siis sinna me ei saa rajada,“ lausus Harjo ja lisas, et viie liituja puhul oleks sinna külla internetikaabli viimine juba mõistlik.
„Me ei saa minna vägisi inimestele kiiret internetti viima,“ nentis Harjo. „Kui võrku ei kasutata, on see mahavisatud raha.“
Kuu aja jooksul on kiire internetiga liitumise soovist teada andnud seitsmendik vajaminevast. „Üle 2000 on juba laekunud, seda on ikka vähe,“ Luur. „Mida rohkem on sooviavaldusi, seda lihtsam on planeerida.“
DigiTee projekt hõlmab tervet Pärnumaad ning Hanila ja Lihula valda Läänemaal. Nende valdade elanikud ja ettevõtted saavad märkida, millisele aadressile nad internetiühendust soovivad saada.
Neile, kes liituvad DigiTee lairibavõrguga kohe võrgu väljaehitamise alguses, on orienteeruv liitumistasu suurus 300 eurot. Kõikidel hiljem liitujatel tuleb tasuda liitumistasu vastavalt ühenduse tegelikele väljaehitamise kuludele.
Küsitluses saab osaleda siin.
Samal teemal: „Pärnakad viivad Lihula 21. sajandisse“


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Haapsalu linnal käib lasteaia õue korrastamine üle jõu
Lehte Ilves
Haapsalu Tarekese lasteaia juhataja Riima Velbre. Foto: Arvo Tarmula
Kuigi Tareke Haapsalus Põllu tänaval on tervist edendav lasteaed, ei tohi lapsed jalgrattaga õues sõita, sest õu on ohtlikult muhklik ja praguline. Parem pole asi ka Päikesejänkus.
Tarekese lasteaed on 30 aastat vana, aga selle aja sees pole õueteed ja asfaldiplatsid remonti saanud. „Enne masuaega turgutati lasteaiamaju seest ja väljast, pärast pole linnavalitsusel enam raha olnud,” nentis Tarekese juhataja Riima Velbre.
Tarekeses on jalgrattasõit keelatud, spordi- ja liikumisteemalisi ettevõtmisi on ohtlik korraldada. Pealegi on nende õu väike ja kui üks osa kasutusest välja langeb, jääb tegutsemisruum õige ahtaks.
Oktoobri keskel katkes lasteaia hoolekogu kannatus ja hoolekogu saatis Haapsalu linnavalitsusele kirja. Sellele kirjutasid alla hoolekogu ja lasteaia töötajad, allkirju jagus neljale leheküljele.
Loe lähemalt eilsest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Liiklustrahvide suurus hakkab raskete rikkumiste puhul sõltuma palgast
Toimetas Lemmi Kann
Kõrgemapalgalised kihutajad ja purjus autojuhid peavad tulevikus arvestama tunduvalt suuremate trahvidega. Foto: arhiiv
Uue valitsuse koalitsioonilepe näeb ette, et raskemate liiklusrikkumiste puhul sõltuks trahvi suurus inimese sissetulekust – aastas puudutaks see umbes 3000 purjus peaga rooli istujat ja paarisadat kihutajat, vahendab ERR-i uudisteportaal.
Vandeadvokaat Indrek Sirk peab sellise süsteemi rakendamist suuremate liiklusrikkumiste korral mõistlikuks. "Meie maksu- ja tolliamet on piisavalt andmeid kogunud, kriminaalmenetluses see täiesti toimib," ütles Sirk.
Uues valitsuses siseministri kohale asuv Andres Anvelt vastas küsimusele, kuidas mõjub muudatus neile, kes oma sissetulekuid varjavad, ehk kas see võiks suurendada ümbrikupalgakiusatust ja ettevõtjal endale ametlikult vaid miinimumpalga maksmist, et selliste ärimeestega peab maksu- ja tolliamet tegelema niikuinii.
"Kindlasti on võimalus selliste karistuste eest pääseda selle kaudu, et mitte maksta makse, aga tuleb meeles pidada, et maksude mittemaksmine on täpselt samuti kriminaalkuritegu. Nad oma kasumi teenivadki selle pealt, et mitte täita ühiskonna reegleid," märkis Anvelt.
Loe pikemalt ERR-i portaalist.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Ammas: kahjulik majutusteenuste käibemaksu tõus tuleb kiiresti tühistada
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Vabaerakonna fraktsioon algatas täna riigikogus eelnõu majutusteenuste käibemaksu järsu tõusu – 9 protsendilt 14ni – ära jätmiseks. Saadikurühma aseesimees Andres Ammas (pildil) ütles, et loodaval uuel valitsusel on hea võimalus selle eelnõu toetamisega eelmise valitsuskoalitsiooni vigu kiiresti parandada.
„Välisturistide ja neid teenindavate ettevõtjate pidev täiendav maksustamine kahjustab otseselt Eesti majanduse rahvusvahelist konkurentsivõimet“, ütles Vabaerakonna saadik Ammas.
„Ligi 80 protsenti Eestit külastatavatest turistidest teeb oma kulutused Tallinnas ja Harjumaal. Enamik suuremaid maakondi on viimastel aastatel kaotanud välisturiste. Kusjuures väljaspool Tallinnat tegutsevate ettevõtjate omanikud on valdavalt Eesti kapitalil põhinevate väikefirmad, kes ei pruugi selliseid maksutõuse üle elada,“ lausus Andres Ammas.
Ammas tõi välja Läti varasema kogemuse, kus 2009. aastal tõusis majutusteenuse käibemaksu määr 5%-lt 21%-le. „Selle tulemusena vähenes töökohtade arv 12 000 võrra ja riik kaotas seeläbi 14 miljonit eurot vähenenud tulu- ja sotsiaalmaksu näol. Meie tõus on 5-protsendiline, mis tähendab, et kahju saab olema samuti päris suur. Eriti kannatavad väikeettevõtjad.“
Eelnõu seletuskirjas seisab, et turismisektor olulise osa teenuste ekspordist: ligi 80% majutusteenuste müügist on eksportkäive. „Eesti ei ole oma kliima ja rahvusvaheliste ühenduste mõistes kõige atraktiivsem maa, oleme tundmatud ja kliima soodustab ainult hooajalist, mitte aastaringset puhkust. Võrdluses teiste Balti riikidega ei ole Eesti majutusettevõtetel hinnatõusuks ruumi,“ lisas Ammas.


maintext:
Poiss kutsus Uuemõisas valges maskis inimese pärast politsei
Tarmo Õuemaa
Haapsalu politsei sai 31. oktoobri õhtul väljakutse Uuemõisa, kus oli nähtud valges maskis inimest. Selgus, et tegemist on halloweenimaskiga.
„Üheksa-aastane poiss nägi valges maskis inimest kortermaja trepikojas liikumas ja kuna ta oli üksi kodus, siis helistas ta politseisse. Tubli laps, õigesti tegi,” ütles Haapsalu politseijaoskonna juht Andrei Taratuhin.
Taratuhini sõnul selgus, et maskikandja tähistas halloweeni, iiri juurtega kõigi pühakute päeva, mil angloameerika maades käiakse maskides ukselt uksele.


maintext:
Rahvaküsitlus toetas uut Lääneranna valda
Tarmo Õuemaa
Jaak Kastepõld. ARVO TARMULA
Hanila vallas pooldas ühinemislepingut ehk kuulumist Pärnumaale 79, Lihulas 76,6, Koongas 79 ja Varblas 54,5 protsenti hääletanuist.
Hanilas käis hääletamas 119 inimest ehk 9,2 protsenti hääleõiguslikest. 25 inimest hääletas ühinemise vastu, 94 oli poolt.
„Ma ei arvanud, et pooldajate protsent nii suur tuleb,” ütles Hanila vallavanem Arno Peksar. Veidi alla kümne protsendi osalemisaktiivsust hindas vallavanem heaks.
„Lihulas oli ka e-hääletus, meil ei olnud. Ometi oli Lihulas osavõtuprotsent veidi väiksem. See näitab, et kõik, kes tahtsid, said osaleda,” ütles Peksar.
Lihula vallas käis hääletamas kokku 8,6 protsenti hääleõiguslikest ehk 167 inimest. Neist ühinemist pooldas 128.
„Osavõtuprotsent oli väike, aga tulemus tegi meele heaks,” ütles Lihula volikogu esimees Jaak Kastepõld. „See näitab, et selgitustööst piisas ja inimesed on uue valla tulevikuvõimalustest aru saanud.”
Koongas käis hääletamas 14,4 protsenti ehk 119 inimest, Varblas 15 protsenti ehk 112 inimest.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Parvlaev Leiger alustas koduteed

maintext:
Parvlaev Leiger alustas koduteed
Kristjan Kosk
Parvlaev Leiger. Foto: erakogu
TS Laevad teatas, et eile alustas parvlaev Leiger Türgi laevatehasest Sefine koduteed. TS Laevad võttis reedel õhtul Türgi laevatehaselt Sefine ametlikult laeva vastu.
Viimased meeskonnaliikmed saabusid laevale juba esmaspäeval. Laev varustati kütuse, vee ja toiduainetega ning toimusid vajalikud õppused.
Eesti veeteede amet viis 3.-4.novembril läbi laeva meresõiduohutuse alase auditi ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse ( ISMC) väljastamiseks ning kinnitas laeva vastavuse kehtivatele nõuetele. Eesti Vabariigi suursaatkond Ankaras väljastas laevale Eesti liputunnistuse.
Laev alustas sõitu laevatehasest kodusadamasse Eesti aja järgi kell 16.10. Teekond Türgist Eestisse võtab orienteeruvalt kolm kuni neil nädalat ehk laeva võib Eestisse oodata novembrikuu viimastel päevadel või detsembri alguseks. Täpne kuupäev sõltub juba ilmastikutingimustest ja vahepeatustest. Esimene punkerdamispeatus on Messina võinas umbes 10. novembril.
Laev registreeritakse Eesti laevaregistris Eestisse saabumisel.