description: Reformimata riigimaalt korjati 2016. aastal kokku 154 tonni ohtlikke ja 105 tonni tavajäätmeid. - Maaleht

title: MIKS PRÜGI METSA ALLA JÕUAB: Reformimata riigimaalt koristati 260 tonni jäätmeid

maintext:
Reformimata riigimaalt korjati 2016. aastal kokku 154 tonni ohtlikke ja 105 tonni tavajäätmeid.
Ebaseaduslikult ladestatud jäätmeid koristati sel aastal kaheksalt objektilt viiest maakonnast. Harju-, Tartu- ja Pärnumaal korrastati igas maakonnas kaks objekti ning Rapla- ja Valgamaal kummaski üks objekt.
Valdavalt koristati kõrvalistest paikadest eterniiti, ehitus- ja lammutusprügi ning segaolmejäätmeid. Lisaks leidus ka vanarehve ja mööblit.
Suurim korrastatud objekt asus Tartumaal, kust koguti kokku 145,46 tonni prügi – peamiselt eterniiti, lisaks ka ehitus- ja lammutusprahti ning segaolmejäätmeid.
„Põhjuseid, miks prügi metsa alla jõuab, on mitmeid. Mõnel juhul on suvilate omanikud vabastatud olmejäätmete veo kohustusest ning tekkiv prügi sokutatakse metsa alla. Teinekord on heauskselt tellitud ehitusjäätmete äravedu isikult, kellel puudub selleks vajalik luba. On ka juhtumeid, kus jäätmejaama teenust on peetud liiga kalliks ning seetõttu prügi metsa veetud,“ rääkis Reet Siilaberg, Keskkonnaameti jäätmebüroo juhataja.
Keskkonnaamet tuletab meelde, et remonttööde käigus tekkiv ehitusprügi tuleb viia lähimasse jäätmejaama või tellida selle äravedu jäätmeveo teenust osutavalt ettevõttelt. Infot lähimate jäätmejaamade kohta saab kohalikust omavalitsusest või kaardirakendusest kuhuviia.ee. Jäätmevedu tellides tuleb veenduda, et veoteenuse osutajale on väljastatud jäätmeluba või registreerimistõend.
Mitmeid jäätmeid, näiteks värve, lakke, liime, lahusteid, puhastusvahendeid, ravimeid, patareisid, akusid, päevavalguslampe, väetiseid ja koduelektroonikat, võetakse jäätmejaamas vastu tasuta. Üha enam on tekkinud ka taaskasutus- ja uuskasutuskeskusi, kus võetakse tasuta vastu kasutuskõlblikku mööblit.
„Kui leiate metsast prügihunniku, tuleb sellest teada anda kohalikule omavalitsusele või keskkonnainspektsioonile, kes püüab saastaja kindlaks teha. Vastavalt jäätmeseadusele saab eraisikust prügi metsa alla viijat karistada kuni 1200-eurose rahatrahviga. Juriidilisest isikust prügistaja puhul on trahvisumma kuni 3200 eurot. Kui prügistajat ei suudeta tuvastada, peab metsaaluse puhtaks tegema maaomanik. Reformimata riigimaa puhul on koristamise kohustus keskkonnaametil. Kui kohalikul omavalitsusel on kohustus korraldada olmejäätmevedu, ent ta pole seda teinud või on vabastanud teenusest üle 2% jäätmevaldajatest, peab koristuse eest tasuma omavalitsus,“ selgitas Siilaberg, kuidas tuleks tegutseda loodusest prügi leidmisel.
Kokku on aastatel 2013-2016 reformimata riigimaadelt koristatud ja käitlusesse suunatud ligi 900 tonni jäätmeid, kusjuures kahel viimasel aastal on prügikogused suuremad olnud. Koristustöödega on vaja jätkata ka järgmisel aastal.


description: "Ära tegime!," rõõmustab Raasiku vallavanem Raivo Uukkivi valla Facebooki lehel. "Täna saab juba öelda, et tegime ära. Mitteametlikult saime esimest korda Raasiku valla ajaloos näha registris rahvastikuregistri alusel rahvaarvu numbrina ümmargust viit tuhandet." - Maaleht

title: Raasiku vald sai 5000 elanikku täis

maintext:
"Ära tegime!," rõõmustab Raasiku vallavanem Raivo Uukkivi valla Facebooki lehel. "Täna saab juba öelda, et tegime ära. Mitteametlikult saime esimest korda Raasiku valla ajaloos näha registris rahvastikuregistri alusel rahvaarvu numbrina ümmargust viit tuhandet."
Mitteametlikult seetõttu, et ametlik number lüüakse lukku 01.01 seisuga ja esimest korda põhjusel, et kuni ametliku fikseerimiseni võib see nr veel muutuda ja seda ka väiksemas suunas.
Raasiku kodanikukampaania elanike saamiseks algas valla sünnipäeval 12.märtsil .
"Kampaania viimase kahe kuu kohta pean ütlema esmalt, et meie ettevõtmine äratas tähelepanu üle riigi ja mida edasi kampaania edenes, seda enam positiivset tagasisidet saabus ning pakuti erinevat abi kampaaniasõnumi levitamiseks," lausus Uukkivi ning rõhutas, et " Meie kampaania ei olnud pelk vastandumine riigile, me ei osalenud kohtulahingutes (kuigi avaldasime osalejatele toetust), me ei süüdistanud kedagi põhjuseta ja avalikult, me ei hakanud avalikult leheveergudel (eriti Sõnumitoojas) võitlema anonüümsete ja/või kuulujuttudel põhinevate süüdistustega ega ka meie FB lehele postitatud demagoogiliste sõnumitoojatega. Me olime igati aupaklikud naabrite suhtes."
Raasiku kampaania ehitati üles peamiselt kogukonna austusele ja kodukoha armastusele rõhudes. Juba kampaania alguses otsustati, et kui paar nädalat enne tähtaega on näha, et valitud viisil vajalikul hulgal inimesi ei leia, alles siis pannakse välja peibutis.
"Tagantjärgi tarkusega väidan, et me olime võidule lähedal juba siis kui arutasime kas keerame ühe vindi veel peale ja paneme auhinna välja," tõdes Uukkivi. "Rõhutan veelkord eksisid need, kes arvasid – Raasiku valla inimest saab registrisse vaid ja ainult millegagi ostes. Õigel teel olid need, kes kampaania algusest alates olid veendunud – Raasiku kogukond on tugev ja teeb isejätkamiseks kõik endast oleneva."

fasttext_language: et


description: 21. detsembril sai Otepää juba 20. korda talvepealinnaks. Talvist pööripäeva ja talvepealinna tiitli üleandmist tähistati pööripäeva riituse ja suure kontserdiga. - Maaleht

title: Otepää sai talvepealinna tiitli

maintext:
21. detsembril sai Otepää juba 20. korda talvepealinnaks. Talvist pööripäeva ja talvepealinna tiitli üleandmist tähistati pööripäeva riituse ja suure kontserdiga.
Traditsioonilisel talve vastuvõtmise pidustustel Otepää keskväljakul andis võimu Otepää vallavanemale Kalev Laulile üle Narva linnapea Tarmo Tammiste. Tallinna esindanud Raepressi juhataja Alar Rästa kinnitas võimu üleandmist vastava tunnistusega, mille kohaselt on Otepää talvepealinn 21. detsembrist 2016 kella 12.44-st kuni kevade astronoomilise alguseni 20. märtsini 2017, kella 12.29ni.
Otepääd oli tervitama tulnud ka suvepealinna Pärnu linnapea Romek Kosenkranius, kes kinkis otepäälastele 300 Pärnu helkurit. Head soovid kevadpealinnast Türilt andis üle Türi valla arendusjuht Üllar Vahtramäe. Esinesid ansamblid Lõõtsavägilased ja Pihkva folklooriansambel „Skaz“. Külalisi tervitas Otepää vallavolikogu esimees Siim Kalda, Otepää tulevikust rääkis tähetark Igor Mang.
Talvepealinna auks toimus tuledemäng müstilises päevavalguses, kaks Otepää karu heiskasid pidulikult talvepealinna lipu ja Otepää naiskodukaitsjad pakkusid kõigile kringlit ning teed. Kohalolnuid intervjueeris Sky Plusi saatejuht Vaido Pannel.
Talvist pööripäeva tähistati Otepääl õhtuhämaruses Igor Mangi juhtimisel Otepää Kultuurikeskuse pargis. Kohale oli tulnud 70 huvilist, kes moodustasid suure lõkke ümber ringi ning trummipõrina saatel toimuski pööripäeva vastuvõtmine.
Õhtul oli talvepealinnale pühendatud kontsert, kus esines trio „Senjo“ Narvast ning Pihkva folklooriansambel „Skaz“. Pihkva külalised said suure aplausi osaliseks, talvepealinlased võtsid ansambli väga soojalt vastu. Otepääle oli koos folklooriansambliga külla tulnud Pihkva aselinnapea Igor Sirotin.
„Haldusreform ei jäta ka Otepääd puutumata ja meid ootavad ees ühinemised, kuid talvepealinna traditsioon jätkub kindlasti ka peale seda,“ sõnas Otepää vallavanem Kalev Laul. „Otepää hoiab talvepealinna tiitlit auga kuni kevadeni.“
Esimest korda tähistas Otepää talvepealinnaks olemist 1997. aastal. Sel ajal oli ainult Pärnul austav suvepealinna tiitel, kes sai selle Tallinna käest 1996. aastal. Hiljem liitusid pealinnade võrgustikuga kevadpealinn Türi 2000. aastal ja sügispealinn Narva 2009. aastal. Teemapealinnade tiitli üleandmisele on traditsiooniliselt kutsutud kõikide teemapealinnade ja pealinna Tallinna esindused. Talvepealinna Otepää ametlikuks raadiojaamaks on läbi aegade olnud raadio Sky Plus. Talvepealinna pidustused korraldas Otepää Kultuurikeskus koostöös Otepää Naisseltsi, Otepää naiskodukaitsjate ja Otepää vallavalitsusega.


description: Aastavahetuseks tuleks ikka üks korralik peolaud katta. - Maaleht

title: Maalehe köögitoimkond kattis aastavahetuseks korraliku laua


description: Käsitöömeister ja õlekunstnik Aime Lang annab näpunäiteid, mida silmas pidada kuuse kaunistamisel. - Maaleht

title: VIDEO: kuidas kaunistada jõulupuud?

maintext:
Käsitöömeister ja õlekunstnik Aime Lang annab näpunäiteid, mida silmas pidada kuuse kaunistamisel.
Aime Langi sõnul on oluline arvestada tervikuga ja ehtida kuusk nii, et säiliks vorm ja kuusk isegi jääks näha. Nii võiks väiksemad esemed minna ülespoole ja suuremad ja toekamad all. Kuidas seda täpsemalt teha, näeb videost.
Pikemat vestlust Aime Langiga saab lugeda Maalehest.


description: Jahimeeste suvise kokkutuleku teemaks saab "Piirideta pidu". - Maaleht

title: Jahimeestel tuleb piirideta pidu

maintext:
Jahimeeste suvise kokkutuleku teemaks saab "Piirideta pidu".
20. detsembril istus koos EJS 50. juubeliaasta suvist kokkutulekut ettevalmistav töögrupp ja esitas kokkutuleku üheks võimalikuks tunnuslauseks ehk motoks sõnapaari „Piirideta pidu.“
Motol on mitmeid varjundeid ja alatoone. Juubeliaasta kokkutulekule on oodata tavapärasest enam külalisi piiri tagant ja meelelahutuse osa on oluliselt suurem. Muudatusi tehakse laagri paigutuses ja ülesehituses, samuti võistluste osas. Kokkutuleku organiseerijad lubavad vägevat sündmust ja seda valmistatakse tavapärasest varem ja veelgi põhjalikumalt ette. EJS tegevjuhi Tõnis Kortsu sõnul lubab kvaliteetne ja piisava suurusega Toosikannu koht organiseerijatel julgelt eksperimenteerida, et pakkuda jahimeestele parimat. „Keskendume eelnevatel aastatel osalenute soovidele, arvestame kaasaegseid trende ja valmistame ette juubeliaastale väärilise festivali, kus iga jahimees ja fänn tunneks ennast osalisena. Tuleb äge asi, jahimehed on seda väärt!“ lubas Korts.
„Kuna meil Eestis jahimessi pole, siis täidab kokkutuleku kaubatänav osaliselt ka seda rolli ja oodata on hulgaliselt tuntud brände,“ lisas ta.
Kokkutulekut aitab korraldada EJS-i pikaaegne partner Kuusk OÜ, peakohtunik Urmo Sitsi, päeva ja õhtujuht Renxx ja paju teisi oma ala parimaid eksperte. Esinejatest on eelkokkulepped sõlmitud Ott Leplandi, Tanja Mihhailova ja Teele Viiraga. Läbirääkimised käivad mitmete teiste tuntud staaride ja kollektiividega. Lisaks pealavale on plaanis kolm väiksemat lava. Juba käib ka kaubatänava kokkupanek, kus samuti osaleb mitmeid uusi tegijaid ja brände.


description: "Ma lähengi nüüd jaanuaris jälle kolmeks kuuks Vaiksele ookeanile. Panama–Tahiti, umbes 7000 km. Minu hea sõbra Heiti Hääle laev läheb võistlema, kes kõige kiiremini üle Vaikse ookeani sõidab," rääkis Jaan Tätte. - Maaleht

title: Jaan Tätte läheb jälle merele

maintext:
"Ma lähengi nüüd jaanuaris jälle kolmeks kuuks Vaiksele ookeanile. Panama–Tahiti, umbes 7000 km. Minu hea sõbra Heiti Hääle laev läheb võistlema, kes kõige kiiremini üle Vaikse ookeani sõidab," rääkis Jaan Tätte.
Ajalehele Meie Maa antud intervjuus tunnistas Jaan Tätte, et eelmise reisi ajal sai temal ja Marko Matverel mõneks ajaks teineteisest isu täis, kuid nüüd suheldakse taas. "Kui oled kaks aastat teise mehega (muheleb) ühes voodis maganud, siis ei ole pärast kohe sellist tunnet, et oo, saame kokku. Aga nüüd, kui kohtume, siis on imelugu – mõlemal lähevad silmad niiskeks," tõdes ta.


description: Kui riigipühad langevad nädalalõpule, nagu tänavu on mitu korda juhtunud, kas siis võiks lisada pühadele veel ühe puhkepäeva? Eesti poliitikud on erimeelel: kes soovitab tööd rabada, kes pooldab töövaba päeva. - Maaleht

title: Kas tuleks anda lisapuhkepäev, kui riigipühad langevad nädalavahetusele?


description: Riigihalduse minister Mihhail Korb külastab täna Hiiumaad, kus kohtub omavalitsusjuhtidega ning ettevõtjatega. - Maaleht

title: Riigihalduse minister külastab Hiiumaad

maintext:
Riigihalduse minister Mihhail Korb külastab täna Hiiumaad, kus kohtub omavalitsusjuhtidega ning ettevõtjatega.
„Hiiumaal on haldusreformi seis mõneti keerulises olukorras. Hiiu ja Käina vald on otsustanud ühineda, kuid kahele poole jäävad veel Emmaste ning Pühalepa vald, kes on läbirääkimistest loobunud. Viimastel on alla kahe tuhande elaniku ning lisaks puudub ka ühtne piir. Seetõttu soovingi kohtuda sealsete omavalitsusjuhtidega, et olukorrast ja nende edasistest plaanidest paremini aru saada,“ ütles riigihalduse minister Mihhail Korb.
Minister kohtub visiidil Emmaste ja Pühalepa vallajuhtidega ning sellele järgneb kohtumine kõikide Hiiumaa omavalitsusjuhtidega. Lisaks külastab ta maavalitsust ja maakonna arenduskeskust Tuuru ning plastitehast M ja P Nurst, kus kohtub saare ettevõtjatega.


description: Eesti metsades kehtib jõulupühade ajal ehk 24., 25. ja 26. detsembril jahirahu. - Maaleht

title: Homme algab jahirahu

maintext:
Eesti metsades kehtib jõulupühade ajal ehk 24., 25. ja 26. detsembril jahirahu.
Eesti jahimeeste selts kulutas jahirahu välja 16. detsembril Haapsalu piiskopilinnuse toomkirikus ja sellega ühinesid ka Hiiumaa jahimehed.
Teist aastat on Eesti jahimeestel kohustus küttida suurel hulgal metssigu, et tõkestada sigade Aafrika katku levikut. Hiiumaa jahimeestele on pandud aastane kohustus lasta 2000 metssiga, kirjutab Hiiu Leht.
Detsembri alguseks oli kütitud 1233 isendit ehk 62 protsenti kohustusest. Sel jahihooajal tohivad Hiiumaa jahimehed lasta ühe hundi, kuid lume puudumise tõttu pole see veel õnnestunud. Hiiumaa jahimeeste seltsi tegevjuht Anu Sarapuu ütles, et huntide vaatlusi on seltsi liikmed saatnud keskkonnaagentuurile (KAUR) terve hooaja igast jahipiirkonnast. Jätkuv ja lõputuna näiv vaidlemise koht on jahimeeste arvamus huntide mõistliku arvu kohta saarel ja KAURi seisukoht.
“Meie eesmärk on hoida arvukus pidevalt mõistlikkuse piires, mis oleks kaks-kolm hunti saarel ja mis on ka maakondlikult kokku lepitud, KAUR aga lähtub peamiselt kahjustuste hulgast,” selgitas Sarapuu. Kahjustuste vähenemise põhjuseid on tema sõnul mitmesuguseid: osa lambapidajaid on loomade pidamise lõpetanud, teised on teinud suuri investeeringuid aedade ehitamiseks.


description: „Innovatsioonitoetuse eesmärk on aidata kaasa uute püügi- ja töötlemisviiside, toodete ning turustamisviiside kasutuselevõtule kalandus- ja vesiviljelussektoris, et suurendada seeläbi sektori konkurentsivõimet,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. - Maaleht

title: Innovatsiooni kalanduses toetatakse 7 miljoni euroga


description: Veebibrauserist avanev ostukeskkond tundub kui piiritu ja mugav imedemaa, sest kõrvaltänava poekese asemel saab tarbija oste teha kasvõi maailma teisest otsast. Enne ostu tasub tarbijal mõelda, kes on tehingu teiseks pooleks, kas kaup on ohutu ning millised on võimalused hilisemalt oma pretensioone lahendada. - Maaleht

title: Kuidas e-poest tellitud kaupa tagastada?

maintext:
Veebibrauserist avanev ostukeskkond tundub kui piiritu ja mugav imedemaa, sest kõrvaltänava poekese asemel saab tarbija oste teha kasvõi maailma teisest otsast. Enne ostu tasub tarbijal mõelda, kes on tehingu teiseks pooleks, kas kaup on ohutu ning millised on võimalused hilisemalt oma pretensioone lahendada.
Ostu netipoes teen kiirelt ja vähese vaevaga, lisan toote ostukorvi ning märgin linnukese kasutajatingimustega tutvumise kohta. Teen ära veel rahalise makse ning jään mugavasti ootama. Kaup tuleb vabalt valitud kohta ja kui ei meeldi, siis saadan lihtsalt tagasi, eks? Mitte päris. Selline on levinud ja küll enamasti toimiv käsitlus internetis ostlemise kohta, kuid tarbijal tasuks märgata veel mõningaid olulisi tegureid oma ostuotsust kaaludes.
Toote ohutus või ohtlikkus
Ostes mistahes toote Euroopa Liidu väliselt kauplejalt, näiteks Hiinast või Ameerikast, ei pruugi olla kauba tootmisel kohaldatud Euroopa Liidus kehtestatud regulatsioone konkreetsele tooterühmale. Siseturul on tootegruppide lõikes ühtlustatud nõuded erinevatele tarbekaupadele (mänguasjad, tekstiiltooted, lapsehooldustooted, elektroonikaseadmed jne) ning liikmesriikide järelevalveasutustele on omistatud pädevus kontrollida toodete vastavust kehtestatud nõuetele.
Soetades toote kolmandatest riikidest, tuleks arvestada, et järelevalveasutuse võimalus sekkuda ning veenduda ohutusnõuete järgmises on piiratud.
Lepingu täitmine
Nagu igasuguse ostuotsuse tegemisel, tuleb tarbijal tutvuda enne ostu tellimuse täitmise tingimustega. Oluline on märkida, et tarbijaõiguste direktiivi alusel kehtivad Euroopa Liidus ühtsed reeglid e-kaubandusele. Üheks tuntuimaks üldpõhimõtteks on tarbija on õigus kaup ilma põhjendamata tagastada, andes sellest kauplejale teada 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. On küll erandeid, mil viidatud reegel ei laiene, kuid printsiibis on see hea võimalus tarbijal tootega tutvuda ja lihtsustatult taganeda.
Kui kaupleja ei ole oma tegevust suunanud Euroopa või Eesti turule, ei saa amet jõustada järelevalvemeetmeid ja sundida järgima sidevahendi abil sõlmitud lepingutele kehtestatud teavitusnõudeid.


description: Mitmed lugejad on toimetusse helistanud ja uurinud, kas Maalehe vahel ilmub taas traditsiooniline uue aasta seinakalender? Saame neid rõõmustada, 29. detsembril ilmuva Maalehe vahel on tõepoolest kalender, mis jõuab nii tellijateni kui ka ostjateni. - Maaleht

title: Maalehe traditsiooniline seinakalender ilmub taas!


description: Kes meist ei unistaks helgemast, rahaliselt kindlustatud tulevikust. Kui aga küsida endalt, milline on sissetulek ja ametipositsioon 10, 15 või 20 aasta pärast, milline saab olema pension ja vanaduspõlv, siis kipume mõtlema neist teemadest abstrakselt ja pigem optimistlikult. - Maaleht

title: Kas ja kuidas mõjuvad soovunelmad sinu rahakotis tulevikule?

maintext:
Kes meist ei unistaks helgemast, rahaliselt kindlustatud tulevikust. Kui aga küsida endalt, milline on sissetulek ja ametipositsioon 10, 15 või 20 aasta pärast, milline saab olema pension ja vanaduspõlv, siis kipume mõtlema neist teemadest abstrakselt ja pigem optimistlikult.
Kaldume eeldama, et tulevikus oleme paremal elujärel, kõik laheneb mingit moodi. Aga kuidas, sellel me enam pikemalt ei peatu.
Niimoodi soovunelmates elades, paremale tulevikule lootes jäävad vajalikud plaanid tihti tegemata. Kuidas seda vältida, sihti seada ja enda tulevast mina rahaliselt kindlustada?
Näiteid soovmõtlemisest
"Tuleviku mina on rikkam."
Üks peamisi põhjusi, miks inimestel tekib makseraskusi, on liiga optimistlik nägemus oma karjääri arengust. Säästmine või teatud kulud lükatakse edasi, kuna loodetakse eesseisvale edutamisele või paremale töökohale. Eeldatakse, et mõne aasta pärast on sissetulek piisav ja võimaldab siis erinevate finantsteemadega paremini tegeleda.
"Parem elu on mulle saatusega määratud."
Siinkohal on inimene kas endast väga heal arvamusel ("Olen nii andekas, tark või muud moodi võimekas, et mina juba läbi ei kuku.") või usaldab ta mingit kõrgemat kosmilist jõudu, kes või mis tagab talle helgema tuleviku.
"Ühel päeval võidan loteriiga."
Teisisõnu loodetakse mingile tulevikusündmusele, mis inimesest endast otseselt ei sõltu. Selleks võib olla siis loteriivõit, pärandus, boonus vms. Igal juhul lahendab see korraga kõik su finantsmured ning võimaldab elada õnnelikult aegade lõpuni.
Kuidas teha paremaid otsuseid?
Soovunelmatega on kahjuks nii, et nende tõttu jätame olulised sammud astumata või langetame halbu otsuseid. Ükski eelmainitud soovunelm otseselt ei välista rahaliselt kindlustatud tulevikku. Alati on teatud tõenäosus, et kõik läheb hästi. Küll aga ei taga need kindlalt paremat elu tulevikus. Mida siis teha?
1. Eelda, et sul läheb tulevikus kehvemini kui praegu.
Natuke tume väljavaade, kuid see on võimalus, millega peaksid arvestama. Isegi, kui annad endast tööl 100% ja edened karjääriredelil, tuleb õnnetusi ja ebaõnnestumisi ikka ette. See pole nüüd üleskutse elukestvale pessimismile, kuid parem olla raskusteks valmis. Isegi kui neid ei pruugi tulla, on kindel seljatagune parem, kui loota, et küll kuidagi saab hakkama. Selleks soovitame üle vaadata oma kindlustused, laenud, säästud ja eelarve. Tee täiendusi ja parandusi.
2. Eelda, et õnnelike juhuseid ega sekkumisi kõrgemate jõudude poolt ei tule.
Me ei väida, et on täiesti välistatud, et sa võidad näiteks loteriiga või on saatusel midagi muud paremat varuks. Lihtsalt on kindlam ka omalt poolt tuleviku kindlustamisse panustada, kuna suurema tõenäosusega tabab sind pigem midagi ebameeldivat. Seega tasub need olukorrad läbi mõelda. Mis saab siis, kui peaksid töö kaotama? Või kui peaksid sattuma raskesse õnnetusse või haigestuma pikaks ajaks? Kui sinu koduga peaks midagi juhtuma?
3. Asu tegudele.
Elus on palju olukordi, mida tuleb lahendada käigu pealt. Sama palju on ka olukordi, milleks saad ette valmistuda. Praegu on just õige aeg vaadata tulevikku ning teha pikemaajalised plaanid. Kus sa tulevikus elama hakkad? Kus lapsed õppima hakkavad? Vahest vajavad su vanemad elu lõpu poole lisahoolt? Mida sa ise vanaduspõlves plaanid teha? Siinkohal paneme südamele, et finantsplaneerimine on ainult pool valmistumisest. Tulevikku saad panustada ka mitterahaliste vahendite abil, näiteks hoides suhteid lähedastega ja enda tervist.
Allikas: TFBank


description: Üleeile, 21. detsembril jäi Võrtsjärvel kadunuks mööda järvejääd võrke välja võtma läinud kalamees, keda siiani on tagajärjetult otsinud vabatahtlikud järvepäästjad ja abipolitseinikud. - Maaleht

title: Päästeamet hoiatab: jääl viibimine on eluohtlik!

maintext:
Üleeile, 21. detsembril jäi Võrtsjärvel kadunuks mööda järvejääd võrke välja võtma läinud kalamees, keda siiani on tagajärjetult otsinud vabatahtlikud järvepäästjad ja abipolitseinikud.
Tänagi on päästjad saanud teateid Tartus Anne kanalil jääl nähtud lastest ja kalameestest.
Ühe kalamehega vesteldi ja selgitati praeguseid jääga seotud ohtusid, kuid mees keeldus jäält lahkumast.
Päästjad juhivad tungivalt tähelepanu, et praeguste sulailmadega sulatab jääd altpoolt vesi ja pealtpoolt vihm. Seega olud muutuvad kiiresti ning jääl viibimine on eluohtlik. Hoolige endast ja enda lähedastest ning ärge riskige asjatult, et saabuvad pühad oleksid rõõmurikkad kõigile!
15. novembril uppus Põlvamaal Räpina vallas läbi Meelva järvejää vajunud kalamees.
1. detsembril käisid päästjad Viljandimaal Kõpu vallas Kõpu jõest välja toomas jääst läbi vajunud ja uppunud kalamehe surnukeha.


description: Aasta 2016 on Püha öö jaoks eriline, mitte ainult seepärast, et jõululaul tähistab 200 aastast juubelit, vaid ka sellepärast, et ühest Viini antiikvariaadist leiti vanim üleskirjutus luuletusest, mis on tänaseks saanud kuulsaks üle maailma ja mida lauldakse detsembrikuus kõikides võimalikes keeltes. - Maaleht

title: Kust tuli meile jõululaul „Püha öö“

maintext:
Kust tuli meile jõululaul „Püha öö“
Jõuluõhtu Vigala kirikus FOTO: Marko Mumm
Aasta 2016 on Püha öö jaoks eriline, mitte ainult seepärast, et jõululaul tähistab 200 aastast juubelit, vaid ka sellepärast, et ühest Viini antiikvariaadist leiti vanim üleskirjutus luuletusest, mis on tänaseks saanud kuulsaks üle maailma ja mida lauldakse detsembrikuus kõikides võimalikes keeltes.


description: Maaleht.ee uuris 2016. aastal enim maaelu mjutanud inimestelt, millised sündumused lõppeval aastal nende arvates Eesti maaelu kõige enam mõjutasid ning kes on mõjukaim maaelutegelene. - Maaleht

title: IVARI PADAR: Maaelu mõjutas tänavu kõige enam Jevgeni Ossinovski

maintext:
Maaleht.ee uuris 2016. aastal enim maaelu mjutanud inimestelt, millised sündumused lõppeval aastal nende arvates Eesti maaelu kõige enam mõjutasid ning kes on mõjukaim maaelutegelene.
Mis mõjutas 2016. aastal Eesti maaelu kõige enam? Miks?
Põllumajanduse poole pealt oli suurim mõjutaja halb turuolukord nii piima, sealiha kui ka teraviljasektoris. Aasta teises pooles hakkas küll piima ja seakasvatuse pool stabiliseeruma. Teraviljal oli aga nii kehv saak kui ka kehv hind.
Positiivsetest mõjutajatest tuleks ära märkida tunduvalt põllumehesõbralikumaks muutunud veeseadus ja välismaalaste seadus.
Maaelu poolt üldisemalt oli oluline teema haldusreform aga selle tulemusi saame hinnata alles tulevatel aastatel.
Milline olukord avaldas kavandatust tunduvalt väiksemat mõju? Miks?
Mul oli ja on hing mures nende tootjate pärast, kellel rahad on Tere-s kinni. Ehk kartus oli, kuidas suudetakse püsida, kui lisaks madalatele hindadele ka laekumata rahad survestavad. Müts maha - enamus nendest tublidest põllumeestest on vastu pidanud.
Kes mõjutas teie arvates 2016. aastal kõige enam Eesti maaelu? Mil moel?
Jevgeni Ossinovski. Tema aktiivne tegevus viis valitsusvahetuseni. Ega ilma valitsusvahetuseta täismahus top-up ja teiste täiendavate toetuste maksmiseni poleks jõutud. Täna on need eelarves sees.


description: Fotograaf Tiit Koha käis esimesel jõulupühal metsas ning leidis sealt kukeseeni. Milliseid ebatavalisi loodusmärke teie olete sel talvel näinud? Saatke pilt veeb@maaleht.ee! - Maaleht

title: PÄEVAPILT: Kukeseened esimesel jõulupühal


description: Milliseid toetused ja hüvitised uuel aastal juurde tekivad ning tõusevad? Sotsiaalministeerium selgitab. - Maaleht

title: Uus aasta täidab rahakotti: lasterikastele peredele ja üksi elavatele pensionäridele toetus, ühe vanemaga peredele elatisabi

maintext:
Milliseid toetused ja hüvitised uuel aastal juurde tekivad ning tõusevad? Sotsiaalministeerium selgitab.
Lasterikkad pered saavad täiendava toetuse
Perekond, kus kasvab kolm kuni kuus last, saab lisaks olemasolevale lapsetoetusele (esimese kahe lapse eest 50 eurot ja iga järgneva eest 100 eurot) veel 300 eurot kuus. Kui peres on seitse või enam last, annab riik juurde 400 eurot kuus.
Ühe vanemaga pered saavad tuge elatisabifondist
Vastavalt uuele riiklikule elatisabiskeemile makstakse 100 euro ulatuses toetust lapsele, kelle lahuselavalt vanemalt on kohtuotsusega välja mõistetud elatis, kuid kes ei täida maksmise kohustust. Riik tagab lapsele igakuiselt 100-eurose elatisabi laekumise, mis nõutakse sisse elatisabi võlglaselt.
Üksi elavad pensionärid hakkavad kord aastas saama 115 eurot toetust
Alates 2017. aastast hakatakse üksinda elavatele pensionäridele maksma ühekordset 115 euro suurust toetust. Toetust makstakse iga aasta oktoobrikuus üksi elavatele vanaduspensioniealistele inimestele, kelle igakuine netopension on väiksem kui 1,2-kordne keskmine pension.
Suvel käivitub täiskasvanute hammaste parandamise programm
1. juulist 2017 saavad täiskasvanud ravikindlustatud hambaravihüvitist kuni 30 eurot aastas. Praegu rahalist hüvitist saavate inimeste (vanadus- ja töövõimetuspensionärid, osalise või puuduva töövõimega isikud, üle 63-aastased, rasedad, alla üheaastaste laste emad ning suurenenud hambaravi vajadusega patsiendid) hüvitist suurendatakse 85 euroni aastas. Eakatel jääb alles hambaproteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale.
Uued ja paremad teenused
Paranevad puudega laste ja nende vanemate toimetulekuvõimalused
Riik toetab enam kui 7000 raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenust. 2017. aastal on sügava puudega lapsel võimalik saada lapsehoiuteenust senise 57-80 tunni asemel 270 tundi aastas. Lisainfo: http://sm.ee/et/uudised/riik-soovib-suurendada-raske-ja-sugava-puudega-laste-lapsehoiuteenuse-kattesaadavust
Uued teenused aitavad ennetada töötuks jäämist ja toetavad tööandjaid töötajate oskuste arendamisel
Töötuse ennetamiseks hakkab riik läbi töötukassa toetama töötajate ümberõpet ja koolitust. Töötust ennetavad meetmed on töötajate täiendus- ja ümberõpe koolituskaardiga, tasemeõppes osalemise toetus ja koolitustoetus tööandjale. Uusi tööturuteenuseid pakutakse töötajate ja tööandjate individuaalsetest vajadustest lähtudes.
Käsimüügiravimite infolehed saavad kättesaadavaks ka vene ja inglise keeles
Selleks, et parandada inimeste teadlikkust ravimitest ja vältida ravimite väärkasutamise ohtu, sisestatakse I kvartali jooksul ravimiregistrisse Eestis turustatavate käsimüügiravimite pakendi infolehtede tõlked vene ja inglise keelde. Kõigi Eestis turustatavate käsimüügiravimite infolehtede tõlked vene ja inglise keelde on registrist kättesaadavad hiljemalt aprilli lõpuks. Inimene saab ravimi infolehe tõlke kätte digitaalsest ravimiregistrist või paludes apteekril selle endale välja printida.
Tervishoid saab 2017. aastal riigieelarvest 10 miljonit eurot lisaks
Lisarahaga plaanitakse suurendada 2017. aastal kardioloogia ja neuroloogia operatsioonide arvu ning lühendada nendel erialadel plaaniliste järjekordade maksimumpikkust neli korda – kaheksalt kuult kahele kuule. Lisaks hakkab haigekassa täiendavalt hüvitama enam kui 200 inimesele bioloogilist ravi.


description: Maaleht.ee uuris 2016. aastal enim maaelu mõjutanud inimestelt, millised sündumused lõppeval aastal nende arvates Eesti maaelu kõige enam mõjutasid ning kes on mõjukaim maaelutegelene. - Maaleht

title: JAAN KALLAS: Maaelu on kõige enam mõjutanud tublid maainimesed ise

maintext:
Maaleht.ee uuris 2016. aastal enim maaelu mõjutanud inimestelt, millised sündumused lõppeval aastal nende arvates Eesti maaelu kõige enam mõjutasid ning kes on mõjukaim maaelutegelene.
Mis mõjutas 2016. aastal Eesti maaelu kõige enam?
Mõjutas ja mõjutab kindlasti ka edaspidi kiiresti arenev ühistuline majandamine põllumajandussektoris – hea näide on Kevili.
Kahjuks oli ka negatiivset: aafrika seakatk Eestis, piimahinna langus, top-up toetuste puudumine.
Milline juhtum avaldas kavandatust tunduvalt väiksemat mõju?
See näide seostub otseselt PRIA tööga. Suve teine pool oli mitmel pool Eestis nii vihmane, et põllumehed ei saanud kõiki vajalikke töid liigniiskuse tõttu teha. Pindalatoetuste soovitud mahus kättesaamist see siiski enamikul ei mõjutanud.
Kes mõjutas teie arvates 2016. aastal kõige enam Eesti maaelu? Mil moel?
Oma nime võib sellele küsimusele vastuseks kirjutada iga tubli maainimene, kes kõigi raskuste kiuste on rajanud maale kodu ja pere, töötab ise oma talus või maaettevõttes, loob maal töökohti või töötab mistahes elualal, mis maaelu kestmiseks võimalusi pakub.Vaatamata kõigele.


description: Trükikoja tehnilise viperuse tõttu jõuab tänane Maaleht meie tellijateni kahjuks alles homme. Maaleht vabandab meie lugejate ees. - Maaleht

title: Maaleht jõuab tellijateni homme


description: Riigikontrolli tellitud küsitluse järgi teab 90% inimestest, miks on vaja jäätmeid sortida, ning seega võiks eeldada, et nad on valmis ka seda tegema. Tegelikkus nii roosiline ei ole. - Maaleht

title: Jäätmeid sorteerima innustab raha, kuid mitte väike summa

maintext:
Riigikontrolli tellitud küsitluse järgi teab 90% inimestest, miks on vaja jäätmeid sortida, ning seega võiks eeldada, et nad on valmis ka seda tegema. Tegelikkus nii roosiline ei ole.
Jäätmeseaduse alusel kehtestatud olmejäätmete sortimise kord kohustab jäätmeid tekkekohal sortima. Ideaalsel sortija ei teki pea üldse sortimata, s.t segaolmejäätmeid. Enamiku sorditud jäätmetest saab ära anda tasuta.
Olmejäätmete äravedu moodustab üsna marginaalse osa inimeste väljaminekutest. Leibkonna keskmine jäätmekäitluskulu on umbes 4,5 eurot kuus, korrusmaja elanikel isegi väiksem. Keskmisest brutokuupalgast kulub jäätmekäitlusele aastas ligikaudu 0,45%. Riigikontrolli küsitlusele vastanutest tõdes 2/3, et neid motiveeriks jäätmeid sortima liigiti kogutud jäätmete oluliselt odavam äraveo hind. Arvestades, et ligikaudu 50% segaolmejäätmetest moodustavad pakendid, võiks inimesed nende sortimisega säästa ligikaudu 2 eurot kuus. See pole olnud piisav, et motiveerida inimesi lisapingutust tegema.
Paljud ei tea, kuidas jäätmeid sortida ja kuhu neid üle anda. Kõige suuremas infopuuduses on inimesed, kelle emakeel pole eesti keel. Teadlikkus on teistest kehvem 15–24aastaste noorte hulgas.
Kuhu mida viia?
Üldjuhul peaks segaolmejäätmeid, paberijäätmeid ja biojäätmed saama ära visata kodu lähedal asuvasse konteinerisse (biojäätmeid saab ka koduaias komposteerida). Erinevat liiki pakendid peaks viskama pakendijäätmete taaskasutusorganisatsioonide väljapandud eraldi konteineritesse, mis peaksid asuma suuremates asulates inimese kodust 500–1000 m kaugusel, hajaasustuse korral asustuskeskustes (arvestusega 1 kogumiskoht 500 inimese kohta). Harvemini tekkivaid jäätmeid saab ära viia jäätmejaama.
Mitmete jäätmeliikide puhul on sortimise võimalused ahtamad: paljudes omavalitsustes pole kohustust panna välja biolagunevate jäätmete konteinereid ega kartongi- ja paberijäätmete konteinereid. Pakendijäätmete konteinerid asuvad paljudest inimestest kaugemal kui seaduses ette nähtud ning nendesse jäätmete äraviskamine võib olla ebamugav (nt konteineritel liiga väikesed avad, ümbrus koristamata, konteinerite tähistus muutub).
Kõige rohkem visatakse tavaprügi hulka toidujäätmeid
Inimestele on nende sõnul jäätmete liigiti kogumisel suurimaks takistuseks, et jäätmeliike peab ära andma erinevatesse kohtadesse (63% vastanutest), teisena nimetati sortimise ebamugavust koduse ruumipuuduse tõttu (59%). Ligi pooltel on takistuseks see, et pakendikonteinerid asuvad kodust liiga kaugel. Pooled küsitletutest ei usu sortimise mõttekusse, sest arvatakse, et sorditud jäätmed valatakse hiljem põletamisel kokku, ning pooled ei sordi, kuna see ei mõjuta oluliselt jäätmeveo hinda. Samal ajal tahaksid inimesed keskkonda kaitsta küll, aga ainult siis, kui see on mugav ja sellest on kasu. Pandipakendeid sordib 85% elanikkonnast ning see viitab sellele, et suurimaks sortimise innustajaks on raha.
Kõige sagedamini jäetakse sorteerimata ja visatakse tavaprügi hulka toidujäätmed (59%), seejärel pakendijäätmed (47%), rõivad/jalatsid (44%) ja muu klaas/plastmaterjal (40%).
Ohtlikud jäätmed jätab sorteerimata 18% ning patareid ja akud viskab tavaprügi hulka 14% elanikest. Kõige parem on olukord pandipakendiga, mille tagastab automaati 85%. Suhteliselt hea on olukord ka patareidega – need viib enda sõnul ettenähtud kogumiskohta poes 63% elanikest ning lisaks kokku 11% viib need tagasi müüjale või annab jäätmejaama.
Kõige lähemad jäätmete kogumise kohad leiab veebilehelt www.kuhuviia.ee.


description: 28. detsembrist aasta lõpuni on taasavatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel toimuva koha- ja kalapüügi avavee nakkevõrkudega. - Maaleht

title: Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel taasavatakse koha- ja kalapüük avavee nakkevõrkudega

maintext:
28. detsembrist aasta lõpuni on taasavatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel toimuva koha- ja kalapüügi avavee nakkevõrkudega.
Maaeluminister taasavab kooskõlas kalapüügiseaduse § 49 lõikega 3 kohapüügi, sest pärast püügiandmete laekumist on selgunud, et Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel on aastasest lubatud kohasaagist alles 41,196 tonni (5,4%).
23. oktoobrist 11. novembrini püüti koha avavee nakkevõrkudega ligikaudu 49,804 tonni ehk keskmiselt 2,62 tonni päevas, sealjuures ühe päeva jooksul püütud saagid jäid vahemikku 0,03 kuni 11,298 tonni. Kuna peamiseks koha püügivahendiks on nakkevõrgud, siis on võimalik avaveevõrkudega kohapüügi taasavamine aasta lõpuni Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel.
Kutselise kalapüügi taasavamise käskkiri avaldatakse Ametlikes Teadaannetes. Käskkiri avalikustatakse Maaeluministeeriumi veebilehel ja edastatakse vastavatele erialaliitudele.


description: Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Igor Gräzin arvas nii: - Maaleht

title: IGOR GRÄZIN: Olukord maal pole kaugeltki nii hea, et selles valdkonnas riigi tasemel pulli teha

maintext:
Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Igor Gräzin arvas nii:
Milline oli teie arvates 2016. aastal Eesti maaelu tähtsündmus? Miks?
Maaeluministri ümber toimunu. Mitte pelgalt sellepärast, et see oli lihtsalt väga lõbus, aga ka sellepärast, et Martin Repinski võttis ametisse ja laskis kohe lahti üks ja seesama peaminister. Kusjuures omaenese erakonnast.
Karm järeldus on see: Keskerakond ei võta maaelu korraldamist tõsiselt. Mis tähendab, et ei maainimestel ega poliitikutel pole loota mitte kellelegi peale iseeneste ja nende, kes maaelu poliitikat olid seni ajanud - mitmetest erakondadest. See on üldjoontes teada olnud, aga sai nüüd veelkordse kinnituse.
Milline sündmus/juhtum/olukord oleks võinud olemata olla? Kas ja kuidas seda oleks saanud ära hoida?
Valitsuskoalitsiooni vahetust polnud vaja - Maalehes kirjutas sellest Agu Uudelepp. Tõsi, Reformierakond võitis endale sellega hingetõmbe- ja järelemõtlemispausi, aga riigi kui terviku seisukohalt tõi see kaasa üksnes segaduse, s.h. niigi keerulises haldusreformis, põllumajandustoetuste edasimajandamises jne.
Sellel olnuks mõtet, kui oleks tekkinud alternatiiv, võimalus teha paremini, aga senine näitab, et jäi kas endistviisi või läheb hullemaks. Olukord maal ja väikelinnades ning põllumajandussektoris pole kaugeltki nii hea, et selles valdkonnas hakata riigi tasemel pulli tegema!
Õnneks on maakondades, ministeeriumides ja omavalitsustes rahulikke ja tarku inimesi, tänu kellele jäi suurem kahju sündimata - aitäh!


title: TÕNU POST: Maaelu mõjutasid enim isikud, kes otsustasid valitsuse välja vahetada

maintext:
Maaleht.ee uuris 2016. aastal enim maaelu mõjutanud inimestelt, millised sündumused lõppeval aastal nende arvates Eesti maaelu kõige enam mõjutasid ning kes on mõjukaim maaelutegelene.
Kõljala POÜ juhatuse esimees ja aasta põllumees 2013 Tõnu Post, mis mõjutas 2016. aastal Eesti maaelu kõige enam?
Ilmselt omas suurimat mõju maaelule 2014 alanud toormehindade madalseis, mis aasta viimases kvartalis hakkas küll paranema. Samas teravilja hinnad on jäänud madalaks ja prognoosid veel selles sektoris paranemist ei luba.
Kriisiga langes oluliselt nii sigade kui lehmade arvukus, millega läks kaduma ka hulk töökohti maal.
Milline sündmus/juhtum/olukord avaldas kavandatust tunduvalt väiksemat mõju?
2016. aasta suveks oli metsades leviva sigade Aafrika katku suhtes hirm suur, et kordub 2015. aasta olukord, kui oli palju haigestumisi farmides. Sel suvel õnneks olukord nii dramaatiliseks ei kujunenud.
Kes mõjutas teie arvates 2016. aastal kõige enam Eesti maaelu? Mil moel?
Konkreetseid nimesid ei tea välja tuua, aga maaelu mõjutasid enim need isikud, kes otsustasid valitsuse välja vahetada.
On tekkinud tunne, et tänane valitsus mõistab maaelu olulisust ka riigi seisukohalt. Märgiks on tuleva aasta eelarvesse lisatud kaua oodatud top-up, mis tagab Eesti põllumeesteleühisel turul võrdsemad konkurentsiingimused.


description: See, et üks sama marki auto maksab oluliselt rohkem kui teine, pole enam ammu üllatus. Ning see pole omaaegsete Žiguli-meeste valik, et kui raadioga, siis sada rubla kallim, kokku kaks hinnaklassi. - Maaleht

title: PROOVISÕIT: Topeltvõimalusega Superb

maintext:
See, et üks sama marki auto maksab oluliselt rohkem kui teine, pole enam ammu üllatus. Ning see pole omaaegsete Žiguli-meeste valik, et kui raadioga, siis sada rubla kallim, kokku kaks hinnaklassi.
Škoda Superb Combi astub sellel suunal lausa topeltsammu: kui kõige odavama variandi saab veidi üle 20 000 euro eest, siis kõige kallim jääb sutsu alla 40 000. Luukpära piirid tuleb nihutada mõlemat poolt tuhande euro võrra allapoole.
On selge, et see, kelle sagedaseks lugemisvaraks just Maaleht on, kõrgeid hinnasilte sageli ei sihi. Küll jaksavad paljud võtta liisingusse nii 20 000-eurose sõiduriista. Mis selle raha eest siis saab?
Sissetulek pluss temperament
20 700 eurot maksab Škoda Superb Combi, mis on Active varustusega, 1,4-liitrise ja 125 hj sisaldava bensiinimootoriga ja kuuekäigulise manuaalkastiga. Keskmiseks kütusekuluks 100 km kohta märgitakse tehnilistes andmetes 5,3 – 5,5 liitrit.
Active-varustus tähendab näiteks seda, et auto aeglustab ja pidurdab kokkupõrkeohu korral ise, hoiab või piirab ise kiirust, aitab juhil nõlvalt startida, jälgib rehvirõhku jne.
Milline on eelmainitud auto suutlikkus, võin vaid oletada, sest proovisõiduauto oli Ambition-varustusega (mis Active´st erineb umbes 2500 euro võrra) ning kaheliitrise 150-hobujõulise diiselmootoriga. Selle autoga saab mõnusalt ja isegi väga mõnusalt sõita, kui 28 000 eurot välja käia.
Superb on piisavalt suur sõiduriist ja on viimase põlvkonnaga veelgi suuremaks muutunud. Ta näeb vaatamata suurusele (või just sel põhjusel) kena ja konkreetne välja. Temaga on teel kindel, seda ka kurvides. Raske on ka teisiti arvata, kui Tehnikamaailma eestvõttel omistati talle tiitel Eesti aasta auto 2016.
Tehniline või kunstiline?
Sisemuses, julgen öelda, on ta pigem konservatiivne. Võib-olla on Superbi 15-aastane ajalugu veel liiga lühike, et niisama otsima ja kunsti kunsti pärast tegema hakata. Täpsemalt: auto esipaneel ei vigurda, vaid jookseb selge joonena ühest servast teise. Näidikud on konkreetsed, lihtsad, selged. Sama selgus ja joone järgi käimine jätkuvad ka mujal. Korraarmastaja unistus!
Autos on ruumi nii palju, et lased istmete seljatoed alla, paned jalgratta sisse ja esiistmete seljatugedeni jääb veel pool meetrit. Loomulikult pole vaja Superbi tagaistmel kasinalt istuda, seal, väga mõnusa põhjaga istmetel, võib lausa laiselda. Sätid kliima paika, sirutad jalad välja ning las kilomeetrid lendavad!
Mootor veab mõnusalt, pikema sõiduga langeb kütusekulu viie liitrini 100 km kohta. Ilmselt langeb veelgi (võib-olla isegi neljani), sest auto on veel uus, ilm talvine ning juhil jätkub parajalt lusti, et autos peituv „minek“ võimalikult ruttu teoks teha. Aja peale pressima ei hakanud, aga käsiraamat näitab, et nullist sajani peaks jõudma napi 9 sekundiga.
Käigukastivalik on lai: kuuekäiguline manuaal ja kuue-või seitsmekäiguline automaat.
Kui midagi üldse ette heita, siis – ta on natuke konservatiivne. Mõõdetud, korralik, heade materjalidega, vastupidav. Kui nüüd veel vabameelne kunstnik ka kallale oleks lubatud….


description: Aeg-ajalt jõuavad inimestevahelised konfliktid ja arusaamatused leheveergudele. Ka Maalehte. - Maaleht

title: AASTA TOP: Konfliktid, tülid ja maadejagamised, mis tänavu Maalehe veergudele jõudsid


description: Lääne-Harju valla loomisega on nõus Paldiski linn ning Keila vald. Nende ühinemisega tekib peaaegu 9000 elanikuga uus omavalitsus. Seni läbirääkimistel osalenud Vasalemma ja Padise valla volikogu ei soovi ühendvallaga liituda. - Maaleht

title: Padiset ja Vasalemmat ning Loksat ootab sundliitmine?

maintext:
Lääne-Harju valla loomisega on nõus Paldiski linn ning Keila vald. Nende ühinemisega tekib peaaegu 9000 elanikuga uus omavalitsus. Seni läbirääkimistel osalenud Vasalemma ja Padise valla volikogu ei soovi ühendvallaga liituda.
20.detsembril, pandi pikalt veninud omavalitsusreformis paika oluline tähis. 26 Eesti linna ja valda (sealhulgas Loksa linn Harjumaalt) kaebas Riigikohtule, et reform ning 5000 elaniku alammäär on põhiseadusega vastuolus. Riigikohtu otsuse järgi on ettevõetu seaduspärane ning 5000 elaniku nõue igati õiglane. Vallad või linnad võib jätta sundühendamata vaid väga mõjuval põhjusel.
Ühinemislepingu hääletamiseni jõudnud tulevases Lääne-Harju vallas oli esimene loobuja Vasalemma. 14. detsembril ütles volikogu häältega 9:5 uuele omavalitsusele ei. Harju Elule teadaolevalt taotlevad viis volikogu saadikut uue istungi kokkukutsumist veel enne 31. detsembrit. Samuti on nõutakse rahvaalgatuse korras, et volikogu arutagu ühinemist veelkord, kirjutab Harju Elu.
Keskus uude kohta?
Üleeile, 21. detsembril, peeti istungeid Padisel ja Paldiski linnas. Kell 15 alanud Padise istungil oli kohal 12 saadikut, puudus üks. 11 volikogu liiget oli ühinemise vastu, üks jättis hääletamata. Mis saab vallast edasi? 1730 elanikuga ei pääse Padise sundliitmisest. “Ühinemistoetusest oleme tõesti ilma. Aga see ei ole ka ühinemisläbirääkimistel olnud peamine punkt. Vald saab ka iseseisvalt enda eelarvega ning kohustustega hakkama” ütles volikogu juht Külli Tammur.
Ta möönis, et sundliitmine on möödapääsmatu. Vabariigi valitsuse otsust oodatakse hiljemalt 15. veebruariks. “Oleme teinud ka Vasalemmale ühinemisettepaneku. Ehk kuulab valitsus ära ka Padise argumendid,” lootis Tammur.
Tund hiljem tuli kokku Paldiski volikogu. Sealsel novembrikuise rahvaküsitlusel olid ülekaalus ühinemise vastased. Kuid volikogu otsustas teisiti. Kohal oli täiskoosseis ehk 13 saadikut, kellest kõik andsid hääled ühinemise poolt.
Otsuses tehti aga ettepanek muuta uue valla keskust. Siiani oli teada, et valitsus jääb Keila linna ja volikogu Paldiskisse. “Keila vallale teeme ettepaneku, et Lääne-Harju valla keskus asuks loodava omavalitsuse territooriumil,” ütles volikogu esimees Kaupo Kallas. Neljapäeval kohtusid Keila ja Paldiski juhid läbirääkimistel.
Selgus veebruaris
Mis saab nendest linnadest-valdadest, kes keeldusid vabatahtlikust liitumisest? Karel Hanni rahandusministeeriumi avalike suhete osakonnast ütles Harju Elule, et 1. jaanuarist algab haldusreformi teine etapp. “Hiljemalt uue aasta 15. veebruariks teeb Eesti valitsus omavalitsustele ettepaneku ühinemiseks. Omavalitsuste tähtaeg ettepanekule arvamuse esitamiseks on 15. mail,” selgitas Hanni. Seaduse järgi saavad ühinemistoetust vaid need linnad-vallad, kes on ise algatanud ühinemisläbirääkimised ja viivad need edukalt lõpuni. Ühinemised jõustuvad kohalike omavalitsuste valimistega 15. oktoobril 2017.


description: Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel tekkinud hekseldatud rohi koristada täies ulatuses. - Maaleht

title: Kaovad koristamata heina toetused

maintext:
Maaeluministeeriumis on ettevalmistamisel otsetoetuste tingimuste muudatused, mis toovad 2019. aastast kohustuse põllumajandusmaa hooldamisel tekkinud hekseldatud rohi koristada täies ulatuses.
Ministeeriumi kinnitusel aitavad muudatused paremini suunata toetusi tegelikele põllumajandustootjatele.
Riik hakkas nn euroheinategu piirama 2015. aastast, kui maaomanik võis põllumajandusmaal hekseldada ja jätta heina maha alla 10 hektari suuruse põllumajandusmaa puhul ning seda ületavast maast kümne protsendi puhul. Tänavuses taotlusvoorus lubati põllumajandusmaa hooldamisel hekseldamise teel jätta hein koristamata kuni 15 protsendil nõuetekohaselt hooldatud põllumajandusmaast.
„Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, otsustasime seada 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses, et sellega „euroheina“ tegemist tulevikus veelgi piirata.“
Otsetoetusi makstakse põllumajandusliku tegevuse eest, s.o kas põllumajandustoodete tootmine või põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras.
Euroopa Liiduga liitumisest on Eestis põllumajandustootmises mittekasutatava maa pindala kasvanud, ulatudes 2015. aastal 125 000 hektarini. Sellest maast ligikaudu pool kasutavad isikud, kes põllukultuure ja püsikultuure ei kasvata ning põllumajandusloomi ei pea.
Maaeluminister Tarmo Tamme sõnul oli põllumajandusmaa hooldamise eest toetuse maksmise algne eesmärk aidata põllumeestel ebasoodsa turukonjunktuuriga toime tulla, et mitte suunata neid tootma vaid toetuse saamiseks, kuid kohati on sellest kujunenud omaette ettevõtlusvorm. „Selline olukord vajab kindlasti muutmist, et suunata otsetoetused aktiivsetele põllumajandustootjatele,“ ütles Tarmo Tamm. „Samas on oluline arvestada, et Eesti riigil on kohustus püsirohumaa säilitamiseks teatud tasemel kogu põllumajandusmaast. Seepärast anname uue nõudega kohanemiseks kaheaastase üleminekuaja, et tootjad saaksid selle aja jooksul oma äriplaani ja tootmisotsused ümber vaadata.“
Otsetoetuste maksmise tingimusi arutati 19. detsembril toimunud põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu (PMAN) istungil.


description: Äsja läbiviidud tööjõuturgu ja värbamise plaane kaardistav rahvusvaheline uuring tõdes, et kuigi maailmas kasvab nii poliitiline kui majanduslik ebakindlus, ei lase ettevõtjad endid sellest mõjutada ning plaanivad 2017. aasta esimeses kvartalis töötajaid juurde värvata. - Maaleht

title: Ettevõtjate optimism töötajaid värvata kasvab ebakindlusest sõltumata

maintext:
Äsja läbiviidud tööjõuturgu ja värbamise plaane kaardistav rahvusvaheline uuring tõdes, et kuigi maailmas kasvab nii poliitiline kui majanduslik ebakindlus, ei lase ettevõtjad endid sellest mõjutada ning plaanivad 2017. aasta esimeses kvartalis töötajaid juurde värvata.
Manpower Grupi rahvusvahelise uuringu raames küsitleti ligi 59 000 tööandjat 43 riigis ja vaid kolmes neist jäi kõlama pessimistlik noot.
Neljakümne riigi küsitletud ettevõtjad kinnitasid, et plaanivad 2017. aasta alguses töötajaid juurde palgata, vaid kahes riigis, Brasiilias ja Šveitsis, kinnitati, et töökohti jääb pigem vähemaks. Värbamisuuringu kohaselt asuvad lähituleviku suhtes kõige optimistlikumad riigid Aasias. Enim on soovi töötajaid juurde palgata Taiwanis (25% tööandjatest), Indias (24%) ja Jaapanis (23%), kuid neile järgnevad kaks Euroopa riiki – Ungari (17%) ja Sloveenia (17%).
“Eestis seda uuringut läbi ei viidud, aga meil on alati huvitav jälgida numbreid nendes riikides, mis tikuvad Eestist tööjõudu ära meelitama – Soomet, Rootsit ja Suurbritanniat,” rääkis Manpower Baltikumi juht Heigo Kaldra. “Siin tuleb tõdeda, et Soome ettevõtjad on majanduslikust madalseisust üle saamas ning taas on värbamise prognoos positiivne, täpsemalt 4%. Ilmselt kasvab see veelgi ja meie ettevõtjad peavad kõvasti pingutama, et vahepeal masu tõttu Soomest kodumaale tagasi tulnud töötajaid hoida.”
Rootsi ja Suurbritannia ettevõtjad on veelgi optimistlikumad, neis riikides tööd jagub, aga kui mõni Eesti töövõtja kiikab Vahemere maade poole, siis seal on praegu värbamise optimistlikkus väga madal, seda nii Itaalias, Prantsusmaal kui Hispaanias.


description: Möödunud aasta maikuus tegi Kohila Vallavolikogu Juuru ja Kaiu vallale ettepaneku ühise omavalitsuse moodustamiseks. Tänavu aprillis tegi Kaiu Vallavolikogu otsuse lõpetada Kohila vallaga läbirääkimised ühise omavalitsuse moodustamiseks. - Maaleht

title: Kohila ja Juuru vald alustasid läbirääkimisi ühise omavalitsuse moodustamiseks


description: Tuleva aasta jaanuarikuus tunnustab keskkonnaministeerium järjekordset aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte tiitli võitjat, mistõttu on paras aeg selgitada, mis üldse muudab ühe ettevõtte keskkonnasõbralikuks. Kuna ettevõtteid on erinevaid, on ka palju erinevaid viise oma tegevuste keskkonnasurvet vähendada ja ressursside kasutust tõhusamaks muuta. - Maaleht

title: Kuidas oma ettevõtet keskkonnasõbralikumaks muuta?

maintext:
Tuleva aasta jaanuarikuus tunnustab keskkonnaministeerium järjekordset aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte tiitli võitjat, mistõttu on paras aeg selgitada, mis üldse muudab ühe ettevõtte keskkonnasõbralikuks. Kuna ettevõtteid on erinevaid, on ka palju erinevaid viise oma tegevuste keskkonnasurvet vähendada ja ressursside kasutust tõhusamaks muuta.
Üks lihtsamaid viise oma tegevust keskkonnasõbralikuks muuta on keskkonnajuhtimissüsteemi juurutamine. Keskkonnajuhtimissüsteem saab osaks organisatsiooni üldisest juhtimissüsteemist ja aitab ettevõtte keskkonnale mõju avaldavaid tegevusi paremini mõtestada ning tõhusamaks muuta.
Lisaks saavad ettevõtted lähtuda ka mitteametlikust rohelise kontori süsteemist, mida kontrollib ettevõte ise ja kust saab edasi liikuda ametlikult kinnitatud ISO 14 001 ja EMAS süsteemide poole. Nendel on juba ka oluline mõju ettevõtte ekspordi potentsiaalile ja konkurentsivõimele. Veel kaasneb iga keskkonnajuhtimissüsteemiga ka töötajate harimine ja üldine heaolu kasv ettevõttes.
Kui keskkonnajuhtimissüsteem on paigas, tasub tõsise pilguga üle vaadata ressursside kasutamine. Kuigi iga ettevõtte jaoks on loomulik oma tegevuses võimalikult hea tulemus võimalikult väheste ressurssidega saavutada, on uute lahendustega võimalik saavutada küllaltki suur kokkuhoidmine. Ekspertide hinnangul on ainuüksi tootmisettevõtetes võimalik saavutada 30-protsendine soojus- ja 10-protsendine elektrienergia sääst.
Automaatsed kütte, ventilatsiooni ja valgustuse juhtimissüsteemid saavad kasu tuua kõikidele ettevõtetele. Tootmisettevõtetes on võimalik võtta kasutusele jäätmeid või tootmisjääke, uuendada tootmisseadmeid, kasutada jääksoojust, kaasata rohkem IT-lahendusi jne. Keskkonnasõbralikkuse poole liikumises on rohkelt potentsiaali.
Eelmise aasta tootmisprotsessi kategooria võitja Kunda Nordic Tsement töötas näiteks välja jahutusvee ringlussüsteemi, mis vähendas oluliselt ettevõtte poolt tarbitava vee kogust. Vähenes ka veereostuse risk, kuna vesi liigub suletud süsteemis.
Et tootmisprotsesside tõhusamaks muutmist soosida, on keskkonnaministeeriumis loodud tööstusettevõtetele suunatud ressursitõhususe meede, mis teeb ressursikasutuse, ekspertide kaasamise ja parematesse lahendustesse investeerimise ettevõttele odavamaks ja lihtsamaks.
Ettevõtted saavad keskkonnasõbralikumaks muutuda ka uusi tooteid ja teenuseid arendades, mille mõju keskkonnale on väiksem kui alternatiivsetel toodetel. Hea näide on eelmise aasta toote/teenuse kategooria võitja AU Energiateenus OÜ, kelle spetsialistidest koosnev personal aitab analüüsida teiste ettevõtete energia- ja ressursikasutust ning pakub säästvamaid lahendusi.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et keskkonnasõbralikumaks muutumine ei pea alati tähendama väga suuri investeeringuid ja keerulisi lahendusi. Kuigi ka see on üks võimalus, algab tihti kõik mõttemaailma muutmisest ja uutele lahendustele avatud olemisest — soovist toimida tõhusamalt. Edasine tuleb juba loomulikult ja võit ei väljendu ainult keskkonnas, vaid ka säästetud rahas.


description: Pressinõukogu arutas kaebust Maalehes 9. novembril 2016 ilmunud artikli „Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet“ peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava. - Maaleht

title: Maaleht rikkus head ajakirjandustava

maintext:
Pressinõukogu arutas kaebust Maalehes 9. novembril 2016 ilmunud artikli „Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet“ peale ja otsustas, et leht rikkus head ajakirjandustava.
Artikkel räägib sellest, et Kuressaare kohtumajas toimus eelistung nelja noormehe üle. Artiklis on kirjas, et Lääne ringkonnaprokuratuur esitas noormeestele süüdistuse korduvates sissetungimistes põllumajandusühistute tanklatesse ja sealt kütuse varastamises.
Üks noormeestest kaebas Pressinõukogule, et artiklis on nimetatud tema täisnimi. Samuti ei ole kaebaja rahul, et teda on seotud kuriteoga, milles kohus ei ole teda süüdi mõistnud.
Maaleht vastas Pressinõukogule, et leht edastas kohtu ja prokuratuuri avalikku infot süüdistuse esitamise kohta ilma muutmata ja toimetuse kommentaarita. Info kohtumenetluse kohta koos asjaosaliste täisnimedega on kõigile internetis avalikult kättesaadav.
Pressinõukogu otsustas, et Maaleht rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.4., mis näeb ette, et ajakirjandus ei või inimest käsitleda kurjategijana enne sellekohast kohtuotsust. Pressinõukogu hinnangul on kaebuse esitaja mõistetud süüdi loo pealkirjas.


description: Neljapäeva õhtul otsustas Ridala kiriku ümbruse külade rahvas, et ei hakka külasid liitma. - Maaleht

title: Ridala ümbruse külad jäävad liitmata


description: Aasta alguses kuue valla vahel läbirääkimisi alustanud Ida-Virumaa lõunapiirkonna omavalitsused kaotasid teel Alutaguse vallaks kaks osapoolt, ent jõudsid neljapäeval uue valla loomiseni. - Maaleht

title: Ida-Virumaal sündis Alutaguse vald


description: Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile erakorralise kohandamistoetuse määruse eelnõu. Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi. - Maaleht

title: Erakorralise kohandamistoetuse eelnõu läks kooskõlastusringile

maintext:
Maaeluministeerium saatis kooskõlastusringile erakorralise kohandamistoetuse määruse eelnõu. Raskustes piima- ja sealihatootjatele makstakse 2017. aastal erakorralise kohandamistoetusena kokku 16,2 miljonit eurot kriisiabi.
„Kriisiabi eesmärk on toetada raskustes olevaid piima- ja sealihasektoreid ning aidata seeläbi kaasa turu stabiliseerimisele. Euroopa Komisjon on eraldanud selleks Eestile kokku 8,08 miljonit eurot ja uus valitsuskoalitsioon on otsustanud Eesti riigi poolt sellele samas mahus lisaks maksta,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Pingutame selle nimel, et kriisiabi saaks tuleva aasta alguses võimalikult kiiresti välja makstud, et anda põllumeestele kindlust põllumajandustootmisega jätkamiseks.“
Toetust saab taotleda piimatõugu lehma kohta, keda piimatootja pidas 2016. aasta 1. detsembri seisuga või sea kohta, keda sealihatootja pidas 2016. aasta 1. mai seisuga.
Piimandussektoris makstakse toetust piima turustavatele või jõudluskontrollis osalevatele piimatootjatele, kes vastavad ühele neist tingimustest: a) on väiketootjad; b) ei suurenda tootmist; c) on ühinenud mõne maaelu arengukava keskkonnatoetuse skeemiga. Sama kolme tingimuse alusel makstakse toetust ka seakasvatussektoris. Samuti on nii piima- kui sealihatootjatel võimalus taotleda toetust kui nad võtavad kohustuse mitte suurendada oma piimatõugu lehmade, sigade või emiste arvu taotluse esitamise päevast kuni 2017. aasta 1. maini.
Seakasvatuse puhul on 2016. aastal sigade Aafrika katku puhangute tõttu III tsooni jäänud sigade puhul ühikumääraks 27,24 eurot looma kohta, 2015. aastast jätkuvalt III tsoonis olevate sigade puhul 22,52 eurot looma kohta ning muudes piirkondades 13,62 eurot emise ja 8 eurot sea kohta. Piimalehma arvestuslik toetusmäär on 153 eurot piimalehma kohta, kuid lõplik toetusmäär selgub pärast taotlemist.
Erakorralise kohandamistoetuse maksmise kriteeriume ja loomakasvatussektorite vahelist jaotust on arutatud korduvatel kohtumistel põllumajandustootjate esindusorganisatsioonidega.
Kooskõlastamiseks esitatud eelnõu kohaselt on kohandamistoetuse taotluste vastuvõtt planeeritud 2017. aasta 30. jaanuarist kuni 8. veebruarini.
Erakorralist kohandamistoetust makstakse osana Euroopa Komisjoni 2016. aasta juulis otsustatud abipaketist, millega 2016. aasta septembris eraldati 350 miljonit eurot piimatootjate ja teiste turukriisist mõjutatud loomakasvatussektori tootjate abistamiseks. Eesti toetussumma suuruseks on 8,08 miljonit eurot, millele riigieelarvest lisatakse täiendavalt 8,08 miljonit eurot.
Tuleb loota, et kooskõlastusring läheb kiiresti ja edukalt, sest alles siis saab rahasid liigutama hakata, kui see on heaks kiidetud.


description: Maaleht.ee küsis, mida arvab peatselt lõppevast maaeluaastast Tartumaa põllumeeste liidu juht Jaan Sõrra. - Maaleht

title: JAAN SÕRRA: Uus koalitsioon väärtustab maaelu ja põllumajandust

maintext:
Maaleht.ee küsis, mida arvab peatselt lõppevast maaeluaastast Tartumaa põllumeeste liidu juht Jaan Sõrra.
Mis mõjutas 2016. aastal Eesti maaelu kõige enam? Miks?
Kindlasti valitsuse vahetus – uus koalitsioon on hakanud väärtustama maaelu ja põllumajandust.
Reformierakonnal oli minu arvates põllumajandus ja toidujulgeolek viimase järgu tähtsusega.
Põllumehed on kaotanud konkurentsis naaberriikidega võrreldes kolm aastat, sest nendel aastatel jäeti maksmata top-up´i 70 mln eurot.
Uus koalitsioon leppis aga kokku kolmel järgneval aastal selle toetuse maksmise. Rõõmu teeb ka see, et pärast kaheaastast piimahinna madalseisu on see tasapisi kerkima hakanud.
Milline sündmus/juhtum/olukord avaldas kavandatust tunduvalt väiksemat mõju?
Seakatk võttis küll kolmandiku meie seakarjast, kuid jättis ülejäänud puutumata.
Kes mõjutas teie arvates 2016. aastal kõige enam Eesti maaelu?
Taandarengu suunas Taavi Rõivas, tulevikku vaatavalt uute koalitsiooniparteide esimehed Ossinovski, Ratas ja Tsahkna.


description: Sel aastal vaadati keskkonnaagentuuri metsaosakonna juhtivspetsialist Allan Simsi eestvedamisel üle kogu statistilise metsainventeerimise (SMI) metoodika ning tehti sellesse mõned olulised muudatused. Üheks olulisemaks oli metsade juurdekasvu arvutamise metoodika, mille tulemusena on metsa juurdekasv varasematest andmetest oluliselt suurem. - Maaleht

title: Keskkonnaagentuur kinnitab: oht metsavaeseks jäämisele puudub

maintext:
Sel aastal vaadati keskkonnaagentuuri metsaosakonna juhtivspetsialist Allan Simsi eestvedamisel üle kogu statistilise metsainventeerimise (SMI) metoodika ning tehti sellesse mõned olulised muudatused. Üheks olulisemaks oli metsade juurdekasvu arvutamise metoodika, mille tulemusena on metsa juurdekasv varasematest andmetest oluliselt suurem.
Allan Simsi sõnul kinnitavad arvud seda, et metsa kasvab üha juurde. „Suurenenud on nii metsade pindala, metsade kogutagavara kui ka keskmine hektari tagavara. Seega võib uute usaldusväärsete andmete foonil öelda, et metsavaesumine meid ees ei oota ning oht metsade lagedaks raiumisele puudub,“ ütles Sims. Viimase mõneteistkümne aastaga on meie metsades suurenenud kuuskede ja kaskede tagavarad, teatab keskkonnaagentuur.
Sel aastal arvutati esmakordselt Eestis metsade juurdekasvu hinnang proovitükkide kordusmõõtmiste andmete alusel, mitte enam mudeleid kasutades. SMI hinnangul on aasta summaarne juurdekasv 15,8 miljonit tihumeetrit aastas, millest majandatavate metsade juurdekasv on 13,6. Majandatavates metsades sureb aastas 1,7 miljonit tihumeetrit, seega tagavara muut majandatavates metsades on 11,8 miljonit tihumeetrit aastas. Seda et metsa juurdekasv oli varem esitatud hinnangutest suurem, arvasid metsateadlased juba varemgi, kuid siis puudus usaldusväärne andmestik selle kinnitamiseks.
Sel aastal välja antud SMI andmete alusel arvutatud juurdekasvu hinnanguks on arvutatud nende kasvavate puude aastane juurdekasv, mis järgmise viie aasta jooksul püsivad elus, sh ei ole arvestatud nende puude kasvu, mis järgneva viie aasta jooksul alles hakkavad kasvama. Tähtsaim uuendus metoodikas oli see, et varem polnud ükski SMI mudelitest, millega hinnati metsade juurdekasvu Eestis, välja töötatud meie metsade andmetel. Metsa juurdekasvu on võimalik arvutada proovitükkide korduva mõõtmisega ning alles kolmanda mõõtmisperioodi (2009-2013) järel tekkis piisavalt kordusmõõdetud puid. See võimaldas analüüsida ja arvutada juurdekasvu hinnangu juba puude mõõtmisandmete alusel.
Mõõtmisandmed ja hinnangud kogutakse proovitükkidelt, mis asuvad kindla suurusega ruudukujuliste traktide külgedel. Mõõdetavate traktide arv on määratud aastaiks 2014-2018 kavandatud traktivõrguga. 2016. aastal mõõdistati looduses 357 trakti. Metsade hinnangu andmiseks kasutatakse viimase viie aasta proovitükke. Üks proovitükk esindab 183,3 ha maad, viie aasta peale on proovitükke olnud 23 715. Raiete hinnangu andmiseks kasutatakse aga viimase kahe aasta mõõtmise andmeid.
Raiete mahtu hinnati kahe erineva meetodiga: SMI proovitükkide alusel ning metsateatiste info ja satelliidipiltide põhjal koos analüüsimisega. Esimese meetodiga saadi raiemahu hinnanguks 9,9 miljonit tihumeetrit ning teisega 10,4. Iga hinnang sisaldab hinnangu statistilist viga, aga kuna kahe sõltumatu meetodiga on saadud väga sarnane tulemus, siis võib saadud tulemust pidada Eesti kohta usaldusväärseks. Raiemahust 6,4% moodustab surnud puude raie.
Analüüsist selgus, et üldjuhul eelistatakse raiuda parema boniteediga ja suurema hektaritagavaraga puistuid. Aastatega on raieteatiste esitamine suurenenud ning tehnoloogia areng seda ka lihtsustanud. Töös on uue metsaregistri arendus, mille rakendumisel on võimalik enamik metsateatisi esitada rakenduse abil arvutiga ja nende kontroll toimub automaatselt registriandmete alusel.


description: Eestlastele on õlu olnud sajandeid armastatud jook, mida mekkida nii toidu kõrvale kui ka niisama janu kustutamiseks. Tänu väga erinevatele toorainetele on õllel võrreldes näiteks veiniga palju rohkem omanäolisi aroome ja maitseid, mida saab kasutada toidunaudingu tasakaalustamiseks, kontrastide loomiseks ja rikastamiseks. Sellega annab õlu palju suuremaid võimalusi eri roogadega sobituda. Millest lähtuda toidu ja õlle kokku sobitamisel? - Maaleht

title: Õllemeistri 3 lihtsat nippi toidu ja õlle sobitamiseks

maintext:
Eestlastele on õlu olnud sajandeid armastatud jook, mida mekkida nii toidu kõrvale kui ka niisama janu kustutamiseks. Tänu väga erinevatele toorainetele on õllel võrreldes näiteks veiniga palju rohkem omanäolisi aroome ja maitseid, mida saab kasutada toidunaudingu tasakaalustamiseks, kontrastide loomiseks ja rikastamiseks. Sellega annab õlu palju suuremaid võimalusi eri roogadega sobituda. Millest lähtuda toidu ja õlle kokku sobitamisel?
Kochi õllekoja peaõllemeister Enne Kärblase sõnul on olemas küll teatud põhiprintsiibid õlle ja toidu sobitamiseks, ent midagi väga konkreetselt pole paika pandud. „See jätab vabad käed ise proovimiseks,“ sõnab Eesti üks hinnatumaid õllemeistreid.
Õlle omadused. Toitudega sobitamiseks peaks Enn Kärblase sõnul võtma arvesse konkreetse õlle omadusi: selle alkohoolset kangust, õlle linaselisust, humala kibedust, magusust, hapusust, täidlust, suitsusust, puuviljasust või karamellist ning röstitud maitset. Samal ajal peaks toidu puhul arvestama näiteks roa täidlust ehk rasvasust, magusust, vürtse ja tekstuuri.
Ühtesulandumise printsiip. Kochi õllemeistri sõnul on üks oluline printsiip, millest toidu ja õlle kokku sobitamisel teha, nn ühtesulandumise printsiip. „See tähendab seda, et intensiivsem ja tugevam toit sobitub tugevama maitse ja aroomiga õllega,“ selgitab Kärblane. Näiteks on portveini analoog tume kangem õlu nagu porter. „Punase liha kõrvale sobib tumedam ja ehk pisut kangem õlu,“ soovitab Kärblane. Näiteks rostbeefi, lamba, ulukiliha, grillitud või röstitud toitude kõrvale sobib Kochi käsitööõlu Nipperkin, mis on vana ale tüüpi õlu. Sarnast nippi soovitab Kärblane järgida ka magustoitudega: „Mida magusam on toit, seda magusam võiks olla ka õlu. Šokolaadikoogi juurde sobivad kindlasti kangemad ja tumedad linnalised laagriõlled ning stoudid ja porterid,“ ütleb õllemeister.
Tasakaalustamine ja täiendamine. Teine printsiip, millest õllemeister soovitab lähtuda, on tasakaalustamine ja täiendamine. „Õlle ja toidu kombinatsioonid töötavad paremini, kui neil on ühiseid maitse -ja aroomielemente. Samuti sobib õlut ja toitu kombineerida, kui ühe paarilise teisest erinev maitse või aroom, võtab maha teise liigse intensiivsuse,“ selgitab Kärblane. Kochi õllemeistri sõnul sobivad ideaalselt omavahel kokku juust ja õlu, kuid õlu tuleb valida vastavalt juustu intensiivsusele. „Mida tugevama maitsega juust, seda tugevama aroomi ja maitsega õlu,“ jagab Kärblane soovitusi.
Võimendamine ja rikastamine. Kolmas valiku printsiip on võimendamine ja rikastamine. Kochi õllemeister õpetab, et toidu ja õlle teatud omadused sobivad vastastikku spetsiifiliselt: „Näiteks tõstab õlle humalakibedus toidu vürtsikust ja tulisust. Kui pakkuda koos vürtsika toiduga humalarikast õlut, tuleb veenduda, et see oleks hästi linnaseline ja täidlane. Muidu võib juhtuda, et tuline roog muutub veelgi tulisemaks,“ jagab Kochi õllemeister õlle ja toidu sobitamise nippe.


description: Novembri alguses kolmandat sünnipäeva tähistanud Läänemaa naiste tugikeskus paneb uuest aastast ukse kinni, sest riigi rahastus väheneb. - Maaleht

title: Läänemaa tugikeskuse sulgemine jätab kaks naist peavarjuta, sotsiaalkindlustusamet kinnitab, et teenuse pakkumine jätkub

maintext:
Novembri alguses kolmandat sünnipäeva tähistanud Läänemaa naiste tugikeskus paneb uuest aastast ukse kinni, sest riigi rahastus väheneb.
Sel aastal on Läänemaa naiste tugikeskuse poole pöördunud 98 Lääne- ja Hiiumaa naist ning turvakodus on peavarju leidnud 10 naist. Kaks naist on turvakodus ka praegu ja neile tuleb uuest aastast leida uus elukoht, kirjutab Lääne Elu.
Läänemaa naiste turvakeskuse juhi Leili Mutso sõnul oli turvakeskuse tänavune eelarve ligi 66 300 eurot, tuleval aastal aga tuleks hakkama saada umbes 28 100 euroga. „Meie oleme valmis teenust edasi osutama, aga me ei saa aru, kuidas selle väikese summaga on võimalik seda kvaliteetselt teha,” ütles Mutso.
"Järgmisest aastast teenuse pakkumine jätkub ja seda ohtu, et inimesed ilma teenuseta jäävad, ei ole," teatas sotsiaalkindlustusamet. Lääne- ja Hiiumaal on naiste tugikeskuse teenusepakkuja olemas. Tänaseks on teenusepakkuja leitud 11 piirkonnas – Harju-, Tartu-, Saare-, Pärnu-, Põlva-, Ida- ja Lääne-Virumaal, Viljandi-, Võru-, Lääne- ja Hiiumaal. Ülejäänud nelja piirkonnaga – Jõgeva-, Järva-, Valga- ja Raplamaa osas läbirääkimised käivad.
KOMMENTAAR
Sotsiaalministeeriumi sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse:
Riigieelarvest on viimased kaks aastat eraldatud naiste tugikeskuste teenuse pakkumiseks 500 000 eurot. 2017. aastal on selleks planeeritud 620 000 eurot ehk 120 000 eurot (mis on mh ühekordsete vahendite ära langemise katteks) rohkem, kui varasematel aastatel. 2015. aastal lisandus riigieelarvelistele vahenditele ühekordne Norra Kuningriigi programmi „Kodune ja sooline vägivald“ toetus suuruses 187 207 eurot. 2016. aastal lisandus riigieelarvelistele vahenditele ühekordne Norra Kuningriigi programmi „Kodune ja sooline vägivald“ toetus 54 000 eurot ning lisaks veel ühekordselt 150 000 eurot psühholoogiliseks ja juriidiliseks nõustamiseks.
Peame töötama selle nimel, mis on kõige olulisem – et abi oleks kõigile kättesaadav. Seetõttu kutsun varjupaiku üles tegema sotsiaalkindlustusametiga koostööd, et leida lahendus ohvrite abistamiseks. Meie ühine eesmärk on, et ohver ei jääks vajaliku abita.
Täiendatud: Lisatud sotsiaalkindlustusameti kommentaar kl. 15.15 22.12.2016


description: Teisipäeval allkirjastasid Rõuge rahvamajas Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu vallavolikogud ühinemislepingu, uus omavalitsus ühendab 5913 elanikku ja asub 971 ruutkilomeetri suurusel alal Eesti-Läti piiri ääres. - Maaleht

title: Võrumaa lõunapiiri viis valda ühinevad ligi 6000 elanikuga omavalitsuseks


description: Pühadejärgsele dieedile mõelda on veel pisut vara - pühadeaeg ju alles täies hoos -, kuid farmerid juba hoiatavad, et tervislikest köögiviljadest võib sel talvel puudus kätte tulla. - Maaleht

title: Hispaanias sadanud paduvihm võib uueks aastaks tehtud dieediplaanid nurjata

maintext:
MorgueFile. Pilt on illustratiivne
MorgueFile. Pilt on illustratiivne
Pühadejärgsele dieedile mõelda on veel pisut vara - pühadeaeg ju alles täies hoos -, kuid farmerid juba hoiatavad, et tervislikest köögiviljadest võib sel talvel puudus kätte tulla.
Paduvihm, mis tabas Lõuna-Hispaaniat jõulueelsel nädalal, tekitas tohutuid kahjusid nii põldudele kui kasvuhoonetele, kus kasvatatakse umbes 80 protsenti talvehooajal Euroopas müüdavast värskest köögiviljast.
Tegemist oli 30 viimase aasta tugevaima vihmaga, põllumajandussektor sai seetõttu enam kui 50 miljoni euro ulatuses kahju.
Campo de Cartagenas laastas vihm 50 000 hektarit põllumaad. Tavaliselt eksporditakse sellest piirkonnast talve jooksul miljonite eurode eest köögivilja - lillkapsast, kabatšokki, erinevaid salateid, spinatit ja tomateid - kõigisse Euroopa riikidesse.
Nüüd on aga hiljuti külvatud-istutatud taimed hävinud ning need, mis juba pisut kasvada olid jõudnud, pehkivad jahukaste ja seenhaiguste hirmus liigvees.
Juba valminud saaki pole olnud võimalik koristada, sest maapind on nii märg - masinad vajuvad sisse. Isegi põllule saagikoristuseks valmis pandud treilereid ei saa farmidesse tagasi tuua.
"VIhmavalingud on olnud nii tugevad, et maapind on täiesti vett täis ja minna pole sel enam kuhugi," laiutavad Hispaania põllumehed nõutult käsi.
Tavaliselt kasvab nõudlus köögivilja järele uue aasta algul, sest inimesed püüavad pühadeaegsest ülesöömisest üle saada. Kuid tänavu võivad tervislikult toituda soovijatele supermarketites vastu vaadata tühjad köögiviljaletid.
Allikas: The Local


description: Uuel aastal saavad kunstisõbrad külastada Eesti Kunstimuuseumi Kadrioru filiaale nii pikal kolmapäeval kui pikal neljapäeval. - Maaleht

title: Tööl käivad kunstihuvilised saavad nüüd neljapäevit Kumus kunsti nautimas käia


description: 1. jaanuarist 2017 täienevad imporditavate veterinaarkontrolli alla kuuluvate loomade ja toodete loetelud. - Maaleht

title: Täieneb veterinaarkontrolli alla kuuluvate kaupade nimekiri


description: Eesti Tervise Fond ning portaali www.arst.ee lugejad valisid Eesti Aasta Arstiks 2016 perearst dr. Reet Toomingu, kes töötab Ida-Virumaal Ahtme Perearstikeskuses. Täna andis Eesti Tervishoiu Muuseumis 15. Eesti Aasta Arstile traditsioonilise Ivo Lille klaasskulpuuri üle sotsiaalkaitseminister Kaia Iva. - Maaleht

title: Eesti Aasta Arst 2016 on perearst dr. Reet Tooming

maintext:
Eesti Tervise Fond ning portaali www.arst.ee lugejad valisid Eesti Aasta Arstiks 2016 perearst dr. Reet Toomingu, kes töötab Ida-Virumaal Ahtme Perearstikeskuses. Täna andis Eesti Tervishoiu Muuseumis 15. Eesti Aasta Arstile traditsioonilise Ivo Lille klaasskulpuuri üle sotsiaalkaitseminister Kaia Iva.
"Eesti elu edasikandjad on paljuski tublid eesti naised, kes teevad tänuväärset tööd,“ sõnas Eesti Tervise Fondi juhataja dr. Eero Merilind. „Ma ei kujuta hästi ette, mis juhtuks Eesti eluga, kui selliseid inimesi ei oleks. Ei maksa arvata, et parimad arstid töötavad ainult Tallinnas või Tartus. Avaldame Aasta Arstile tänu ja tunnustust, soovime talle jätkuvat energiat ja motivatsiooni Eesti elu edendamisel ning inimeste tervise eest hoolitsemisel.“
„Tulles 1994. aastal Ida-Virumaale tööle, pakkus tolleaegne Puru haigla juhataja Tõnis Tuisk mulle jaoskonnaarsti kohta, et edasi mõtleksin, mis eriala oleks mulle meelepärane. Jaoskonnaarsti töö paelus mind ja nii läksingi juba perearsti eriala õppima,“ rääkis dr. Reet Tooming. „Perearsti töö on raske, aga väga mitmekesine, vajab kiiret reageerimist ja pidevat enesetäiendamist. Rõõmu teeb see, kui patsient sind usaldab ja koostöö sujub. Pingeid maandab aga tervisekõnd looduses ja ujumine.“
Reet Tooming lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravieriala 1994. aastal, internatuuri 1996 ning 2002. aastal perearsti eriala spetsialiseerumiskursused. Õpingute ajal töötas ta Tartu Kliinilises Haiglas nii sanitari kui ka meditsiiniõena. Alates 1994. aastast töötab dr. Tooming Ida-Virumaal – esialgu Puru haiglas ning 2003. aastast Ahtme Perearstikeskuses perearstina. Dr. Reet Tooming on Eesti Perearstide Seltsi liige.
Portaalis www.arst.ee esitatud kandidaatide hulgast valis aasta arsti žürii koosseisus sotsiaalkaitseminister Kaia Iva, Tervise Fondi juhataja perearst dr Eero Merilind ning Põhja-Eesti Regionaalhaigla Kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa.


description: Valitsus kiitis heaks kliimapoliitika põhialuste dokumendi ja kliimamuutustega kohanemise arengukava, mis aitavad Eestil liikuda üleilmsete kliimaeesmärkide täitmise suunas ja samal ajal toime tulla muutuva kliimaga. - Maaleht

title: Eesti saab kaks kliimaeesmärkidega dokumenti

maintext:
Valitsus kiitis heaks kliimapoliitika põhialuste dokumendi ja kliimamuutustega kohanemise arengukava, mis aitavad Eestil liikuda üleilmsete kliimaeesmärkide täitmise suunas ja samal ajal toime tulla muutuva kliimaga.
Lisaks looduslikele jõududele on inimese panus kliimamuutustesse märkimisväärne ning see võimendub ajas üha kasvava rahvaarvu ning tarbimise tulemusel. Kliimamuutusi ei ole võimalik vältida, küll aga saame neid leevendada ja paremini kohaneda nende mõjudega.
„Mõlemad dokumendid koostati Eesti jaoks esmakordselt ning on teekaardiks kogu ühiskonnale – riigile, ettevõtetele, kodanikele.
Visioonidokumendis kirjeldatud poliitikasuunised aitavad Eesti elu edendavatel sektoritel ja riigil minna teadlikumalt ja sujuvamalt üle madalama süsinikuheitega majandusele.
Kliimamuutustega kohanemise arengukavas on välja selgitatud muutustele kõige haavatavamad elutähtsad valdkonnad ja pandud paika tegevused nendega toimetulekuks, tänu millele oleme riigina ohtudest teadlikud ja valmis nendega arvestama,“ selgitas keskkonnaministeeriumi asekantsler Meelis Münt.
„Kliimamuutused ei tohiks täna enam kellelegi üllatusena tulla, neile reageerimise vajadust ei ole ammu enam mõtet eitada. Vastupidi, mida kiiremini me suudame muutuva maailmaga kohaneda, ümber häälestuda ja näha nutika riigi võimalusi, seda elamisväärsema elukeskkonna me oma lastele ja lastelastele jätame,“ lisas Münt.
Keskkonnaministeeriumi eestvedamisel valminud kliimapoliitika põhialuste dokumendi eesmärk on vähendada Eestis kasvuhoonegaaside heidet ligi 80 protsenti võrreldes 1990. aasta tasemega, mis tähendab järk-järgult eesmärgipärast majanduse- ja energiasüsteemi ümberkujundamist ressursitõhusamaks, tootlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks. Muudatusi on tarvis energeetika, transpordi, tööstuse, põllumajanduse ja metsanduse valdkondades. Tegemist on katusdokumendiga, milles seatud põhimõtted ja poliitikasuunad viiakse edaspidi ellu valdkondlike arengukavade uuendamisel.
Poliitikusuuniste kohaselt peab energiatootmises ja tööstuses saastamine muutuma kulukamaks kui investeerimine vähese süsinikuheitega tehnoloogiate ja kütuste kasutuselevõttu. Kodumaist põlevkiviressurssi tuleb maksimaalselt väärindada, mistõttu muutub tõenäoliselt põlevkivi otsepõletamine elektri tootmiseks majanduslikult mõttetuks 2030. aastaks. Transpordis peab ebaökonoomsete sõidu- ja kaubaautode kasutamise kulu adekvaatselt kajastama keskkonnale põhjustatud kahju.
Metsamajanduses tuleb suurendada Eesti metsade ja muldade süsiniku sidumise võimet ning talletada süsinikku Eestis tehtud puittoodetes.
Kliimamuutuste arengukava koostamiseks selgitasid teadlased välja kliimamuutuste mõju Eestile ja nende alusel töötati välja valdkondlikud kohanemismeetmed, nii lühikeses perspektiivis (kuni 2030) kui ka kaugemas tulevikus (kuni 2050 ja 2100).
Uuringute aluseks võeti Eesti Keskkonnaagentuuri koostatud kliimastsenaariumid aastaks 2100, mille kohaselt ootavad Eestit ees võimalikud muutused nii temperatuuri, tuule kui sademete režiimis. Eeldatavasti sagenevad üleujutused ja põua perioodid, suureneb kaldaerosioon ja kaldarajatised satuvad ohtu, lisaks peame olema valmis suuremateks tormikahjustusteks. Samuti on mõjutatud jää- ja lumikatte kestuse perioodid ning merevee ja siseveekogude tase.
See tähendab, et peame valmis olema sagedamasteks metsapõlenguteks, tormideks, üleujutusteks ning uuteks taimekahjuriteks ja võõrliikideks. Kliimamuutustel on ka positiivseid tagajärgi, nimelt pikeneb suveturismi hooaeg, tuuleenergia mahtude võimekus kasvab, kasvatada saab uusi põllukultuure ning suurenevad ökoinnovatsiooni ja IT valdkonna võimalused.
Arengukava eesmärkide täitmiseks tuleb tõsta päästevõimekust ning maakasutuse, linnakorralduse ja planeerimise valdkonna spetsialistide teadlikkust kliimamuutuste mõjudest ja riskidest.
Arendada ekstreemsete ilmastikuolude hoiatus- ja prognoosisüsteeme, täiendada geoinfoportaali uute andmetega üleujutuste ja võimalike soojussaarte kohta. Selgitada välja kliimamuutustest ohustatud liigid, nende kohanemisvõime ja ohustatuse tase ning koostada kaitse tegevuskavad.


description: "Ma olen kodus, ma ei ole enam Maarjamõisa haiglas, ma olen olemas," rõõmustab spordireporter Lembitu Kuuse. "Kohati on päris häid päevi ja perioode, nii et ma saan tegutseda päris lahedalt ja ei saa väga nuriseda. Ühesõnaga – üritan teha kõik, mis minu võimuses ja mitte ära rikkuda arstide head tööd." - Maaleht

title: Raske haigusega elav Lembitu Kuuse: Ega tervis nüüd kõige parem ole, aga pole hullu


description: Šveitsis hakkab kauplusekett Coop järgmisel kevadel tarbijatele pakkuma burgereid ja lihapalle, mis sisaldavad putukaid. - Maaleht

title: Ohoo! Coop hakkab müüma putukaburgereid

maintext:
Šveitsis hakkab kauplusekett Coop järgmisel kevadel tarbijatele pakkuma burgereid ja lihapalle, mis sisaldavad putukaid.
Seni on Šveitsis kehtinud kord, et ebaharilikke toiduaineid, mille hulka loetakse ka putukaid, ei tohi ilma eriloata müüa. Kuid hiljuti leevendas föderaalne toiduamet nõudeid ning alates 1. maist 2017 võib müüa toiduainetena kõike, mis vastab toiduohutuse reeglitele.
Supermarketite kett Coop reageeris sellele muudatusele kiiresti ning andis teada, et toob müügilettidele putukaid sisaldavad toiduained.
Nende väljatöötamisel on Coop teinud koostööd startupfirmaga Essento. Teadaandes lubatakse, et tegemist saab olema putukavalke sisaldavate üllatavate toodetega, näiteks lihapallide ja burgeritega.
"Meie edu peitub võimes teha kindlaks uusi suundumusi ja olla innovaatiline," selgitas Coopi kõneisik Roland Frefel portaalile The Local. Ning lisas: "Putukate lisamine töödeldud toitudele võimaldab tarbijatel uusi maitseid avastada."
Putukad on sama valgurikkad kui liha ja kala, need sisaldavad erinevaid vitamiine, mineraale ja aminohappeid, kuid on sellest hoolimata läänemaailma toidulaual seni suhteliselt tundmatu kraam.
Kuid maailm muutub, rahvastik kasvab ning on vaja leida uusi toiduallikaid. Ajakirja Fortune andmetel pakuvad USA-s ja Kanadas putuktoitu juba 25 startupfirmat.
Putukaid on kasulikud süüa, sest nende kasvatamise käigus eritub tunduvalt vähem kasvuhoonegaase ja lämmastikku kui lihaloomade kasvatamisel. Lisaks kõigele kasulikule on putukad ka maistvad.
Allikas: The Local


description: Minu autojuhist mees sai endale uue töö bussijuhina. Tööpäevad on tal mõnikord üheksatunnised, vahel ka kümnetunnised. - Maaleht

title: EKSPERT VASTAB: Kui pikad võivad olla sõidukijuhi tööpäevad?

maintext:
Minu autojuhist mees sai endale uue töö bussijuhina. Tööpäevad on tal mõnikord üheksatunnised, vahel ka kümnetunnised.
Teinekord peab sõitma mitu tundi järjest puhkepausita. Palun selgitage, kui pikad võivad olla sõidukijuhtide tööpäevad?
Maalehe lugeja
Vastab Jüri Milov, Tööinspektsiooni transpordi järelevalve talituse juhataja
Bussijuhi tööpäev võib koos tööpäevasiseste vaheaegade ja muude seisakutega kesta 13 või 15 tundi. Sealjuures ei tohi juhi ööpäevane sõiduaeg ületada üheksat tundi. Sõiduaega võib pikendada kümne tunnini kõige rohkem kaks korda ühe nädala jooksul.
Iga 4,5tunnise sõiduperioodi järel tuleb teha vähemalt 45minutine katkematu vaheaeg, kui ta ei alusta puhkeperioodi. Vaheaja võib jagada kahte ossa – juht teeb 15minutise vaheaja, sõidab seejärel näiteks paar tundi ning siis teeb 30minutise vaheaja.
Kui juht on peale puhkeperioodi alustanud tööd, peab ta 24 tunni jooksul pärast eelmist ööpäevast või iganädalast puhkeperioodi võtma uue, vähemalt 11tunnise ööpäevase puhkeperioodi.
Seda regulaarset ööpäevast puhkeperioodi võib jaotada kahte ossa. Esimene neist peab hõlmama vähemalt kolmetunnist katkematut ajavahemikku ja teine vähemalt üheksatunnist katkematut ajavahemikku.
Juht tohib kahe iganädalase puhkeperioodi vahel võtta maksimaalselt kolm vähendatud ööpäevast puhkeperioodi kestusega vähemalt üheksa tundi.
Kui juht töötab sõitjate liiniveol, mille liini pikkus alg- ja lõpp-punkti vahel on kuni 50 kilomeetrit, ei tohi tema ööpäevane sõiduaeg ületada üheksat tundi ja ööpäevane katkematu puhkeperiood olla lühem kui üheksa tundi. Ilma vaheajata ei tohi ta töötada kauem kui kuus tundi järjest. Kui tööaeg kokku on kuus kuni üheksa tundi, tuleb see katkestada vähemalt 30minutiseks katkematuks vaheajaks, ja kui tööaeg on kokku üle üheksa tunni, vähemalt 45minutiseks katkematuks vaheajaks.


description: Talvepühad käivad käsikäes rohke hea toiduga, mida tihtilugu valmistatakse suuremal hulgal, kui tarvis läheb. Maal on hea võimalus jääkidest vabanemiseks nendega kanu rõõmustada. Siiski tasub silmas pidada, et lind ei ole inimene ja päris kõike neile hea tervise säilimise huvides anda ei tohiks. - Maaleht

title: Pühad käes: Vaata, milliseid peojääke võib sööta kanadele. Milliseid mitte?

maintext:
Talvepühad käivad käsikäes rohke hea toiduga, mida tihtilugu valmistatakse suuremal hulgal, kui tarvis läheb. Maal on hea võimalus jääkidest vabanemiseks nendega kanu rõõmustada. Siiski tasub silmas pidada, et lind ei ole inimene ja päris kõike neile hea tervise säilimise huvides anda ei tohiks.
Mida võib anda?
Kalkuni- või kanapraad
Kui te ise ei jõua enam linnuprae jääkidest suppi keeta ega soovi neid selle tegevuse edasilükkamiseks sügavkülmutada, võib allesjäänud kondid ja liha rahus kanadele anda. Linnuprae seest võib leida palju väikeseid ja teravaid luid, mistõttu need kondid pole sobivad teistele koduloomadele. Teadke, et kanu need ei häiri!
Kala ja koorikloomad
Kui pühade aegu armastate maiustada koorimata krevettidega või teha ahjukala, ei ole vaja krevetikoori ja kalanahka ega luid ära visata – kanad söövad need rõõmuga ära ja saavad sealt endale vajalikke mineraalaineid.
Värske salat
Igasugune värske kraam on kasulik nii meile kui ka kanadele. Kahjuks kipuvad värsked salatid küll laual kaunid olema ja hästi maitsema, kuid seda vaid üheks õhtuks. Järgmisel päeval võib ülejäägi kanadele pakkuda. Tasub teada, et hea oleks, kui salatis ei oleks äädikat ega väga tugevaid pipraid.
Leib/sai
Leib ja sai ei ole ilmselt kõige parema toiteväärtusega ja kasulikum valik kodulindudele, kuid vahetevahel võib mõlemat neile pakkuda. Olge kindlad, et pakutav ei ole läinud hallitama! Selline toit on lindudele ohtlik!
Mida ei või anda?
Kartul
Tundub üllatav? Viimasel ajal on tõestatud, et valged kartulid sisaldavad kanadele kahjulikke aineid, mis neid küll ei tapa, kuid võivad põhjustada erinevaid terviseprobleeme. Pikemaaegne kartulitega toitmine võib olla kõhulahtisuse ja südameprobleemide põhjuseks. Väikesed kogused ja vahel harva küll tavaliselt lindude tervist otseselt ei mõjuta, kuid parem on ka neist hoiduda.
Sibul/küüslauk
Kui meile on nii sibul kui ka küüslauk kasulikud, siis väga paljudele loomadele on need taimed suurtes kogustes mürgised ja võivad põhjustada terviseprobleeme ka väiksemates annustes. Nii on ka kanadega. Parem mitte anda neile ei sibulat ega küüslauku ühelgi kujul.
Spargel
Kuigi meil ei ole kombeks talvepühade aegu sparglit valmistada ega süüa, tasub teada, et kui seda ka peaks proovima ja üle jääma, siis kanadele seda peent köögivilja anda ei maksa. Nimelt rikub ka väheses koguses spargli söömine munade maitse üsna pikaks ajaks.
Tsitrused
Erinevaid tsitrusvilju ja nende koori ei sobi kanadele toita. Õnneks nad ei kipu neid ka armastama, kuid siiski tasub teada, et näiteks mandariinide koored sisaldavad väga palju kemikaale. Lisaks on tsitrused happelised, ning rikuvad tasakaalu kanade kehas, viies sealt kaltsiumi välja. Seetõttu jäävad munakoored õhukeseks või muutuvad hoopiski nahkjaks.
Köögijäätmete kanadele toitmisel võiks ülejäänud toiduainete puhul kasutada põhimõtet – kui see ei lähe kokku inimese tervisliku toitumisega, ei sobi see ka kanadele. Hoidugem alkoholisisalusega, väga piprastest, väga soolastest ja väga magusatest toitudest – need mõjuvad halvasti ka kodulindudele.
Allikas: Fresheggsdaily.com


description: Maaleht.ee küsis, mida arvab peatselt lõppevast maaeluaastast Juhan Särgava, kes Eesti ühe suurema mahepõllumajandusettevõtte Saidafarmi juht ja omanik ning olnud ka Eesti Põllumeeste Keskliidu president. - Maaleht

title: JUHAN SÄRGAVA: Repinski tõus maaeluministriks mõjus värskendava särtsatusena


description: Eile hommikul avastas Muhu lambapidaja Rein Ling oma Lahekülas asuval karjamaal murtud lambad, kelle murdjaks võib kurikuulsa hundi asemel olla hoopiski ilves. - Maaleht

title: Muhu lammaste murdmises on kahtlus ilvesel

maintext:
Eile hommikul avastas Muhu lambapidaja Rein Ling oma Lahekülas asuval karjamaal murtud lambad, kelle murdjaks võib kurikuulsa hundi asemel olla hoopiski ilves.
“Murdmise iseloomu ja söömise järgi on seal esimese vaatluse põhjal suure tõenäosusega seda tööd teinud ilves,” ütles keskkonnaameti jahinduse peaspetsialist Jaan Ärmus Saarte Häälele.
13-st küla keskel asuval karjamaal viibinud lambast murdis kiskja maha neli, kolmel lambal on kergemad vigastused ja kaks utte on kadunud. Murtud lambaid on söödud turjast ja kaelast, kahel lambal oli magu välja tõmmatud, kirjeldas Ärmus, kelle sõnul on selline käitumine iseloomulik ilvesele.
Lambapidaja Rein Ling, kes on ka jahimees, ütles, et ei oska hinnata, kas murdja võis olla ilves. “Ma ise olen ilvest näinud vaid loomaaias,” sõnas ta. Sel aastal on Muhu lambapidajaid hirmul hoidnud hunt, kes praeguseks on murdnud üle 60 lamba.


description: Eesti Maaülikool läheb järgmisel aastal üle vastutusvaldkondadel põhinevale uuele akadeemilisele struktuurile, et kinnistada maaülikooli rolli biomajanduse eestvedajana. Seniste osakondade baasil luuakse 22 õppetooli, mis vastutavad õppe ja teaduse kvaliteedi eest. - Maaleht

title: Maaülikool värskendab oma struktuuri

maintext:
Eesti Maaülikool läheb järgmisel aastal üle vastutusvaldkondadel põhinevale uuele akadeemilisele struktuurile, et kinnistada maaülikooli rolli biomajanduse eestvedajana. Seniste osakondade baasil luuakse 22 õppetooli, mis vastutavad õppe ja teaduse kvaliteedi eest.
Eesti Maaülikooli rektor Mait Klaassen selgitas, et maaülikool on Eesti biomajanduse arengu suunajana vastutav põllumajanduse, keskkonna, metsanduse, toidu ja tervise, tehnika ja tehnoloogia ning maamajanduse valdkondade eest. „Selleks, et seda vastutust ühiskonnas edukalt täita, tundsime vajadust oma akadeemilist struktuuri värskendada,“ sõnas Klaassen.
Struktuuri muutmisele eelnenud põhjalikust analüüsist järeldus, et ülikooli erinevate ülesannete efektiivsemaks täitmiseks ning ülikooli kestlikkuse tagamiseks on mõistlik ühendada senised osakonnad teaduspõhiste vastutusvaldkondade tegevusi ellu viivateks õppetoolideks.
Loodavate õppetoolide juhid valitakse rahvusvahelise konkursi korras ning nende ülesanne on arendada teadus-, innovatsiooni- ja koolitussüsteemidest ühtne tervik ning suunata vastutusvaldkonna teadus- ja arendustegevust, tagada õppe- ja teadustöö kvaliteet ja kestlikkus.
„Teiste ülikoolide struktuurimuudatuste läbiviimine oli meile hea õppematerjal, mistõttu otsustasime nende kogemustele tuginedes, et tugeva maja ehitamiseks ehk oma teadusstruktuuri uuendamiseks on vaja ka kindlat vundamenti, ei piisa uuest katusest,“ selgitas Klaassen. „Arvudes tähendab see, et kuigi ülikooli 2005. aastal reformitud akadeemilist põhistruktuuri ei muudeta, koonduvad instituutide praegused 37 osakonda ja kaheksa üksust uuel aastal 22 õppetooliks. Sellega tagatakse teadustöörühmade elujõulisus ning luuakse senisest suurem võimalus rahvusvaheliste teadustippude Eestisse toomiseks.“
Eesti Maaülikool on ainus ülikool Eestis, mille vastutus seisneb põllumajanduse ja maamajanduse, metsanduse, keskkonnateaduste, veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse, tehnika ja inseneriteaduste koostoimes. Maaülikool kuulub põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas maailma 100 parima ülikooli edetabelisse, olles 51.-100. kohal. Taime- ja loomateaduste ning keskkonna ja ökoloogia valdkonnas on Eesti Maaülikool maailmas 1% enim viidatud teadusasutuste hulgas.


description: Tartu Mart Reiniku Kooli õpilased ja õpetajad kogusid kooli tänavuse jõuluheateo kampaania raames annetusi 9-aastasele Tartu poisile Eikole, kes vajab oma haruldase haiguse tõttu ravitoidusegu. Kokku koguti kahe nädala jooksul 1710 eurot. - Maaleht

title: Tartu Mart Reiniku Kool kogus raskelt haigele poisile 1710 eurot

maintext:
Tartu Mart Reiniku Kooli õpilased ja õpetajad kogusid kooli tänavuse jõuluheateo kampaania raames annetusi 9-aastasele Tartu poisile Eikole, kes vajab oma haruldase haiguse tõttu ravitoidusegu. Kokku koguti kahe nädala jooksul 1710 eurot.
5.–16. detsembrini kutsusid kampaania korraldajad üles iga koolipere liiget andma oma väikest panust Eiko toetuseks. “Meie eesmärk oli, et igaüks panustaks vähemalt ühe euro,” räägib aktsiooni üks eestvedajatest, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja Karolina Antons. “Soovisime pigem kaasata võimalikult paljusid ega seadnud esikohale suurt annetussummat.”
Tänavune jõuluheategu sooviti teha mõnele Tartu lapsele, kes ühise kodulinna kaudu võiks kooliperet kõnetada ning kelle lugu silmi avada ja natuke ka õpetada. Selle lapse leidmiseks pöörduti Lastefondi poole ning 9-aastase Tartu poisi Eiko näol leitigi sobiv abivajaja.
“Lastefond oli kohe väga koostöövalmis ja soovitas meile kaht Tartu last, keda nad hetkel toetavad. Eiko lugu tundus õpilastele mõistetavam ja ehk ka veidi enam mõtlemapanev, mistõttu otsustasime just teda aidata,” selgitab Antons.
Kahe nädala jooksul kogusidki kõik 38 klassikomplekti omakeskis ja erinevatel viisidel Eiko toetuseks annetusi ning kampaania lõpus koguti need kokku. Suur roll oli klassijuhatajatel, kes sõnumit oma klassi laste ja ka lapsevanemate seas levitasid. Samuti joonistasid lapsed Eikole jõulukaarte, et edastada ka oma head soovid.
Seotud lood: Lastefond asus toetama veel kolme lapse ratsutamisteraapiat
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar peab kooli algatust väga tähelepanuväärseks. “See on suur asi, kui üks koolipere otsustab jõud ühendada, et teha suur heategu. Eriti liigutav on, kui just noored soovivad anda panuse heategevusse, mida tuleb aasta-aastalt üha sagedamini ette. Oleme väga tänulikud!” sõnab ta.
Heategevuslik jõulukampaania MRK Hea Tegu on Reiniku Koolis juba omamoodi traditsiooniks saanud - neid korraldatakse alates 2013. aastast. Varasemalt on kogutud annetusi MTÜ Mondo vahendusel nelja Ghana lapse koolis käimise toetamiseks; Tartu üksikema abistamiseks ja oma kooli koridoridesse vajalike istumispinkide valmistamiseks.


description: Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Siret Kotka arvas nii: - Maaleht

title: SIRET KOTKA: Mööduv aasta on muutnud oluliselt suhtumist põllumeestesse

maintext:
Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Siret Kotka arvas nii:
Milline oli teie arvates 2016. aastal Eesti maaelu tähtsündmus?
Märgiline on, et mööduv aasta on muutnud oluliselt suhtumist põllumeestesse ning nende tegevusse. Värskelt ametisse asunud valitsus koos maaeluminister Martin Repinskiga näitas, et põllumajandus on Eestile väärtuslik valdkond, millesse ei tohi suhtuda ükskõikselt.
Võtame kas või üleminekutoetused, mida on võimalik maksta, kui selleks on tahe ja mõistmine. Mitmed muudatused on käima lükatud väga vähese aja jooksul ning nende tegevuste tulemusi on võimalik näha juba algaval aastal. Nendest olulisematena võib välja tuua kriisiabi võimalikult kiire ja suuremas mahus väljamaksmise ning toiduekspordiga tegeleva struktuuri loomine, mille elluviimist jätkab kuuldavasti ka uus maaeluminister.
Nii piimandussektoris kui ka seakasvatuses on näha märke kriisi leevenemisest. Loodan väga, et algav aasta tuleb põllumeestele tunduvalt parem kui eelmine ning tuleval aastal samal ajal räägime juba põllumeeste konkurentsivõime märgatavast paranemisest.
Milline sündmus/juhtum/olukord oleks võinud olemata olla?
Ma ei soovi midagi eraldi välja tuua. Paljud valdkonda puudutavad positiivsed muutused on käima lükatud ning ma usun, et kõik probleemsed kohad on edaspidi arutluseks laual.


description: Kui Eestis praegu lund oleks, kirjutaksid võib-olla ka siinsed põllumehed jõulukaartide saatmise asemel pühadesõnumeid põldudele. - Maaleht

title: VIDEO: Traktor kirjutab pühadesoovi otse põllule


description: Pähklas tegutsev talunik Aivar Lember on viimaste aastatega kujunenud Saaremaa viljakasvajatest kõige enam kohapeal toorainet väärindavaks põlluharijaks. - Maaleht

title: Saaremaal hakatakse lisaks tudraõlile ka kinoajahu tegema


description: Täna hommikul kell 06:30 alustas parvlaev Leiger oma esimest sõitu mandri ja Hiiumaa vahel. Kapten Viktor Rohtla tervitas laeva esimest reisijat Aadot. Laeval oli 222 rajameetrit ehk 34 sõidukit ja 45 reisijat. - Maaleht

title: FOTOD: Parvlaeva Leigerit tuli tervitama ka päris elus kits ja jõuluvana


description: Jõululaupäev on käes ja punast kuube kandvatel tegelastel on käed-jalad tööd täis. - Maaleht

title: VIDEO: Jõulutaat ja -memm avalikustavad mitmed saladused

maintext:
Jõululaupäev on käes ja punast kuube kandvatel tegelastel on käed-jalad tööd täis.
Jõuluvana Jassu ja jõulumemm Mann rääkisid, et nende põhiaur läheb praegu päkapikkude ohjeldamisele, et kõik saaks õigesti tehtud ja õigele lapsele läheks õige kingitus.
Ka päkapikud kasutavad nutiseadmed, kuhu nad on aasta jooksul pannud kirja kõik laste tegemised ja näiteks selle, kas hommikune puder on ära söödud ja voodi alt koristatud. Päkapikkudele on ju voodi all tolmurullide vahel halb turnida.


description: Hiljuti sisuliselt otsakorral olnud gripivaktsiini on terviseameti teatel jälle Eestis saadaval, kuna seda õnnestus juurde hankida. - Maaleht

title: Hea uudis: gripivaktsiini toodi juurde. Halb uudis: gripiviiruse levik on juba laialdane


description: See oli kaksteist aastat tagasi, kui Indoneesia ranniku ääres oli maailma ajaloo üks tugevam maavärin, millele järgnes 230 000 inimese elu nõudnud hiidlaine. Maaleht käis Tais hävitava tsunami jälgi otsimas. - Maaleht

title: VIDEODOKUMENTAAL TAIST: 12 aastat päevast, kui tsunami tappis üle 230 000 inimese

maintext:
See oli kaksteist aastat tagasi, kui Indoneesia ranniku ääres oli maailma ajaloo üks tugevam maavärin, millele järgnes 230 000 inimese elu nõudnud hiidlaine. Maaleht käis Tais hävitava tsunami jälgi otsimas.
Tais sai 2004. aasta 26. detsembri hommikul surma üle 8000 inimese, teiste seas ka kolm eestlast.
Maaleht külastas 12 aastat hiljem tollal enim kannatada saanud paiku ja vestles kohalike elanikega, et saada selgust, kas katastroofist on õpitud ning miks see tookord nii traagilised mõõtmed võttis.
Loe samal teemal ka Maalehest usutlust surnukehade tuvastaja Annika Lalli ja tsunamist napilt eluga pääsenud Anu Põrgiga.


description: Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Helir-Valdor Seeder arvas nii: - Maaleht

title: HELIR-VALDOR SEEDER: Hea, et maanteeameti ümberkorraldamise kava esialgsel kujul ei realiseerunud

maintext:
Maaleht.ee uuris Riigikogu maaelukomisjoni liikmetelt maaeluaasta tähtsündmuste ja läbikukkumiste kohta. Helir-Valdor Seeder arvas nii:
Milline oli teie arvates 2016. aastal Eesti maaelu tähtsündmus?
Väga raske on välja tuua ühte ja ainsat tähtsündmust. Kui siiski peab valiku tegema, siis tõstaksin esile mitut olulist sündmust-protsessi.
Haldusreformi seaduse vastuvõtmine ja sellega seonduv omavalitsuste ühinemisläbirääkimiste protsess, mis peaks ümberkujundama Eesti haldusmaastiku aastakümneteks. Võrreldes varasemate regionaalministrite (Toivo Asmer, Tarmo Loodus, Siim Kiisler) haldusreformi kavadega (mis seaduseks ei saanud) on vastuvõetud seadus viletsam aga nagu vanasõna ütleb: "Parem pool muna, kui tühi koor".
Eks tulevik näitab milliseks Eesti uus haldusjaotus kujuneb ja lõpuks on ka vigade parandamise võimalus. Igal juhul mõjutab omavalitsuste halduspiiride ümberkorraldamine oluliselt Eestimaa tulevikku.
Teiseks, Rail Balticu protsess, mis aktiviseeris Eesti kodanikuühiskonna ja lõhestas selle teravalt pooldajateks ja vastasteks, Pärnu suunda toetavateks ja Tartu suunda toetavateks.
Head lahendust laual ei ole aga valitsus peab lõpliku valiku langetama ja sellel on kindlasti oluline mõju Eesti tulevikule.
Milline olukord oleks võinud olemata olla?
Maanteeameti ümberkorraldamise kava, mis oleks tähendanud riigi(võimu) ja avalike teenuste jätkuvat lahkumist maapiirkondadest. Pean silmas ameti katset lõpetada maakondades riiklike liikluseksamite vastuvõtmine.
Kavandatud kujul see õnneks ei realiseerunud aga tean, et maanteeamet üritab jätkata oma kabinetivaikuses väljahautud nurisünnituse elluviimist. Koostöös meedia ja terve mõistusega on see ehk võimalik siiski ära hoida.