description: Eestis on ligi 4000 inimest, kes saavad Venemaalt pensioni. Paljudele neist on siiani arusaamatu, miks Eesti võtab tulumaksuna ära viiendiku nende raskelt välja teenitud pensionist.

title: Miks Eesti võtab ära viiendiku Venemaa pensionist?

maintext:
Venemaa maksab pensioni 3830 Eestis elavale inimesele ja see sai võimalikuks pärast kahe riigi vahel sõlmitud sotsiaalkaitselepingut, kirjutab venekeelne Postimees. Selle alusel makstaks pensioni Venemaal veedetud tööaastate eest. Riik aga peab neilt pensionidel kui välismaalt teenitud tulult kinni 20 protsenti tulumaksu ja see tekitab pensionisaajatel küsimusi – miks nii.
«Jah, Eesti ja Venemaa vahelise sotsiaalkindlustuslepingu alusel kuuluvad Venemaalt Eestisse makstavad pensionid maksustamise alla,» selgitas sotsiaalkindlustusameti kommunikatsioonijuht Kaili Uusmaa. Ta selgitas, et tulumaksuseaduse paragrahv 12 kohaselt maksustatakse Eesti elaniku nii Eestist kui ka väljaspool Eestit saadud tulu, sealhulgas ka pension. «Tulumaksu ei pea kinni sotsiaalkindlustusamet, pensioni saajad deklareerivad seda ise,» selgitas Uusmaa.
Maksu- ja tolliameti spetsialist Tatjana Klettenberg kinnitas, et Venemaa pensionide maksustamisel lähtub Eesti pool tulumaksuseadusest, mille kohaselt tuleb maksta makse kogu nii kodu- kui välismaalt saadud tulult, sh pensionidelt.
«See tähendab, et Vene Föderatsioonist saadud pension maksustatakse tulumaksuga ja deklareeritakse tuludeklaratsiooni tabelis 8.1 kui välisriigist saadud tulu,» ütles Klettenberg. Ta rõhutas, et tegu pole siiski topeltmaksustamisega. «Meie andmetel Vene Föderatsioonis pensionitel tulumaksu kinni ei peeta ja pensioni maksustatakse vaid üks kord vastavalt Eesti seadustele,» selgitas ametnik. Pensionide puhul on tulumaksumäär 20 protsenti.
Sotsiaalkindlustusameti kodulehel selgitatakse, et pensionäri tulumaksuvaba tulu 2016. aastal on maksimaalselt 395 eurot kuus.
Tulumaksuseaduse kohaselt on riikliku pensioni maksuvaba tulu 2700 eurot aastas ehk 225 eurot kuus. Järelikult see osa pensionist, mis ületab 225 eurot kuus, kuulub tulumaksustamisele.
Samal ajal on nii töötaval kui ka mittetöötaval pensionäril õigus ka üldisele maksuvabale tulule, mis on 2040 eurot aastas ehk 170 eurot kuus.


description: Kuna pakiautomaatide võrgustikku Eestis järjest laiendatakse ning turule siseneb uus teenusepakkuja, võib olla lootust ka hinna alanemisele tarbija jaoks.

title: Konkurents pakiautomaatide turul võib kaasa tuua soodsamad hinnad

maintext:
Aastaid konkureerisid pakiautomaaditurul kaks giganti: 2009. aastal tuli teenusega välja Itella SmartPOST, kes rajas oma automaadid kaubanduskeskustesse sisse ning peagi asus konkurentsi pakkuma soodsam riigiettevõte Omniva, vahendas ERR uudisteportaal «Aktuaalset kaamerat».
Nüüd on turule sisenemas veel kolmaski teenusepakkuja, DPD, kes oma pakiautomaadid Omniva omade kõrvale õue asetab.
E-kaubanduse liidu juht Signe Kõiv tõdeb, et konkurentsi on tihendanud muuhulgas e-kaubanduse populaarsus ning sellist fenomeni kui Eesti pakiautomaaditurul, mujal ei ole.
«Eestis elab ilmselt kõige pakiautomaadisõbralikum rahvas maailmas ning postkontoritest ja kullerteenusest on teenus liidu tarbijauuringu põhjal peajagu üle,» kinnitab ta.
Konkurents pakiautomaatide turul on tema kinnitusel tervitatav ja teenusepakkujaid julgustatakse laienema ka maapiirkondadesse, et aidata kaasa e-kaubanduse kasvule.
Praegu nimetab Kõiv üheks e-kaubandust takistavaks teguriks just kõrget postikulu, mis tarbijaküsitlustes välja on tulnud, kuid loodab, et konkurents pakiautomaatide turul toob ka hinna tarbija jaoks alla.

fasttext_language: et


authors:
Err Uudised
Raigo Pajula Postimees

description: Venemaa välisministeeriumis on valminud president Vladimir Putini 2008. aastal kehtestatud ukaasi muudatus, mille kohaselt saaksid pärast 6. veebruari 1992 sündinud Eesti ja Läti mittekodanikud taas õiguse Venemaale ilma viisata siseneda.

title: Venemaa valmistub tühistama noorte halli passi omanike viisanõuet

maintext:
2008. aasta ukaas nägi ette, et kodakondsuseta isikud võisid ilma viisata Venemaale reisida tingimusel, et nad on endised NSVLi kodanikud ehk sündinud enne 6. veebruari 1992. Nüüd tahetakse see piirang kaotada, vahendab ERR.
Dokumendi seletuskirjas seisab, et viisavaba sisenemise küsimus mõjutab Eesti ja Läti mittekodanike olukorda. Enamik neist soovivad säilitada ja edendada ajaloolisi, kultuurilisi, kaubandus-, majandus- ja muid sidemeid Venemaaga, kuid selline kunstlik jaotus kahte klassi, et osal inimestest on õigus viisavabalt siseneda ja osal mitte, ainult raskendab nende olukorda


description: Kuigi esimese lume saabumine oli pikalt teada, tuli see ikkagi paljudele ootamatult. On neid, keda valge maailm rõõmustab, ja neid, kes seda ära kiruda ei jõua. Aga enamikul tekib siiski tungiv tahtmine valget maailma pildistada.

title: Fotokonkurss: "No tere, tali!"


authors:
Hanneli Rudi
Mihkel Maripuu

description: Hispaanlane esitas haigla vastu hagi, kui avastas, et temast operatsiooni ajal tehtud pilt on pandud suitsupakkidele.

title: Skandaal Hispaanias: mittesuitsetaja pilt pandi suitsupakile hoiatuseks

maintext:
Boirost pärit 54-aastane mees tundis enda ära suitsupakkidel olevalt pildilt, millel on kiri «Suitsetamine võib põhjustada kopsuembooliat», kirjutab Local. mees usub, et antud foto tehti temast mullu aprillis, kui ta oli Santiago de Compostela haiglas operatsioonil. Mees esitas tsiviilhagi haigla vastu. Kohalikule väljaandele La Voz de Galicia rääkis ta, et mitmed naabrid tundsid ta fotol ära. Mehe kinnitusel ei ole tema tervislik seisund kuidagi seotud suitsetamisega.
Hispaanlase sõnul oli ta tegelikult hoopis seljaoperatsioonil. / Twitter
«Ma olin haiglas mitte suitsetamise tõttu, vaid seljahäda pärast,» rääkis ta. Mehe sõnul toestati ta selgroogu titaaniumplaadiga. Terviseametnikud hakkasid uurima, kas pildil on Boiro elanik ja kuidas sai tema foto ilmuda sigaretipakkidele.
Tegu pole Hispaanias mitte esimese sellise vahejuhtumiga. Sama kaebuse esitas ka üks Barcelonast pärit naine, kelle surnud mehe fotot kasutati sigaretipakil.


description: Kalevi kommivabrikus algab vilgas jõulumaiustuste valmistamine septembri alguses ning toimub paralleelselt tavatoodanguga. Tonnide viisi jõulutooteid valmib kolme kuu jooksul.

title: Pildid ja video: nii valmivad Kalevi jõulumaiused

maintext:
Kalevi kommunikatsioonijuhi Ruth Rohu sõnul on jõulutoodete prognoositav müügimaht sel aastal ligi 675 tonni, neile lisaks müüakse oluliselt rohkem ka tavatoodanguna valmivaid kaalukompvekke – ligi 150 tonni.
«Lahtist kommi ostetakse selleks, et teha ise pakke ja kingitusi, mistõttu peame ka kaalukommi rohkem tootma, sest on suurem huvi,» kirjeldas ta jõuludega kaasnevat.
Läbi aegade on populaarsed olnud erinevatest kommidest koosnevad pühadekujundusega kommipakid, mida on tänavu plaanis müüa 550 tuhat tükki. Arvuliselt müüakse aga kõige enam 20-grammiseid sussišokolaade, igal aastal üle miljoni tahvli.
«Kallimaid, eksklusiivsemaid kommikarpe ostetakse loomulikult vähem kui tavalisi kommikarpe, aga igale karbile on oma ostja olemas. Oleme püüdnud valiku kokku panna nii, et igaühele oleks võimalik midagi leida – perele, lapsele, äripartnerile jm,» rääkis Roht.
Kokku on Kalevi jõulutoodete valikus sel aastal 41 pühadetoodet: šokolaaditahvlid, kommipakid, piparkoogid, kommikarbid.
Vaata lähemalt galeriist ja videost, kuidas Kalevis jõuludeks valmistutakse.


authors:
Maiken Mägi
Foto
Panther Media Scanpix

description: Mõni kuulus inimene soovitas telereklaamis toodet, mida ta ise kasutab ning tõttasid kohe seda ostma? Kui nii, läksid tõenäoliselt varjatud reklaami õnge.

title: Tasub teada: kuidas varjatud reklaamide abil inimestega manipuleeritakse

maintext:
Reklaami tunneb igaüks ära: see kutsub selgesõnaliselt tarbima konkreetset teenust või toodet, kirjutab TFBank laenukool. Varjatud reklaamiga on aga juba keerulisem, näiteks telesaatesse sobitatuna ei torka see nii teravalt silma.
Seetõttu ei pruugi me alati teadlikud olla, et meile midagi müüakse. Mõju avaldub alles poes ning ka siis ei saa alati aru, kust tekkis mõte millegi ostuks. Leidub mitmeid levinud taktikaid, kuidas nii Eestis kui välismaal tehakse telesaadetes varjatud reklaami.
Õigel ajal õigesse kohta paigutatud toode
Seda ilmselt kõige levinuimat võtet nimetatakse tootepaigutuseks. Saade viiakse läbi mõnes kindlas kohas või kasutades mõnda konkreetset toodet või teenust. Näiteks hoiab populaarse sarja tegelane hoolega käes söögitopsi ning naudib selle sisu. Vahel on toode paigutatud peenetundelisemalt ning näed seda kaamera ees paar korda vaid vilksamisi. Vahel mainitakse juurde, miks on see toode või teenus hea, kuid üldiselt jäetakse seoste loomine vaataja hooleks. Eeldusel, et tegemist on eduka tootepaigutusega, märkad edaspidi poes seda toodet teiste seas esimesena.
Brändi nimi tuleb juhuslikult jutuks
Selle taktika puhul kasutatakse suust-suhu meetodit. Üks tegelane kirjeldab teisele, kus ta käis või mida kasutas ning jätab mulje, nagu see oleks tema igapäevaelu osa või sellest ihaldusväärsemat pole. Kui tegu on justkui teletegelaste jutu loomuliku osaga, saab see toode või teenus koha ka meie mõtetes. Lihtne näide: kui raha poleks probleemiks ja sa oleksid teismeline, siis milline telefon peaks sul kindlasti olema? Kas see vastus tuli automaatselt või hakkasid kõigepealt erinevaid brände nende näitajate poolest võrdlema?
Autoriteet on vaimustuses
See taktika sarnaneb eelmisega, kuid esitlejaks on tunnustatud inimene üksi, kes jätab mainimata, et tegu on reklaamiga. See paljude seas imetletud inimene ei piirdu ainult toote või teenuse mainimisega, vaid esitleb seda pikemalt või tihedamini, kirjeldab oma kogemust ega hoia kiidusõnu tagasi. Tema sõnad võivad olla kaalukama tähtsusega ning soovitus mõjub positiivsemalt ja usaldusväärsemalt kui muu reklaamiklipp.
Tavaline inimene ebatavalise elustiiliga
Seda kohtab rohkem välismaa saadetes, kus inimese amet ei ole kooskõlas tema elustiiliga. Näiteks sarjad noortest inimestest, kes saavad endale lubada suurlinna südames asuva korteri üürimist. Nii luuakse illusioon, et suurde linna kolides sellist korterit üleval pidada pole probleem. Leidub ka ekstreemsemaid näiteid, näiteks tõsielusaated, mille osalised on tavalised inimesed, kes elavad tõelises luksuses. Siinkohal jäetakse mainimata, et osalised saavad rahalist tuge saate sponsoritelt.
Kuidas vältida varjatud reklaami mõjusid?
Varjatud reklaami ei saa edasi kerida ega vahele jätta, vaid see ümbritseb meid kõikjal. Kuna see kõnetab positiivsete seoste abil pigem meie alateadvust kui ratsionaalset mõistust, ei pruugi me oste alati mõistlikult hinnata. Telesaadetest nähtu põhjal võime oma rahalisi võimeid üle hinnata ning püüelda elustiili poole, mis tegelikult pole meie oludes reaalsed.
Esimese vastumeetmena tasub ostuotsustele alati kriitiliselt otsa vaadata, eriti kui tegemist on uue toote või teenusega. Kas sul ikka on seda vaja? Kui jah, siis millised on olemasolevad alternatiivid?
Teiseks jälgi mõttega, mida sulle esitletakse. Tähelepanelikumalt vaadates märkad näiteks, et inimesed ei istu lihtsalt kohvikus, vaid selja taga on kohviku logo, jooki kallates on toote silt kaamera poole jne. Peagi avastad, et varjatud reklaam hakkab iseenesest silma.


description: McDonald’s on välja tulnud magusa Nutella burgeriga, mida hetkel saab osta vaid Itaaliast.

title: McDonald’s tuleb välja Nutella burgeriga

maintext:
Burgeril on kahe saiakese vahel populaarne Nutella kreem, vahendab The Independent. Kuigi burger näeb välja nagu soolane hamburger, on tegemist siiski magustoiduga ja ei sisalda tükikestki liha.
Burger tuleb karbis, nagu Big Mac’i või McRoyal’i burger. Toode on saadaval McCafedes, kuid mitte tavalistes kiirtoidurestoranides.
McDonald’s teatas uut toote lisamisest Facebooki kaudu, postitades pildi Nutella burgerist, mida on jagatud üle 50 tuhande korra.


description: Novembris saabub vilgas firmapidude planeerimise aeg, mistõttu soovitab tervise arengu instituut kaaluda alkoholivaba firmasündmuse korraldamist.

title: Proovi järele: viis alkoholivaba kokteili firmapidudeks

maintext:
Iga võõrustaja soovib, et pidu kujuneks menukaks ja toredaks. Ehkki alkoholi pakkumine võib tunduda harjumuspärane ja töötajate poolt oodatud, saab meeleoluka peo korraldada ka ilma selleta.
Hoia parem eemale: kuus kõige kaloririkkamat kokteili
Üks või kaks drinki, mida sõpradega koos nautida, on paljude jaoks meist üks mõnusamaid viise nädalavahetusele vastu minna. Küll aga on jooke, mis on nii kaloririkkad, pungil suhkruid ja teisi ebatervislikke lisandeid, et neist on targem suure kaarega mööda käia.
Postimehe eksperiment: lastele suunatud müügikeeld juurdub visalt
Alkoholivabaks nimetatakse Eestis ka siidrit, mille kangus on 1,2%, ühel 12-aastasel paneb pool liitrit sellist jooki pea kumisema küll. Kahe nädala eest teatasid kaupmehed, et edaspidi alaealistele sellist siidrit, aga ka alkoholivaba õlut, enam ei müüda. Postimehe eksperiment aga näitas, et pooled poed sellest lubadusest kinni ei pea.
Esimene poekett ei müü enam alaealistele alkovaba õlut, siidrit ja veini
Rimi otsustas, et alates 18. juulist 2016 ei müüda enam alaealistele alkoholivaba siidrit, õlut ja veini, kuna see on ebaeetiline ega sobi kokku ettevõtte alkoholimüügipoliitikaga.
Alaealised ei saa enam poest alkovaba õlut kätte
Kaupmeeste liidu andmeil on alkoholivaba õlu või siidri ostmisest huvitatud isegi 10-aastased lapsed, mistõttu võetakse edaspidi luubi alla nende toodete müük alaealistele.
Vaata, kui palju kaloreid endale alkoholiga «sisse jood»
Alkoholipudelitele pole kohustuslik märkida joogi kaloraaži, mistõttu jääb selgusetuks, kui palju kaloreid endale baaris õlut libistades või rannas kokteili limpsides sisse jood.
Eestlasel napib enesekriitikat: viltu vaadatakse pigem alkohoolikust kaaskodanikule
Konjuktuuriinstituut avaldas 2014. aastal süvitsi läbi viidud uuringu alkoholitarbimisest, millest ilmneb, et osa Eesti elanikest kipub alahindama oma alkoholitarbimist.
Eesti tuntuimat õlut hakati tootma täiesti alkoholivabana
A. Le Coq investeeris 600 000 eurot uude tehnoloogiasse, mis võimaldavad toota absoluutselt alkoholivaba kvaliteetõlut.
Terviseks! Või kas ikka?
«Politsei tabas eilsel puhumisreidil 48 alkoholi tarvitanud juhti», «Purjus juht rammis poste, liiklusmärki, prügikasti ja maandus lõpuks kraavi», «Kuus asja, milles me oleme vaid purjus peaga osavad», «Viis head põhjust, miks oma tervise nimel õlut juua», «Neli head põhjust, miks tasub kohe punast veini hakata jooma!» on vaid üksikud pealkirjad, mida meediaväljaannetest leida võib.
Kuidas firmapeol ellu jääda
Algamas on firmapidude hooaeg ja jälle teevad paljud inimesed oma margi täis. Mida teha, et pärast firmapidu poleks vaja hakata uut töökohta otsima, sest vanasse on piinlik minna? Mõned näpunäited.


description: Väljend «räpane raha» pole pelgalt kõnekäänd, vaid nagu näitas Eesti koolilaste seas tehtud uuring, peab see ütlus ka tegelikult paika. Kusjuures kõige räpasemad on nahkrahakotis hoitud mündid.

title: Bakteripelguril tasub münte hoida taskus


description: Tallinna-Helsingi liini kiirlaevadega teenindav Linda Line tühistas kõik laupäevased reisid.

title: Linda Line tühistas kõik laupäevased väljumised


description: Youtube'i kanalis Macro Room tuuakse näiteid makrofotograafiast, mil pisikesi esemeid on pildistatud lähedalt nii, et kohe ei pruugi arugi saada, millega on pildil tegu.

title: Igapäevaasjade lähivõtted: kas arvad ära, millega tegu?

maintext:
Nutitelefonide fotovigurdused
Äppide maailm on kirju kui rähni kuub. Ilmselt leidub igale maitsele ja vajadusele mingi rakendus. Või kui veel ei leidu, siis tegelevad taibukad progejad just praegu selle väljamõtlemisega.


description: Tervislik toitumine on muutumas järjest populaarsemaks, kuid väikese eelarve all kannatavad koolilõunad on enamasti siiski ebatervislikud.

title: Kokkuhoid lapse koolilõunalt tõstab tulevikus tema raviarveid

maintext:
Täna toimunud Rimi majanduskonverentsil võttis sõna majandusanalüütik Kristjan Lepik, kes tõi välja uuringu, millest selgus, et kulutused toidule on viimase viiekümne aasta jooksul majapidamistes küll vähenenud, aga see-eest on tõusnud tervisekulutused. «Tervisekulutuste kasvamise probleem on väga tõsine, raha raviks ei jagu,» kommenteeris ta. Tervisekulutuste ennetamiseks tõi Lepik välja toidu. «Kui tehnoloogia abil kõigile personaalne toidukaart luua, oleks meil tervise parandamiseks tohutud võimalused. Meie väga suur võimalus on muuta toit meile sobivamaks.»
Selle asemel, et mõõta eluiga, peaks Lepiku sõnul mõõtma hoopis tervena elatud aastaid. «Vanadus peaks olema väärikas,» sõnas ta. «Toitumine on nagu ettevõtluski, kultuuriline õpe – see on väga pikk protsess. Maailmas on targalt toitumine kasvav, kuid see on alles õppimise protsess.» Lepiku sõnul algab tervislik toitumine lapsepõlvest, suur roll on siin ka koolilõunatel. Ta lisas, et tema võib küll kodus lastele puhta tooraine olulisust seletada, kuid kui laps läheb kooli, siis sööb ta seal koolilõunat, millel on väikese eelarve tõttu vähe võimalusi. «Kõik algab lapsepõlvest: koolilõunatelt kokkuhoidmine on tulevane meditsiinikulu – sellelt ei tohiks kokku hoida.»
Oma esitluses tõi Lepik välja ka tervisliku kiirtoidu osatähtsuse kasvu. «Maailmas kasvab meeletu kiirusega tervisliku kiirtoidu tarbimine,» ütles Kristjan Lepik ja lisas, et trend on orgaanilise, vegani- ja gluteenivaba toidu suunas. «Inimesed tahavad ennast paremini tunda ja paremini toituda, aga sageli on see liiga kallis,» nentis Lepik.


description: TS Laevade teatel võib seoses süsteemi haldustöödega parvlaevade piletisüsteemis esineda tõrkeid.

title: TS Laevade piletisüsteemis võib esineda tõrkeid

maintext: Juhul kui pärast pileti ostu e-teenindusest ei jõua pilet ostja kinnitatud e-mailile, siis tuleb ühendust võtta klienditoega. Klienditoe tasuline number on 1310 või 618 1310. Tasulise numbri kõneminuti hind on 22 senti.


description: Peatselt saabuva talve puhul on autotöökodades rehvivahetajail käed-jalad tööd täis. Järjekorrad ulatuvad tundidepikkuseks.

title: Galerii: hullud päevad rehvivahetuses

maintext:
Kuidas pimedaks ajaks valmis olla?
Sügis tuleb koos hämarusega ja pimedus saabub järjest varem. Kui neile, kes soovivad end või oma tegusid varjata, on pimedus sõber, siis liikluses ja tänaval on ta meie vaenlane.


authors:
Eleen Laasner
Foto
Maria Paap

title: 18 kingitust, mida su ema jõuludeks ootab

maintext:
Jõulud on varsti käes.
Kui oled pühadeks koju sõitmas, et oma perega suurepärast aega veeta, siis ilmselt poleks kõige ilusam tühjade kätega kohale ilmuda. Isegi kui su rahaline seis ei võimalda teab mis uhkeid asju, siis lõpuks on mõte see, mis loeb.


description: Internetiajastu võimaldab inimestel omavahel suhelda üle maailma. Siiski leidub ka sotsiaalvõrgustike kasutajate seas pahatahtlikke inimesi, kes heausklikke inimesi petavad. Vaata lähemalt videost!

title: TV3 video: petuskeem Facebookis röövis eesti naiselt 12 000 eurot


description: «Kui poes ketšupipudelitelt sisu lugeda, siis võib ehmatusega avastada, et neis kõigis on meeletult suhkrut: tavaliselt ligi 20-25 protsenti. Miks see suhkrukogus nii suur on? Kui palju sellest on tomatitel sees ja kui palju hiljem juurde lisatud?» tekkisid lugejal küsimused.

title: Lugeja küsib: miks leidub ketšupis nii palju suhkrut?

maintext:
Kasulik teada: kuidas eemaldada riietelt ketšupiplekke
Vahetevahel võib juhtuda nii, et hot dog'i või friikartuleid süües tilgub särgile veidike tomatiketšupit. Plekk võib esmapilgul tunduda jube, kuid tegelikult saab selle õigesti toimetades üsna kiiresti välja.
Teadlased tegid kindlaks, kui palju suhkrut tohivad lapsed päevas süüa
Me teame, et suhkruga ei tasu liialdada, sest see võib tervisele kahjulik olla, ent siiani pole olnud päris selge, kas ja kui palju tohivad näiteks lapsed päevas suhkrut tarbida. Ameerika südameliit viis läbi aga uuringu, milles selgitati see kogus välja.
Lihtne nipp: kuidas pudelist rohkem ketšupit kätte saada
Küsitluse kohaselt teab vaid 11 protsenti ketšupisõpradest uskumatult lihtsat viisi, kuidas pudelist võimalikult palju ketšupit kätte saada.
Tuntud ketšupist kadus tärklis
Lisaks pakendile uuendas Põltsamaa Felix ka tomatiketšupi koostist ning nüüd on need tärkliseta.
Tuntud ketšupit tabas ootamatu tagasilöök
Kui Ameerikas on Heinz praktiliselt tomatiketšupi sünonüüm, siis Iisraelis tekkis firmal ootamatu probleem.
Tuntud toodet pole võimalik tervislikumaks teha
Põltsamaa Felix oli sunnitud tooma turule uue ketšupi, sest vana retsepti järgi tehtud toodet pole võimalik ilma maitset muutmata tervislikumaks teha.
Kaheksa toitu, mis sisaldavad šokeerivalt palju suhkrut
Kui aastaid peeti ülekaalu peamiseks põhjuseks rasva, siis praegu peavad teadlased liigse kehakaalu ja rasvumise põhjustajaks suhkrut.
Felix paneb ketšupisse vähem soola ja suhkrut
Felixi uues tomatiketšupis on soola ja suhkrut vähendatud 30 protsenti, toote hea maitse on saavutatud veel suurema tomatisisaldusega.
Tuntud ketšupi parim enne kuupäev põhjustab segadust
Esmaspäeval ühest Tartu Konsumist Heinzi ketšupi ostnud neiu leidis kodus seda avades, et on ostnud kaks kuud säilivusaja ületanud toote.


description: Tallinn FoodFest toidumessi külastajad valisid pimetesti käigus tänavused parimad jõulutooted pagari- ja lihatoodete, alkoholivaba hõõgveini ning jõuluõlle kategooriates.

title: Vaata, millised jõulutooted valiti tänavu Eesti parimateks

maintext:
Konkursile esitasid 25 ettevõtet kokku 52 lihatoodet, 22 pagaritoodet, 4 alkoholivaba hõõgveini ja 4 õlut.
Jõulutoode 2016 võitjad lihatoodete kategoorias:
Verivorst – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits kanepi verivorst
– Atria Eesti AS – Maks ja Moorits kanepi verivorst Jõuluvorst – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits peened pannivorstid
– Atria Eesti AS – Maks ja Moorits peened pannivorstid Verikäkk – Oskar LT AS – Oskari kahe peki verikäkk
– Oskar LT AS – Oskari kahe peki verikäkk Sült – Linnamäe Lihatööstus AS – Linnamäe lihane sült
– Linnamäe Lihatööstus AS – Linnamäe lihane sült Pasteet – Rannarootsi Lihatööstus AS – Vasikalihapasteet
– Rannarootsi Lihatööstus AS – Vasikalihapasteet Jõulupraad – Atria Eesti AS – Maks ja Moorits teriyaki peekonipraad
– Atria Eesti AS – Maks ja Moorits teriyaki peekonipraad Liha üllatustoode – Nõo Lihatööstus AS – Krõbekanaampsud
Parim jõulupraad. / Profexpo
Jõulutoode 2016 võitjad pagaritoodete kategoorias:
Väike Ahi OÜ Jõulukeeks. / Profexpo
Piparkook – LTT AS – Gille öko-piparkoogid
– LTT AS – Gille öko-piparkoogid Jõululeib – Eesti Pagar AS – Puuviljaleib kirssidega
– Eesti Pagar AS – Puuviljaleib kirssidega Keeks – Väike Ahi OÜ – Jõulukeeks
– Väike Ahi OÜ – Jõulukeeks Pagari üllatustoode – Šeiker TÜ / Pai Pagar – Piparmündi-šokolaadirull peedibiskviidiga
– Šeiker TÜ / Pai Pagar – Piparmündi-šokolaadirull peedibiskviidiga Parim alkoholivaba hõõgvein – Altia Eesti AS – Blossa Alcoholfri Vinglögg
– Altia Eesti AS – Blossa Alcoholfri Vinglögg Parim jõuluõlu – A. Le Coq AS – Imperial Porter Kriek
Blossa Alcoholfri Vinglögg. / Profexpo
Kõiki tooteid hinnati pimetesti põhimõttel ja järgnevate kriteeriumite alusel: lõhn, maitse, sisu või konsistents ning välimus. Hindajale esitati korraga kõik osalevad, samasse kategooriasse kuuluvad tooted ja paluti avaldada omapoolne arvamus hindamislehel.
Kokku võttis jõulutoodete hindamisest osa 1941 messikülastajat.
Parima jõulutoote konkursi viis läbi Tallinn FoodFest 2016 korraldaja Profexpo OÜ.


description: Parfüüm, tualettvesi, odekolonn – mis need on ja kellele mõeldud? Paljudele valmistab juba nende eristamine segadust, rääkimata veel muudest omapäradest, mistõttu levivad ka lõhnamaailmas müüdid.

title: Levinud parfüümimüüdid, mille uskumise võid lõpetada

maintext:
Lõhnamaailma ekspert Marlen Harrison purustas Independentis mõned levinud arvamused lõhnaõlide kasutamise kohta.
Müüt – lõhnu peaks hoidma vannitoas. Tegelikult mõjutab sealne niiskus ja temperatuuride erinevus lõhnaõli omadusi ning pikemas perspektiivis rikub selle aroomi. Kuigi lõhn ei lähe pahaks, siis siiski minetab see oma algsed omadused
Müüt – lõhn pabertestril on identne sellega, milline jääb lõhn nahale pihustades. Kuna nahale lõhnaõli pritsides seguneb see naturaalse nahal leiduva rasuga, jääb lõhn nahal veidi erinev kui varasemalt paberil nuusutades.
Müüt – pihusta parfüümi õhku ning kõnni lõhnapilvest läbi. Seda on soovitatud kui viisi, mil lõhn jääb nahale ja riietele ühtlasemalt püsima. Nii see aga ei ole. Kindlasti peaks lõhna pihustama puhtale, kuivale nahale. Eelistama peaks soojemaid kohti kehal nagu kael ja dekoltee ning lõhnaga piiri pidama.
Müüt – odekolonn on mõeldud meestele, parfüüm naistele. Tegelikult näitab odekolonni määratlus seda, et see sisaldab kõige vähem parfüümiessentsi, keskmiselt vaid kolme protsendi ulatuses. Seega on see kõige lahjem lõhn, mida endale peale pihustada. Parfüüme, mis sisaldavad keskmiselt 25 protsenti parfüümiessentsi, tehakse nii meestele kui naistele.
Müüt – lõhnaõli peab nahale pihustama ja seejärel laiali hõõruma. See just vähendab parfüümi püsivust, sest lõhustab selles sisalduvaid ühendeid. Seega pihusta seda ning ära rohkem puutu.
Müüt – mida tugevam aroom, seda parem. Parfüümiessentsi sisaldus mõjutab küll seda, kui tugevalt see lõhnab ning kaua nahal püsib, kuid lõhna «headus» sõltub siiski kasutaja eelistustest. Parfüüm ja parfüümvesi püsivad küll kauem peal, kuid sama essents võib erinevas kontsentratsioonis hoopis teistsuguse aroomi jätta.
Müüt – mida kallim lõhn, seda parem. Seda ei saa kinnitada ega ümber lükata. Suuresti sõltub see inimeste maitsest. Ka soodsamad lõhnad võivad hästi peal püsida, mistõttu tasub lugeda soovitusi ning proovida erinevaid, et leida oma eelarvele ja eelistusele vastav lõhna- või tualettvesi.
Mis on mis?


description: Tüütud liblikalised, kelle võid jahupakist leida, jäävad tõenäoliselt koju lendlema ning kuivaineid hävitama seniks, kui ise korra majja lööd. Eelkõige tuleks toiduaineid hoida suletud purkides ning saastunud toit lihtsalt ära visata.

title: Toidukoidest vabanemine võtab aega


description: Kui inimesed on juba harjunud võrdlema eri firmade elektripakette ja endale neist soodsaima välja valima, siis paljud oma kodu gaasiga kütjad pole kuulnudki, et samamoodi saab ka gaasimüüjat valida.

title: Gaasipakkujate jälgimine võib aidata aastas kokku hoida hulga raha


description: Alates sellest nädalavahetusest, 12. novembrist muutuvad mõnevõrra Elroni Tallinn-Tartu liini reiside sõiduplaanid.

title: Muudatused sõiduplaanis: lumi rikkus raudteeremondi plaanid

maintext:
Kuna vahepeal on sadanud maha märkimisväärses koguses lund, ei ole taristuettevõttel võimalik nädalavahetusel kavandatud mahus remonttöid teha. Seetõttu on Elroni sõiduplaanimuudatused saabuvaks nädalavahetuseks seni väljakuulutatust väiksemad.
Laupäevast, 12. novembrist kehtib teisipäevadel, neljapäevadel ja laupäevadel Tallinn-Tartu liinil mõnevõrra muutunud sõiduplaan, kuna seoses lume tulekuga on pikendatud asendusbusside Tapa-Tartu lõigu sõiduaegasid.
Tallinn-Aegviidu, Tallinn-Rakvere-Narva, Tartu-Koidula ja Tartu-Valga liini sõiduplaan jääb seniseks.
Edelasuunal on remondid lõppemas ja ka kõiki nädalavahetuse reise teenindatakse taas rongidega.
5. ja 6. november olid selle aasta viimased päevad, mil Elron kasutas raudteeremondi tõttu Edelasuunal reisijate teenindamiseks asendusbusse. Alates 7. novembrist teenindab Elron Tallinn-Rapla-Pärnu/Viljandi suunal reisijaid taas ainult rongidega. Samas remonttööd Edelasuunal jätkuvad veel öösiti, mistõttu on sõidukiirused Liiva-Rapla vahelistel lõikudel veel ajutiselt piiratud.
Seoses Edelasuuna bussiasenduste lõppemisega lisandub nädalavahetustel Tallinn-Pääsküla liinile reise.
Sõiduplaan on leitav Elroni kodulehelt sõiduplaani otsingust, tasuta rongiinfot saab ka telefonilt 6160245. Ronge asendavate busside peatused on märgistatud Elroni värvides tahvlitega.
Rohkem infot raudteeremontidest tingitud sõiduplaanimuudatuste kohta: http://elron.ee/tapa-tartu-ja-liiva-rapla-raudteeremont-soiduplaanid-ja-praktiline-info/


description: Rehvitöökodades on enne esimest lubatud korralikku lumesadu pikad järjekorrad autojuhtidest. Tallinnas asuva Gekkon Service’i meistri Dmitri sõnul eelistavad enamik juhte vastu talve alla panna naelrehvid. «Aga ei maksa unustada, et kui inimesel pole mõistust peas, siis ei aita (libedaga – toim) ka naelrehvid,» tõdes meister.

title: Video: kui mõistust pole, siis ei aita ka naelkummid

maintext:
Lumi ajas kummiboksid umbe
Autojuhid, kes läinudnädalase esimese lume järel veel rehvivahetust ette ei võtnud, uskudes, et talvine ilm püsima ei jää, peavad nüüd vähemalt nädal aega ootama rehvitöökodades löögile saamist. Seni tuleb kas autosõitu vältida või valida suverehvidele sobiv sõidustiil.
Autotöökojad: pärast esimest lund läheb rehvivahetusega päris hulluks
Rohkem kui nädala jagu on Eesti teedel liiklevad autod tohtinud sõida talverehvidega. Rehvivahetuspunktides möödus esimene nädal töiselt, kuid pikkasid järjekordasid veel pole.
Homsest võib autole alla panna talverehvid
Talverehvide kohustuslik kasutusaeg on küll alles ees, kuid naastrehvide kasutamine on lubatud 15. oktoobrist.
Rehvivahetaja meelespea - mida peaks jälgima?
Ilmad muutuvad aina sügisemaks ja varsti tuleb aeg, mil suverehvidega pole enam ohutu sõita. Vaata, mida peaksid rehvidega seoses silmas pidama.
Mida silmas pidada talverehvide valimisel?
Rehvide valimisel on esmatähtis arvestada sõidustiili, oskusi ja seda, millisel teekattel enim sõitmist on.
Autoomanikud muutuvad aastatega saamatumaks
Elu autoomanikuna on 25 aasta jooksul kõvasti muutunud - vähenenud on autoomanike oskused ja teadmised ning suurenenud professionaalsete teeninduskodade osakaal.


authors:
Hanneli Rudi
Kuvatõmmis Videost

description: Suurbritannias toimub igal aastal omalaadne võistlus, kus omavahel konkureerivad John Lewise ja Sainsbury kaubamajade suurejoonelised reklaamid. Neinde reklaamide vaadatavust loetakse kümnetes miljonites.

title: Maailma üks populaarsemaid jõulureklaame näitab tavalise mehe rasket elu


description: Eestis arenes taasiseseisvusaja pangandus kohe kiirete ja soodsate elektrooniliste maksete suunas, kuid mujal maailmas on tšekid rohkem kasutusel olnud. Ka Eesti inimestel on tšekke, mida on vaja raha vastu vahetada, kuid Eestis on selle jaoks väiksed võimalused.

title: Mis on tšekk ja kuidas seda Eestis lunastada?

maintext:
Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhtivspetsialist Teet Puusepp kirjutas keskpanga blogis, et tšekk on laialdaselt kasutusel olnud Euroopa suuremates riikides Prantsusmaal, Ühendkuningriigis ja Itaalias, aga ka Maltal, kuid tänapäeval nende kasutus hääbub.
Mis asi see on?
Tšekk on oma olemuselt väärtpaber, millega selle väljaandja annab pangale korralduse maksta tšekile kirjutatud summa välja tšekile märgitud saajale. Tšeki väljakirjutaja kohustus on tagada, et tal oleks tšekile kirjutatud summa pangas olemas. Tšekid arenesid rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamiseks välja 13. sajandi Itaalias ja levisid sealt aja jooksul teistesse Euroopa riikidesse.
Eestis ei saavutanud tšekkide kasutamine kunagi suurt populaarsust, sest samal ajal, kui hakkas arenema taasiseseisvunud Eesti pangandus, hakkasid arenema ka elektroonilised maksevõimalused. Seetõttu keskendusid pangad just neile uudsetele võimalustele ja Eestis võeti kohe kasutusele inimeste jaoks mugavamad ja samuti suhteliselt soodsamad maksevõimalused. Võib öelda, et tšekkide jaoks ei tekkinud Eestis võimalust.
Kuidas tšekki ära tunda?
Tänapäeval kasutatakse tšekke reisimisel (reisitšekid: saaja ostab oma riigis tšeki ja lunastab selle teises riigis), kuid ka palkade, pensionide ja hüvitiste väljamaksmisel (pangatšekk: ühe asutuse välja antud tšekk kindlale inimesele). Tšekil on järgmised tunnused:
Tšeki saaja on kindlaks määratud, kuid tšeki väljakirjutaja ei tea, kus riigis raha lunastatakse või milline pank raha välja maksab.
Tšekki on üldjuhul turvalisem kaasas kanda kui sularaha, kuna tšekile märgitud summa makstakse nimeliselt tšeki saajale. Kui tšekk varastatakse, saab selle tühistada (sõltuvalt tšekist võib olla erisusi).
Tšeki lunastamine võtab palju aega ja on kallis, kuna tšeki väljamaksja peab kontrollima tšeki õigsust ning kliendile antakse tšekil määratud summa alles siis, kui see on väljamaksjale pangast laekunud. Selle protsessi peale võib kuluda kolm kuni viis nädalat, tihti ka rohkem.
Tšekke kasutatakse eelkõige Lõuna-Euroopa riikides, kus tšeki väljakirjutajaks on üldjuhul riigiasutused. Eestis on tšekke kasutatud alati tagasihoidlikult: 2015. aastal lunastati Eestis keskmiselt 242 tšekki kuus keskmise väärtusega 1343 eurot (pangakaardiga tehti samal ajal üle 700 000 makse päevas). Tšekkide kasutamine on aasta-aastalt vähenenud nii käibe kui ka arvu poolest. Sarnane on trend olnud ka Lätis, Leedus ja Soomes, kus tšekkide kasutamine hääbub pidevalt.
Soovitused tšeki lunastajale
Kuna Eestis ei ole tšekke kunagi laialdaselt kasutatud ja seda makseviisi kasutatakse muude maksevõimalustega võrreldes üliharva, pole Eestis ka nende lunastamiseks väga head ja lihtsat lahendust. Eestis lõpetasid suuremad pangad tšekkide lunastamise 2016. aasta alguses. Oktoobris 2016 oli võimalik piiratud koguses tšekke lunastada veel Nordeas ja Äripangas, kuid tingimusi ja muid üksikasju oskavad täpsustada juba need pangad ise.
Kui tšeki saajal on võimalik, siis on Eesti tingimustes kõige parem lahendus võtta ühendust tšeki väljakirjutajaga (eraisik või ettevõte) ja paluda, et ta asendaks tšeki ülekandega, mis on enamjaolt kiirem ning ka tšeki saajale odavam. Euroopas on võimalik euromaksete puhul kasutada SEPA (ingl single euro payment area ehk ühtne euromaksete piirkond) makset ning teiste välisvaluutade ja riikide puhul välismaksekorraldust.


description: Järgmisel aastal saab Soome Vabariik saja-aastaseks, mida tähistatakse uue välimuse saanud passi ja ID-kaardiga.

title: Soomlased saavad sajandaks sünnipäevaks uue passi ja ID-kaardi

maintext:
Uue passi ja ID-kaardi välimus muutub uue aasta esimesel päeval, vahendab yle.fi.
Passi ja ID-kaardi värv jääb küll samaks, kuid visuaalseks läbivaks teemaks saab Lapimaa. Vastu tulles üldsuse soovidele hakkavad passi lehtesid kaunistama pildid Põhjamaa maasikust – mäenõlvad, lumehelbed ja virmalised.
Uue Soome passi lehti kaunistavad pildid Soome maastikust. / Poliisi.fi
Lisaks sellele on passis ka illustratsioone rahvuslinnust, laululuigest, vapist ja Eino Leino luuletus. Kaanele on sisse pressitud sajandaks sünnipäevaks pühendatud logo, mis on ID-kaardil UV-valgusega näha.
Uuel passil ja ID-kaardil on palju uusi turvaelemente.
Uue passi ja ID-kaardi väljastamine ei mõjuta praeguste dokumentide kehtivusaega.


description: Soome on sunnitud euroliidu nõudel viis aastat tagasi kehtestatud magusamaksu tühistama, kommide ja jäätise pealt laekumata jääv raha saadakse riigikassasse nüüd kokku kütuse hinda tõstes.

title: Soome magusamaksu eksperiment lõpeb kütuse hinnatõusuga

maintext:
«Soome on kohustatud alates 2017. aastast loobuma magusamaksust,» selgitas Soome saatkonna kõneisik Hannele Valkeniemi. Nimelt laekus Euroopa Komisjonile selle kohta kaks kaebust, millest ühe esitas põhjanaabrite toiduliit. Veebruaris pöördusid Soome ettevõtjad kohtusse, nõudes karastusjookide maksu tühistamist.
«Euroopa Komisjon leidis, et Soome oli loonud ebaõiglase maksustamissüsteemi, mis ei kohelnud sama tüüpi toiduaineid võrdselt, ehk näiteks soja- ja piimatooted said eelise,» selgitas saatkonna esindaja. Ta lisas, et komisjoni otsus ei olnud magusamaksu poolt ega vastu. «Euroopa Komisjon arvas, et riigieelarve tasakaalustamiseks kehtestatud maks, mis põhineb tollinimekirjal, ei ole õiglane, vaid sisaldab keelatud riigiabi teistele toodetele,» ütles Valkeniemi.
2015. aastal laekus Soome riigieelarvesse tänu magusamaksule 256 miljonit eurot, millest 147 miljonit eurot tuli magusate karastusjookide maksustamisest ja 109 miljonit eurot laekus kommi- ja jäätisesöömise pealt. Et kompenseerida maiustuste pealt saamata jäänud lisatulu, tõstetakse uuest aastast Soomes kütuseaktsiisi 2,5 senti liitrilt.
Magusamaksu kehtimise ajal maiustuste tarbimine eriti ei vähenenud. Näiteks jäätisehinnale lisandus 95 senti liitri kohta. Toiduliidu juhataja Sirje Potisepa andmeil hakkasid soomlased eelistama odavamaid alternatiive ehk valiti korraliku jäätise asemel suhkruga magustatud jäätist ja külmutatud magustoite, mis ei ole tegelikult tervislikum alternatiiv. Küll aga arvatakse, et pärast maiustuste odavnemist võib maiustamine taas kasvada.
Magusamaks oli kaalupõhine ehk 95 senti kilo kohta. Pärast magusamaksu tühistamist peaks seni 2,2 eurot maksnud 200-grammine šokolaaditahvel odavnema 20 sendi võrra. Samas on poel hinnakujundamisel vabad käed. Magusamaksu kadumine mõjutab kõige enam odavamate toodete hindu.
Karastusjooke on Soomes tootjamaksuga maksustatud alates 1940. aastast, magusamaks jäätiselt ja maiustustelt kehtis alates 2011. aastast. Jookidest ei ole maksustatud vaid piim; limonaadid, energiajoogid, maitsestatud vesi ja mahlajoogid käivad kõik maksu alla.


description: Talv on paras aeg oma elektri- või gaasimüüja leping üle vaadata ja see võimalusel soodsama vastu vahetada.

title: Hinnavõrdlus: vaata, milline elektri- ja gaasimüüja pakub soodsamat paketti

maintext:
Võrdlusportaalide Elektrihind.ee ja Gaasihind.ee tiim tegi erapooletu võrdluse, et välja selgitada soodsaimad paketid. «Koostame juba viiendat aastat turuülevaadet, et tarbijatel oleks lihtsam targa valikuni jõuda. Nagu eelnevaltki, on ka tänavu elektri- ja gaasimüüjad end aktiivselt reklaaminud ja meie töö ongi turundussõnumite virvarrist tooted üksteisega võrreldavaks teha,» selgitab Kert Valbet, võrdlusportaalide tegevjuht.
Kes on soodsaim elektrimüüja?
Soodsaimat börsipaketti, võrdlusportaali keskmise külastaja näitel, pakuvad Vkg Elektrivõrgud ja Imatra Elekter aasta kuluga 264,48 eurot (marginaaliga 0,19 s/kWh). Eesti Energia kasutab tarbijapõhiseid hindu ja meie näidistarbija kohaselt on nende pakett kõige kallim, aasta kuluga 277,56 eurot, mis on soodsaimast paketist viis protsenti kallim.
Fikseeritud hinnaga pakettidest on soodsaim Imatra Elektri pakett aasta kuluga 294,96 eurot (päevane tariif 5,33 s/kWh, öine 4,50 s/kWh). Eesti Energia pakett on meie näidistarbija kohaselt kõige kallim, aasta kuluga 358,20 eurot, mis on soodsaimast paketist 21 protsenti kallim.
Kes on soodsaim gaasimüüja?
Soodsaimat muutuvhinnaga paketti, võrdlusportaali keskmise külastaja näitel, pakuvad Alexela Energia ja 220 Energia aasta kuluga 333 eurot (gaasihind 0,222 €/m³). Kõige kallim pakett on Gaasienergial, aasta kuluga 586,56 eurot, see on soodsaimast 43 protsenti kallim.
Fikseeritud hinnaga pakettidest on soodsaim 220 Energia pakett aasta kuluga 381 eurot (gaasihind 0,254 €/m³). Hetkel pakub fikseeritud pakette ainult kaks gaasimüüjat Eesti Energia pakett on aasta kuluga 382,56 eurot, mis on soodsaimast 0,4 protsenti kallim.
Kuidas käib elektri- ja gaasimüüja vahetamine?
Nii elektri- kui ka gaasimüüja vahetamise protsess on lihtne, tarbija jaoks täiesti tasuta ja sellega ei kaasne elektri- ja gaasitarne katkestusi. Uus müüja lõpetab vana lepingu tarbija eest ja müüja vahetus toimub hiljemalt ülejärgmise kalendrikuu vahetumisel.
LOE: Gaasipakkujate jälgimine võib aidata aastas kokku hoida hulga raha


authors:
Maiken Mägi
Panther Media Scanpix

description: Piparkoogivormid saavad küll jõulude eel rohkelt kasutust, kuid suurema osa aastast hoitakse neid kapis. Küll aga tasub kõrva taha panna nippe, kuidas neid ka muul ajal otstarbekalt kasutada.

title: Viis nutikat võimalust piparkoogivormide kasutamiseks

maintext:
Pannkoogivorm. Piparkoogivorme saab edukalt kasutada ka pannkookide küpsetamisel, mil saad vahelduseks lõbusad südame-, tähe- või kuusekujulised pannkoogid, vahendab RealSimple. Pane vorm pannile ning vala tainas sinna sisse. Kui koogi üks pool on küpsenud, eemalda vorm ettevaatlikult ning pööra koogi külge.
Küünlašabloon. Küünlaidki on võimalik veidi põnevamaks muuta. Võta piparkoogivorm ja aseta see küünla peale, kuhu soovid vormi kujutist tekitada. Löö haamriga õrnalt vastu vormi ning eemalda see.
Jõulukaunistus. Kui jõulukaunistusi napib, võta mõni ilusam vorm, seo sellest läbi värviline pael ning kinnita otsast sõlmega. Kui tegu on mõne vormiga, mis ei ole otseselt jõuludega seotud (süda või täht), siis miks mitte kasutada neid ka muul ajal kodu ehtimisel.
Koogi kaunistamine. Siin saad samuti piparkoogivorme kasutada šabloonina, mille abil kooke kaunistada. Aseta vorm õrnalt koogi pinnale, voldi paber pooleks ning puista selle abil koogile nonparelle, šokolaadipuru vms. Kui oled lõpetanud, eemald vormid ning tulemuseks on selgete piirjoontega kaunistused.
Salvrätikuhoidja. Pidulikumal puhul, mil lauda kattes kasutad ka riidest salvrätikuid, võid vorme kasutada salvrätikuhoidjana. Voldi salvrätik kokku ning libista väiksem piparkoogivorm selle keskele.
Vaata lähemalt videost, kuidas nimetatud tegevused aset leiavad.


description: Takistussõitja Rein Pill võistleb sel nädalal Poolas Michalowices, kus saavutas esimesel päeval hobusel Alfons Ra väikese ringi võidu ja oli teise võistluspäeva põhisõidus A Brokiga seitsmes.

title: Rein Pill alustas Poolas võistlust võiduga

maintext:
Rein Pill ja A Brok startisid reedel 145 cm kõrguses 25 000 eurose auhinnafondiga ja Longines Ranking punkte andnud puhtusele ja kiirusele peetud sõidus. Kuigi avapäeval langes meie paar välja, oldi eile hoopis paremas hoos. 37-e osalnud paari hulgas saavutati kõrge seitsmes koht. Võit jäi Poola, selle saavutasid Dajana Pawlicka ja Bebeto. Teine oli tugev tšehh Aleš Opatrny hobusega Apolo.
Kõrgusel 135 cm oli Pill jällegi auhinnalisel kohal, kui hobusega Alfons Ra saavutati kaheksas positsioon. Kõrgusel 120 cm saavutati Evolinusega üheksas auhinnaline koht.
Võistluse avapäeval saavutas Pill Alfons Raga kõrgusel 130 cm puhtusele ja kiirusele peetud parkuuris võidu, suutes 0.07 sekundiga edestada Poola staari Krzysztof Ludwiczaki, kes osales hobusega Queen La Balou. Lisaks tuli 120 cm kõrgusel Evolinusega auhinnaline 6. koht.


description: Pühapäeval jõudis Michalowices lõpule CSI2* tasemega takistussõiduvõistlus, mille Longines Ranking punkte andnud Grand Prix sõidus saavutas Rein Pill A Brokil kuuenda auhinnalise koha.

title: Rein Pill lõpetas Poola kõrgetasemelise Grand Prix kuuendana

maintext:
145 cm kõrguste takistustega parkuuris läks võitu püüdma 32 võistlejat. Ümberhüpetel selgus esikoht nelja võistluspaari seas, kusjuures keegi neist ei suutnud vigu vältida. Nii tuli 4 karistuspuntki juures kiireima ajaga esikohale Marek Klus hobusel Carison Tšehhist. Pill ja A Brok said põhiparkuuris kirja 4 kp, kuid kiire sõit andis kokkuvõttes kuuenda koha.
CSI2* taseme 135 cm parkuuris oli Pill samuti kuuendal kohal, seekord hobusega Sinequamon.
Laupäevases põhisõidus osales Pill edukalt hobusega Alfons Ra, nende tulemuseks jäi 140 cm parkuuris 7. auhinnaline koht.
Poola võistluse tulemused


description: Täna alanud noorhobuste finaal Kurtna Ratsakeskuses on eriline ja eksperimentaalne selle poolest, et see toimub kahel päeval, 4. ja 5. novembril. Laupäevasest ülevaatuse päevast saab vaadata ka otseülekannet.

title: Kurtnas näeb täna ja homme Eesti parimaid noorhobuseid


authors:
Priit Pullerits
Margus Ansu

description: Enamik peab seda ilmselt füüsiliselt vastuvõetamatuks, et trenni võiks teha hommikul enne tööpäeva algust. Kuid need, kes seda suudavad, on avastanud, et varasel harjutamisel on palju plusse.

title: Aga koidikud on siin sportlikud


description: Rebecca Dixon (26) kaebas kohtusse viljatusarsti, kes kasutas ta ema kunstliku viljastamise puhul enda spermat.

title: Kanada arsti süüdistatakse patsientide oma spermaga viljastamises

maintext:
Dixon tõdes, et ta tundis lapsena alati, et midagi on teistmoodi, kirjutab New York Post. Tema vanemad olid mõlemad heleda naha ja siniste silmadega. Dixon on aga jumekam ja pruunide silmadega. Seetõttu on temalt sageli küsitud, kas ta lapsendatud.
Vanematele kinnitati, et tegemist on siiski nende bioloogilise tütrega. Olukord muutus aga siis, kui Dixonil diagnoositi tsöliaakia, mis on pärlik seisund. Nende perekonnas polnud seda aga esinenud.
Pere otsustas asja edasi uurida. Nad tegid veretestid ja said teada, et Dixoni isa veregrupp on AB, Dixonil endal on aga 0+. See tähendab, et teda kasvatanud mees ei olnudki ta bioloogiline isa.
Dixon oli šokis. Ta tundis, et tema õigusi on rikutud. Ka vanemad olid vihased ja tundsid, et arst on neid reetnud.
Viljakusarst dr Barwin vallandati kaks kuud pärast seda, kui ta tunnistas, et oli viljastanud neli erinevat naist vale spermaga. Aasta hiljem lahkus ta Kanadast.


authors:
Heilika Leinus
Panther Media Scanpix

description: Inimesi vaevavad peamiselt kaks üsna erineva päritoluga kopsuhaigust, mis nõuavad aga ühtemoodi pidevat ravimist ja jälgimist, kuna muutuvad krooniliseks.

title: Eesti inimesi vaevavad kaks kroonilist kopsuhaigust

maintext:
Need haigused on astma ja KOK, kirjutab Terviseuudised. Kui KOKi on võimalik ennetada, siis astma tekkepõhjust sageli ei teatagi.
Astma
Astma on üks enam levinud kroonilisi haigusi maailmas. Tänapäevaste ravimitega on peaaegu kõigil astmahaigetel võimalus haigus kontrolli alla saada ja elada täisväärtuslikku elu. Astma täpset tekkepõhjust ei teata. Olulist rolli mängib pärilik eelsoodumus ning keskkonnast tulenevad tegurid.
Astma ravi eesmärk on saavutada püsiv kontroll astma üle. See tähendab, et astma sümptomid puuduvad, ägenemised on ennetatud ja kopsufunktsioon püsib normaalsena.
Seda, kas astma on kontrolli all või mitte, saab hõlpsasti hinnata astma kontrolli testi ehk AKT abil. See on viiest küsimusest koosnev test, mille täitmisel saadud punktide arv (5-25) näitab, kui hästi on astma käesoleval hetkel kontrolli all.
KOK
Krooniline obstruktiivne kopsuhaigus ehk KOK on krooniline, kuid samas välditav ja ravitav haigus, mida iseloomustab õhuvoolu liikumise takistus hingamisteedes. Tavaliselt on see haigus progresseeruv ja seotud kopsu mittenormaalse põletikulise vastusega sissehingatud kahjulikele osakestele või gaasidele.
KOKi korral tekib püsiv takistus hingamisteedes põletiku tõttu väikestes hingamisteedes, hingamisteede valendik kitseneb. Samuti võib haigus viia kopsukoe hävinemiseni. KOKi üks peamisi põhjustajaid on suitsetamine.
KOKi peamised sümptomid on köha, rögaeritus, õhupuudus ja koormustaluvuse langus. Sümptomid ägenevad tavaliselt füüsilise aktiivsuse korral ja hingamisteede infektsioonide ajal.
Ravi ei tervenda patsienti, ent vähendab kaebusi ja aeglustab kopsukahjustuse süvenemist.
Ravi põhitingimused on suitsetamise lõpetamine, füüsilise aktiivsuse säilitamine ja individuaalse ravikava jälgimine.


description: Tervise Arengu Instituut (TAI) on alkoholismi ennetamiseks ja raviks koostanud ühe lahendusena alkopäevikud, mida perearstide kaudu sihtgrupile levitatakse. Oma joomispraktika ülestähendamine on kirjas ka alkoholismi ravijuhendis.

title: Perearstid panevad

maintext:
Päevikutäitjalt eeldatakse kõigi asjaolude ülesmärkimist: kus ja kellega on koos istutud (näiteks pubis), palju kulus selleks raha ning mida ja palju joodi, kirjutas ERR. Samuti tuleks märkida, palju oli eesmärk juua. Päevikus on iga nädala peal seitse päeva ning kokkuvõtteks tuleks märkida, palju kogunes joodud alkoholiühikuid kogu nädala peale kokku.
Kas päevikupidamisest sõltlasele ka abi on, on Seliste hinnangul veel vara öelda - seda võiks ehk hinnata aasta pärast. Seetõttu ei ole veel ka vastust, ega joomatsüklisse sattunud inimene päevikupidamist unusta või kas oma joodud koguste nägemine paneb oma käitumist muutma.
«Tervishoiutöötajatel on selle vastu väga suur huvi olnud, oleme neid juurdegi trükkinud,» kinnitas TAI tervishoiusuuna suhete juht Tarmo Seliste ERR-ile.


authors: Sotsiaalministeeriumi Analüüsi Ja Statistika Osakonna Nõunik

description: Iga teine täiskasvanu ja vähemalt üks kolmest 6–13-aastasest lapsest Eestis on ülekaaluline või rasvunud ning nende osakaal – eriti laste seas – kasvab iga aastaga.

title: Negatiivne trend: ülekaal röövis eestlastelt mullu 42 600 eluaastat

maintext:
Kui Eesti ülekaalulised täiskasvanud ei ole võrreldes teiste Euroopa riikidega veel kõige halvemas seisus, siis rasvumise probleem on meil üks Euroopa suurimaid. Euroopa 2008. aasta terviseuuringu kohaselt oli rasvumise Eestist rohkem levinud vaid Maltal ja Ungaris.
Ülekaalulise inimese kehamassiindeks on 25 ja 29,9 vahel, rasvunud inimese oma 30 või enam. Kehamassiindeks leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga sentimeetrites.
Ülekaaluliste ja rasvunud täiskasvanud elanike osakaal, 2008 / sotsiaalministeerium
Koormus ühiskonnale kasvab
Eestis on sagenenud esmahaigestumus erinevatesse üleliigse kehakaaluga seotud haigustesse nagu rasvumise ja liigtoitumise muud vormid ning II tüüpi diabeet. 2015. aastal kaotasime kõrge kehamassiindeksi tõttu ligi 42 600 eluaastat, mis on keskmiselt 600 inimese terve eluiga.
Esmahaigestumus II tüüpi diabeeti ja rasvumise ning muude liigtoitumise vormidesse 100 000 elaniku kohta aastatel 2004–2014 / sotsiaalministeerium
Võrreldes 2005. ja 2015. aastat on liigse kehakaalu tõttu kaotatud eluaastad Eestis kasvanud. Lähtudes sellest, et 2014. aastal oli sisemajanduse kogutoodang (SKT) ühe elaniku kohta 15 186 eurot, võib öelda, et kõrge kehamassiindeksi tõttu vähenes elanike tootlikkus umbes 647 miljoni euro võrra. Siinjuures tuleb arvestada, et see summa ei sisalda muid ülekaalulisuse ja rasvumisega kaasnevaid kulusid nagu näiteks ravi ja ravimitega seotud kulud.
Otsuseid on vaja teha juba nüüd
Erinevate abinõude mõju elanikkonna gruppidele on erinev. Näiteks mõjutavad lapsi rahanduspoliitilised meetmed ja reklaam rohkem kui täiskasvanuid. Lisaks on nende planeerimisel oluline arvestada kaasnevate kuludega – kõige kulukam on toitumise ja liikumise nõustamisteenus. Kõige odavamad on aga kõrge rasva-, soola- ja suhkrusisaldusega toidu turunduse piiramine ja rahanduspoliitilised meetmed.
Ülekaalu vähendamiseks kasutatavate meetmete rahvastikupõhised tervisetulemid (eluaastad ja tervisekaoga kohandatud eluaastad) / sotsiaalministeerium
Liigne kehakaal on saamas üks tõsisemaid rahvatervise probleeme, millel on suur koormus nii ravikindlustussüsteemile kui ka ühiskonnale tervikuna. Seetõttu oleks tarvis kiirelt ja efektiivselt rakendada tõenduspõhiseid ja toimivaid poliitikameetmeid, et võidelda ülekaalulisuse ja rasvumisega ning nendega kaasnevate terviseprobleemidega.
Artikkel ilmus esmakordselt sotsiaalministeeriumi ajaveebis.


description: Logopeedide ühing pöördus sotsiaalministeeriumi poole sooviga saada juurdepääs tervise infosüsteemi (TIS) ning ministieerium pakub nüüd üht lahendust.

title: Info vähesus raskendab logopeedide tööd

maintext:
Praegu puudub logopeedil ligipääs tervise infosüsteemile (TIS), mistõttu ta ei saa edastada süsteemi kaudu infot teostatud ravi kohta ja ka perearstil puudub selle kohta info, kirjutab Med24. Samuti ei saa logopeed ise süsteemist raviks vajalikku infot.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul lahendaks olukorra see, kui mittetervishoiutöötajad registreeritaks terviseametis tervishoiuteenuse osutaja vastutusel. See aitaks tagada ka logopeedidele kõik inimese ravimiseks vajalikud andmed. Ministeeriumil on muudatusettepanekut kavas Eesti logopeedide ühinguga arutama hakata juba sel aastal.


description: Kui Eesti lastearstide seltsi hinnangul oleks Eestis hädasti vaja juurde üldpediaatreid, kes aitaksid perearstidel laste tervist jälgida, siis sotsiaalministeerium on seisukohal, et lastearstid peaksid eelkõige olema eriarstid.

title: Lastearst: kooliõpilaste tervist saaks paremini jälgida

maintext:
«Riigikontrolli tulemused lastearstide seltsile üllatavad ei olnud,» rääkis Eesti lastearstide seltsi president, laste endokrinoloog Ülle Einberg. Tema sõnul on laste tervise jälgimises mitmeid puudujääke, mille peamine põhjus on vajakajäämised tervishoiusüsteemis. Kui laste tervise jälgimise ja lihtsamate laste terviseprobleemidega tegelevad Eestis perearstid, siis üldpediaatreid puudutavad olulised otsused on Einmbergi sõnul riigil veel tegemata. «Kogu töö ei tohiks jääda perearsti õlule. Lastearstina näen kindlasti seda, et terve lapse tervise jälgimisest peaks koostöös perearstiga osa võtma ka lastearst,» on Einberg veendunud.
Tema sõnul oleks Eestis tarvis tunduvalt rohkem üldpediaatreid ehk selliseid lastearste, kes tegeleksid laste üldiste terviseprobleemidega ja abistaksid sel puhul vajadusel ka perearsti. «Kuna üldpediaatreid on liiga vähe, peavad laste üldiste terviseprobleemidega sageli tegelema laste eriarstid. Kui arst on õppinud ühe eriala ja ta peab 50 protsenti või rohkem tööajast tegelema üldpediaatriaga, siis see on ressursi raiskamine. Ise olen lasteendokrinoloog, aga pean iga päev väga palju tegelema üldpediaatria küsimustega,» rääkis Einberg.
Tema sõnul pöörduvad lastehaigla valvetuppa näiteks lapsed, kellel on kõhu- või peavalu, olenemata sellest, kas valu on kestnud pool päeva või mitu nädalat. Vahel on aga peavalu juba ülegi läinud ja tullakse konsulteerima. «Need lapsed ei ole tegelikult erakorralise meditsiini osakonna (EMO) patsiendid, kuid peame ka nemad läbi vaatama, sest arst peab veenduma, et põhjus ei ole üheski tõsisemas haiguses. Tavaliselt ei ole,» selgitas Einberg. Väga palju on tema sõnul ka neid, kes soovivad lapse esimesel eluaastal nõu laste toitmise ja hoolduse küsimustes. Einbergi hinnangul kerkisid need probleemid eriti teravalt üles 2003. aastal, mil esmatasandi lastearstid kadusid Eestis täielikult ära ja ülejäänud Euroopa eeskujul hakkasid lapse arengut jälgima üksnes perearstid.
«Lapse elus on teatud kriitilised arenguetapid, kus tuleb laste tervist hinnata,» selgita Einberg. Tema sõnul on eriti palju probleeme kooliealiste lastega, kes ei käi tavapärastes kontrollides. «Kui laps läheb kooli, tehakse põhjalik tervisekontroll ja siis ei näe last seitse-kaheksa aastat mitte keegi. Mina lasteendokrinoloogina sooviksin, et last kaalutaks ja mõõdetaks igal aastal. Igasugune tervisehäire võib olla tõsisema haiguse sümptom ja lapsevanemad seda kodus näha ei pruugi. Kooli Tervishoiu OÜ õed teevad oma tööd heal tasemel, nii nagu õdede töö ette näeb, aga arsti pilk on puudu,» lisas ta.
Sotsiaalministeeriumi hinnangul üldpediaatreid siiski senisest rohkem välja koolitama ei peaks. «20 aastat tagasi, kui perearsti reformi alustati, siis läksime üle mujal maailmas levinud süsteemile, kus perearst jälgib inimese tervist sünnist surmani. Üldpediaatril selles süsteemis kohta ei ole, küll aga õppisid päris mitmed üldpediaatrid perearstideks ja neid on tööl nii perearstikeskustes kui ka haiglates. Perearstid on kompetentsed ja võimelised laste tervist jälgima ja nende haigusi ravima. Pediaatrid peaksid töötama haiglas ja aitama nende patsientide ravimisel, keda perearst nii hästi aidata ei oska,» rääkis sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna juhataja Agris Koppel. Tema sõnul soovib suur osa lastearste ka ise pigem konkreetsemat eriala õppida, mitte laste üldiste tervisemuredega tegeleda.
Koppel tõdes siiski, et lastehaiglate EMOdes on liiga palju lapsi, kes saaksid abi ka mujalt. Selle oluliseks põhjuseks on Koppeli sõnul ka usaldamatus perearstide suhtes, mistõttu nii mõnigi lapsevanem läheb pediaatrilt järgi küsima, kas perearst andis ikka paikapidavat nõu. Seda aitaks tema hinnangul lahendada teavitustöö vanemate seas. Kui aga perearst mõne lapse probleemi lahendamisega tõesti hätta jääb, siis võiks olla abi sellest, kui lastearstid aitaksid perearste koolitada. Samuti võiks üldine lastearst lapsed üle vaadata haiglas, enne kui ta suunatakse näiteks laste endokrinoloogi juurde.
Üldpediaatrite nappus ja vähene kaasatus perearsti töösse on Einbergi hinnangul üks põhjus, miks on suurlinnades üha enam ülekaalulisi lapsi, samas kui väiksemates kohtades see probleem niivõrd süvenenud ei ole. «Alguses tegelevad ülekaalulise lapsega perearstid ja – õed. Kui midagi ei muutu, siis suundutakse lastehaiglasse. Meil on üle kümne aasta ülekaaluliste laste päevaosakond. Anname hinnangu lapse vaimsele ja füüsilisele tervisele, analüüsime toitumispäevikut ja koolitame vanemaid. See nõuab oskust ja teadmisi, mistõttu iga toitumisnõustaja sellega hakkama ei saa, aga perearstidel on patsientide jaoks väga vähe aega,» tõdes Einberg.
Koolis võiks käia lastearst
Lahendus võiks Einbergi arvates olla see, kui lastearstid hakkaksid teatud aja tagant koolis laste tervisekontrolli tegemas käima. Abi võiks aga olla ka lapsevanemate paremast teavitamisest, nii et nad hakkaksid lapsi sagedamini perearsti juurde kontrolli viima. Kui see, mida, kui palju ja millal jälgida oleks tarvis, on Einbergi sõnul enam-vähem teada, siis see, kes tervisekontrolli tegema hakkab ja missugustes vanuserühmades see täpselt läbi viia tuleks, on tema sõnul veel lahtine.
Koppel ei usu siiski, et lastearstide koolis käimine tänases Eestis realistlik oleks. «Meil on umbes 170 pediaatrit. Ma ei usu, et nad suudaksid mingisuguse regulaarsusega kõik koolid läbi käia ja kümned tuhanded õpilased läbi vaadata,» rääkis ta. Praegu peab 600 lapse kohta olema üks kooliõde. Väiksemates piirkondades võik Koppeli sõnul üks kooliõde teenindada mitut piirkonda. Laste tervise jälgimisele aitavad tema hinnangul aga kaasa ka 59 tervisekeskust, mida rajatakse praegu Eestisse Euroopa regionaalfondi abiga.
Einbergi arvates on riigil veel suur töö ära teha, et saada laste tervise ja selle kontrollimise olukorrast Eestis ülevaade. «Loodan, et lähima kümne aasta jooksul võtab riik ette suuremaid otsuseid, kui siiamaani on tehtud. Ettepanekud said ministeeriumile kümmekond aastat tagasi tehtud, aga mingit sisulist muutust ega sisulist arutelu ministeeriumiga ei ole olnud,» rõhutas ta ja avaldas lootust, et kätte on jõudnud aeg, mil saab hakata ellu viima lastearstide hinnangul vajalikke muutusi. Seda enam, et pragu on koostamisel laste terviskontrolli juhis.
«Meie soov on, et suuremates tervisekeskustes töötaks konsultandina ka lastearst. Seda spetsialisti on sinna väga vaja,» rääkis Einberg. Koppeli sõnul peaksid lastearstid kuuluma eelkõige eriarstide hulka, küll aga võiks tervisekeskustes tööl olla erinevaid muid erinevaid spetsialiste, mis aitaks perearstidel eriarstidega tihedamat koostööd teha. Praegu töötavad laste üldarstid maakonnahaiglates, Tallinna lastehaiglas ja Tartu Ülikooli kliinikumi juures.
Positiivne on Einbergi sõnul see, et nüüd saab iga vastsündinu endale perearsti. «Vastsündinud lastakse väga varakult sünnitusmajast koju ja neid on vaja korralikult jälgida,» rõhutas ta.


description: Riigikontrolli hinnangul vajab Eesti laste tervishoiukorraldus kiireid muutusi, kuna laste haigusi ei märgata piisavalt vara, lapsed ei jõua õigeaegselt ravile ning ravi ei ole alati järjepidev.

title: Riigikontroll: Eesti tervishoiusüsteem jätab paljud lapsed õigel ajal ravita

maintext:
Välja ravimata haigused kajastuvad tulevikus tööealiste inimeste kaotatud elu- ja tööaastates, mõjutades otseselt riigi üldist toimimist ja toimetulekut, teatas riigikontroll. Tervishoiukorraldust on võimalik täiustada kui tervishoiuspetsialistid hakkaksid omavahel sisuliselt koostööd tegema. Määrata tuleks ka osapool, kelle ülesandeks oleks jälgida, et laps saaks õigeaegselt abi.
«Laste heaolu ja tervise eest vastutab lapsevanem, kuid riik ei saa lubada, et lapsed, kelle vanemad ei suuda või ei oska ise enda laste tervise eest seista, jääksid tähelepanu või abita,» rääkis riigikontrolör Alar Karis. «Kasvanud on näiteks vastutustundetute lapsevanemate hulk, kes on keeldunud lapse vaktsineerimisest, pannes ohtu nii oma lapse tervise kui ka elu, kui tekitades ohtu teiste laste tervisele, kellega vaktsineerimata laps kokku puutub.»
Selleks, et terviseriskid ei realiseeruks ja tervisehädasid suudetaks ohjata, tuleb laste tervisele Karise sõnul tähelepanu pöörata juba sünni hetkest. Seda tuleks teha eelkõige tervisekontrollide ja vaktsineerimiste kaudu haigusi ennetades, aga ka tervise edendamise kaudu, õpetades nii lapsi kui ka lapsevanemaid tervislikke eluviise harrastama.»
Vaid üksikud koolieelikud käivad piisavalt kontrollis
Haiguste varajaseks avastamiseks on riik ette näinud kindla aja tagant tervisekontrollis käimise. Audit näitas, et tervisekontrollis käivad lapsed ebaregulaarselt ning see sõltub lapse vanusest. Kõige enam jõuavad tervisekontrolli kuni kaheaastased, kellest käisid ette nähtud sagedusega perearsti tervisekontrollis 85–93 protsenti.
Eelkooliealistel kolme- kuni kuueaastastel lastel tuleb tervisekontrollis käia vähemalt kord aastas. Sellise sagedusega jõudis arsti juurde vähem kui neli protsenti lastest. Kolme aasta jooksul ei jõudnud kordagi tervisekontrolli pool selles vanuses lastest, mis tähendab, et osa lapsi võivad aastaid olla tervishoiutöötaja vaateväljast eemal.
Kõige vähem käivad lapsed tervisekontrollis koolieas: kontrollis käis sõltuvalt vanusest 8–20 protsenti lastest.
Auditi tulemused näitasid, et lapse tervise jälgimine ja tervishoiuteenuste osutamine ei toimi koordineeritult ega patsiendikeskeselt.
Kehv selgitustöö
Põhjuseid, miks tervisekontrollis ei käida, on erinevaid. Üks põhjus on Eesti koolitervishoiu korraldus. Kuna kooliealine laps viibib suure osa päevast koolis, peaksid nii tervisedendus kui ka tervise jälgimine olema osa kõigi laste koolielust. Audit näitas, et koolitervishoiuteenus puudus 14 koolis. Kehtestatud nõuet üks kooliõde 600 õpilase kohta ei suudetud kõikjal täita ehk nõuetekohaselt oli kooliõe hoolega katmata ca 34 000 koolilast.
Paljudes haridusasutustes puuduvad kohapeal ka vajalikud õppenõustamisspetsialistid, kes oskaksid probleeme sh vaimseid häireid märgata ning last aidata. Näiteks oli eripedagoog või koolipsühholoog 2015/2016 õppeaastal olemas vähemates kui kolmandikus üldhariduskoolides. Logopeed oli olemas vähemates kui pooltes koolides. Kuna õppenõustamisspetsialistid ei suuda üldjuhul üksteist asendada, siis mitmetes koolides ei märgata laste terviseprobleeme enne, kui need on jõudnud süveneda. Riigikontrolli hinnangul on siiski vajalik ka analüüsida, kas praegune tervisekontrollis käimise aegade hulk on optimaalne või on selle puhul teatud liialdusi.
Kooliõdede puuduse üks põhjus tuleneb sellest, et haigekassa rahastab koolitervishoiuteenust kalendriaastas vaid 11 kuu eest, s.t kooliõde saab palka vaid 11 kuu eest. Samal ajal teenib nt haiglas töötav õde üldjuhul kõrgemat palka ning saab seda kõigi 12 kuu eest. Ka õppenõustamisspetsialistid on ühe põhjusena välja toonud, et huvi selle töö vastu on väike, kuna palk on madal.
Teine oluline põhjus on riigikontrolli hinnangul see, et sotsiaalministeerium ei ole suutnud tulemuslikult teadvustada tervisekontrollides käimise vajalikkust. Ka paljud perearstid ei ole seni eraldi tähelepanu pööranud laste tervisekontrollides käimisele.
Kehva selgitustöö tulemusena on riigikontrolli hinnangul osa lapsevanemate seas jätkuvalt levinud suhtumine, et arsti juurde pole mõtet minna enne kui haigus kallal. Sellist põhimõtet järgivate vanemate lapsed jõuavad spetsialisti juurde sageli liiga hilja ning terviseprobleem on süvenenud. Tagajärjena ravimise aeg pikeneb, tüsistuste oht tõuseb, laps on aktiivsest elust eemal ning rahaline koormus tervishoiusüsteemile kasvab.
Lapsed ei jõua õigeaegselt ravile
Tulenevalt sellest, et terviseprobleemi ei märgata või ei diagnoosita õigeaegselt, ei suunata last edasi spetsialisti juurde, kust ta vajalikku abi saaks. Nendel juhtudel, mil terviseprobleemi küll märgati ja laps edasi suunati, ei jõudnud ta alati spetsialisti juurde.
Riigikontrolli analüüs näitas, et 2014. aastal suunasid kooliõed arstiabi vajavaid lapsi kõige enam silmaarsti, hambaarsti ning perearsti juurde. Suunatud lastest jõudis aasta jooksul silmaarstile 48 protsenti, hambaarstile 65 protsenti ning perearstile 41 protsenti. Kõikidest arsti juurde suunatud lastest, kellel kooliõde oli märganud terviseprobleemi, ei jõudnud sinna pool. Põhjusteks olid eriarstiabi kehv kättesaadavus (distants, pikad ravijärjekorrad), info ebapiisav liikumine erinevate spetsialistide ja lapsevanemate vahel ning viimaste teadmatus ja/või hoolimatus.
Lisaks analüüsis riigikontroll koostöös Eesti psühhiaatrite seltsiga söömishäirega ning aktiivsus- ja tähelepanuhäirega laste ravi, kes olid tulenevalt oma terviseseisundist sattunud haiglaravile. Analüüsi tulemused näitasid, et 32 protsenti lastest said arstiabi õigel ajal, sh aktiivsus- ja tähelepanuhäirega lastest 29 protsenti ja söömishäiretega lastest 37 protsenti. Seega 2/3 puhul ei diagnoositud probleemi õigel ajal. Hilisest märkamisest tulenevalt algas ravi keskmiselt kaks aastat pärast esimesi dokumenteeritud sümptomeid.
Haigete laste ravi pole alati järjepidev
Audit näitas, et kui terviseprobleem diagnoositakse ja laps jõuab ka arsti juurde, siis ei pruugi ta vajalikus mahus ravi saada. Näiteks sai rasvunud lastest nelja-aastase perioodi jooksul tervishoiuteenust kahel aastal 30 protsenti, kolmel aastal kaheksa protsenti ja kõigil neljal aastal neli protsenti sihtrühmast. Rasvunud lapse ravimine eeldab regulaarset tervishoiuteenuse saamist, et ravi oleks tulemuslik.
Ebaregulaarse ravi üheks põhjuseks on juhtumikorraldusliku lähenemise puudumine. See tähendab, et süsteemis puudub osapool, kes veenduks, et laps jõuaks vajaliku spetsialisti juurde. Teisalt on põhjusteks lapsevanemate hooletu suhtumine raviskeemist kinnipidamise osas ning madal teadlikkus tervisekäitumisest. Rasvunud laste esmashaigestumine on ajavahemikul 2006–2014 suurenenud 54 protsenti.
Selleks, et laste tervise hoidmise ja ravimise korraldus paraneks, tuleb senisest paremini ühendada toimivaks ja koordineeritud võrgustikuks perearstiteenus, koolitervishoiuteenus, eriarstiabi ning õppenõustamisteenus. Seejuures on toimimise eelduseks see, et süsteemis on üks spetsialist kui juhtumikorraldaja, kes jälgib pidevalt lapse tervisehoiuteenustele suunamisi, nende saamist ning vajadusel juhib lapsevanema või lastekaitse tähelepanu sellele, et laps ei ole saanud üht või teist talle vajalikku tervishoiuteenust.
Riigil puudub ülevaade laste haigustest
Riigikontrolli hinnangul on suur probleem ka see, et riigil ei ole ülevaadet Eesti laste higustest. Seetõttu ei ole võimalik kavandada tervishoiuteenuseid ega sihtrühmadele suunatud ennetus- ja edendustegevust.
Riigil on küll teada surmade ja sündide statistika ning esmahaigestumisjuhud, kuid esmahaigestumiste juhte ei saa võtta piisava andmestikuna tervishoiu ja ennetustöö planeerimisel, kuna üks laps võib olla sama probleemiga arvesse võetud mitme teenuseosutaja juures või on korduva raviarve puhul iga kord uus raviarve avatud.
Samuti registreeritakse statistikas nii põhi- kui ka kaasuvad diagnoosid, mistõttu on võimalik, et kaasuvad haigused märgitakse mitu korda. Seetõttu vajab laste tervise valdkonna juhtimine täpsemate andmete näol senisest paremat sisendit, et võimalik oleks reageerida õigesti ja õigel ajal.
Taust


description: Vähist paranenu risk surra südamehaigusesse oleneb sellest, mis vanuses tal kasvaja diagnoositakse.

title: Vähihaigeid võib tabada teinegi raske haigus

maintext:
Uuringust selgus, et nooremas eas diagnoositutel oli kõrgem südamehaiguste tekkimise risk, kirjutab News Max.
Seni on arvatud, et vähiravi lükkab südamehaiguste tekkimist edasi. Seda eriti neil inimestel, kes on põdenud rinnavähki või Hodgkini lümfoomi või kel on esinenud kasvaja lapsepõlves.
Värske uurimuse tulemused on selle autori Mike Hawkinsi sõnul olulised, sest need aitavad keskenduda riskirühmas olevate inimeste kõige intensiivsemale järelravile ning vähiravi võimalikele kõrvalmõjudele.
Teadustöös analüüsiti enam kui 200 000 Suurbritannia inimest, kes jäid pärast vähi põdemist ellu. Uurimuses osalejad olid vanuses 15 kuni 39 aastat ning nad olid pärast vähki haigestumist elanud vähemalt viis aastat.
Uurijad tõid välja, et kuus protsenti surmadest oli seotud südamehaigustega. Neil, kel diagnoositi vähk teismelisena, oli enam kui neli korda suurem risk surra südamehaiguse tõttu kui neil inimesel, kes ei olnud vähki põdenud.
Neil, kel diagnoositi vähk vanuses 35 kuni 39 eluaastat, oli vaid 1,2 protsenti suurem tõenäosus südamehaiguste tekkimiseks võrreldes nende inimestega, kes selles vanuses vähki ei põdenud.
Kõige rohkem mõjutas diagnoosimise aeg Hodgkini lümfoomist paranenuid. Seitse protsenti neist, kel diagnoositi haigu 15 kuni 19 aasta vanuselt surid 55 eluaastaks südamehaigustesse. Hilistes 30ndates diagnoositutest suri vaid kaks protsenti.
Üldpopulatsioonist sureb enne 55 eluaastat südamehaigustesse üks protsent, tõid teadlased välja.
Uuring avaldati ajakirjas Circulation.


description: Põlva haigla võrgustamine Tartu Ülikooli kliinikumiga jõuab lõpule järgmise aasta jooksul, kinnitas haigla tegevdirektor Koit Jostov.

title: Väikehaigla võrgustumine jõuab järgmisel aastal lõpule

maintext:
Teema oli arutlusel kolmapäeval Põlva päevakeskuses toimunud paneeldiskussioonis, mida juhtis maavanem Igor Taro, teatas Põlva maavalitsus.
Jostov tõdes, et võrgustumine on tänasel päeval nii kaugel, et Põlva volikogu peaks tegema otsuse järgmisel aastal ja siis pärast põhimõttelist nõusolekut hakkab haigla koostama lepingut. «Kindel on, et AS Põlva Haigla jääb ikkagi Põlva haiglaks, ainult enamusaktsiate omanikuks saab Tartu Ülikooli kliinikum,» selgitas Jostov. Ta lisas, et riik investeerib omalt poolt miljon eurot, mis suunatakse hoone ja seadmete arendamiseks. Haigla tegevdirektori sõnul on kokkuvõttes kõige olulisem see, et maakonna elanike ning patsientide jaoks midagi ei muutu, kui siis ainult paremaks.
Põlva maavanema Igor Taro sõnul on Põlva haigla teema olnud kuum juba üle kümne aasta ja sellega seoses on inimestel palju ebaselgust. «Teadmatus tekitab hirmu ja loodetavasti saime täna kõik targemaks, et Põlva haigla tulevik on kindlam, kui 10 aastat tagasi arvati,» ütles Taro ja lisas, et Võru haigla näide on selles suhtes julgustav.
Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige Mart Einasto kinnitas omalt poolt, et Põlvasse jääb haigla alles. «Kindel on see, et 2017. aastal ei muutu midagi ja kliinikumi huvi pole kindlasti kõiki Kagu-Eesti patsiente Tartusse saada, vaid jätkata teenuste osutamist maakonnahaiglates,» sõnas Einasto.
Sellega seoses kerkis esile ka Põlva haigla sünnitusosakonna tulevik, mis Jostovi sõnul sõltub paljuski sünnituste arvust. «200 sündi aasta on minimaalne, millega haigla majanduslikult toime tuleks, ilma et peaks lisaraha juurde maksma. Sünnitusosakonda ei sulge riik ega haigla, vaid ikkagi madal sünnituste arv.»
Võrgustumise protsessi Võrus läbinud Lõuna-Eesti haigla juhatuse liikme Arvi Vase sõnul saadi kliinikumi näol endale juurde väärt strateegiline partner. «Meil on hulk uusi kalleid diagnostikaseadmeid ja täiesti uue sisu saanud erakorralise meditsiini osakond – need on konkreetselt patsiendile nähtavad asjad. Lisaks oleme saanud juurde palju kompetentsi, mis avaldub nii nõukogu töös kui koostöös erialaarstide vahel Tartu Ülikooli Kliinikumi süsteemis,» rääkis ta.


description: Möödunud teisipäeval alustati Soomes kodanikualgatusega, mille eesmärk on eutanaasia seadustamine. Liikumist toetavad mitmed endised Soome parlamendi liikmed.

title: Soomlaste kodanikualgatusele eutanaasia seadustamiseks on antud tuhandeid allkirju

maintext:
Ettevõtmise algatajad on endine Soome parlamendiliige ja rahandusminister, konservatiivse Rahvusliku Koonderakonna liige Iiro Viinanen ning endine Soome panga juht Sirkka Hämäläinen, vahendab Yle Uutiset. Rahvaalgatuse eesmärk on ümber teha Soome praegused eutanaasia seadused, nii et surmaabi muutuks Soomes seaduslikuks. Mõlema arvates on raskelt haigetel inimestel õigus valutuks surmaks.
«Elamine ja suremine on osa elust,» rääkis Viinanen möödunud teisipäeval uudisteagentuurile Yle. «Arvan et selle hulka peaks kuuluma ka halastussurm.» Parkinsoni tõvega võitleva Viinaneni sõnul peaks ravimatult haigel, väga tugevate valude käes piinleval inimesel olema õigus oma elu lõpetada. «Parkinsonihaigena tean, missuguseks kujuneb minu olukord lõpuks, kellele see saab olema raskem ja kellele vähem raske, kuid igal juhul kujuneb see parajaks väljakutseks. Ma ei mõista, miks ei tohiks inimene sellisest olukorrast varem lahkuda,» ütles endine minister.
Enamik meedikutest on vastu
Eutanaasia seadustamist taotleva kodanikualgatuse eestvõtjate hinnangul toetab eutanaasiat üle 85 protsendi soomlastes. Nende seas on enamik haiglaõdesid ja osa arste. Soome arstide liit on aga selle mõtte vastu. Liidu esimehe Heikki Palve sõnul on eutanaasia vastu enamik arste, nende seas ka suurem osa palliatiivset, raskeid ja ravimatuid haigusi leevendavat ravi pakkuvaid arste. «Arstid lähtuvad kahest vastandlikust väärtusest. Ühelt poolt soovivad nad kannatusi vähendada ja teiselt poolt on neil kohustus elu hoida,» rääkis ta.
Eutanaasia on seadusega lubatud näiteks Hollandis, Belgias ja Luksemburgis. Palve sõnul ei saa Soomet Hollandiga siiski võrrelda, sest seal on inimestel hoopis teistsugused õigused. «Seal võib istuda kohvikus ja jääda laksu alla ainetest, mida peetakse narkootikumideks, nii et seal on hoopis teistsugune ühiskond,» selgitas meedik. Palve sõnul valib aastas eutanaasia umbes 0,03 protsenti hollandlastest. Arstid kardavad tema hinnangul, et eutanaasia seadustamisega tekkiks Soomeski oht, et arstide abiga tehtud enesetapp muutub tavaliseks.
Praegu on peale Viinaneni ning endiste Soome parlamendi liikmete Ilkka Taipale, Osmo Soininvaara ja Henrik Laxi kodanikualgatuse petitsioonile allkirja andnud ligi 5000 inimest. Selleks, et algatus parlamendis kindlasti arutusele tuleks, on neil Soomes 2012. aastal vastu võetud kodanikualgatuse seaduse kohaselt tarvis 50 000 allkirja.


description: Hinnanguliselt ei tea iga teine diabeedihaige, et tal on suhkurtõbi, kuid selle haiguse varane avastamine aitab terviseprobleeme kontrolli all hoida ja tõsiseid tervisekahjustusi vältida.

title: Pimedaks jättev raske haigus jääb sageli õigel ajal avastamata

maintext:
Isadepäeval, 13. novembril korraldasid Eesti diabeediliit ja Eesti arstiteadusüliõpilaste selts juba seitsmendat aastat järjest veresuhkru mõõtmise kampaania, et tähistada 14. novembril toimuvat maailma diabeedipäeva. Veresuhkrut sai lasta tasuta mõõta Selverites üle Eesti. Kampaania osutus väga populaarseks ja kahe tunni jooksul mõõtsid Tartu ülikooli arstitudengid üle Eesti 3000 inimesel veresuhkru taset. Üle normi kõrgemat veresuhkru näitu leiti 18 protsendil testituist.
Eelmisel aastal mõõdeti diabeedipäeval veresuhkrut 3431 korda, sealhulgas ka 54 lapsel. Noorim osaleja oli neljaaastane ja vanim 93-aastane. Normist kõrgem veresuhkur avastati 16,4 protsendil kontrollitutest.
«Diabeeti haigestunute arv kasvab kogu maailmas ja nii ka Eestis. Teist tüüpi diabeet on haigus, mille puhul ei pruugi alguses iseloomulikke sümptomeid esineda, nii ei tea umbes pooled diabeetikutest, et neil see haigus olemas on. Samal ajal võib kõrge veresuhkur kahjustada südant ja veresooni, silmi, neerusid, närve, hambaid, samuti on diabeetikutel kõrgem risk infektsioonide tekkeks,» rääkis Eesti diabeediliidu juhataja Ulvi Tammer-Jäätes. Diabeeti ei saa välja ravida, aga diabeedi kontrolli all hoidmine aitab ära hoida hilisemaid tüsistusi, mille hulka kuuluvad pimedaksjäämine, neerukahjustused ja jalgade amputeerimine.
Eesti elanikest põeb diabeeti kokku viis protsenti ehk ligikaudu 70 000 inimest, neist 90 protsenti teist tüüpi diabeeti (peamiselt mõjusa geneetilise eelsoodumuse ja ülekaalu tõttu). Kümme protsenti põeb esimest tüüpi diabeeti, mis on vähese geneetilise eelsoodumusega autoimmuunhaigus.
Üks viis diabeeti haigestumise varakult avastamiseks on veresuhkru mõõtmine. «Eriti peaks veresuhkru taset mõõtma kõik tüsedad inimesed, kel vanust üle 40. Samuti võiks veresuhkru vastu huvi tunda need, kel mureks kõrge vererõhk või kõrge kolesterool. Oluline on pärilikkus – risk on suurem inimestel, kelle suguvõsas on esinenud diabeeti. Veresuhkru taset tasub jälgida ka naistel, kellel on esinenud rasedusaegne diabeet,» soovitas Tammer-Jäätes.
Valutu diabeediravi lastele
Täna keskpäeval annab Eesti laste ja noorte diabeedi ühing (ELDÜ) riigikogu sotsiaalkomisjonile üle tänutahvli selle eest, et sai käesoleval aastal riigieelarvest ühekordse eraldisena 75 000 eurot. Selle summaga aidati lastel alustada insuliinipumba ravi ja pidevat veresuhkru monitooringut. See raviviis pakub parimait ravitulemust ning aitab lapsel ja tema lähedastel elada normaalset elu. Insuliinipumba abil saab vältida lastele haiget tegemist, sest last ei ole vaja viis kuni kaheksa korda ööpäevas süstida ega mõõta veresuhkrut sõrme 9–12 korda augustades. Insuliinipump annustab insuliini valutult ja glükoosimonitooring näitab reaalajas veresuhkru väärtusi monitori ekraanil.
ELDÜ juhataja Kristi Peegli sõnul on hea diabeedi kontroll oluline ja kordades odavam kui tagasipöördamatute tüsistuste ravi. «Riikides, kus diabeeditarvikud on kõigile kättesaadavad, tehtud uuringud näitavad, et esimest tüüpi diabeeti haigestunud inimese eluiga võib tänapäeval olla samaväärne või ka pikem diabeeti mittepõdevast inimesest, kuna diabeeti põdev inimene pöörab suurt tähelepanu tervislikule eluviislile, sealhulgas toitumisele ja kehalisele aktiivsusele,» selgitas Peegel.
2016. aastal on saanud heategevuse toel (projekt «Väike panus, suur mõju», Rat Race Tallinn ja Pärnu, erinevad annetajad ja riigieelarve eraldise abil), endale insuliinipumba 55 last. Kokku on Eesti haigekassa andmetel alustanud oktoobrikuu seisuga inusliinipumbaravi 69 last, see tähendab et 80 protsenti lastest ja peredest on vajanud 2400 eurose ravi alustamiseks toetust keskmiselt 1238 eurot, haigekassa tasub 2400 eurost pisut alla 1000 euro, perede enda panus on kümme protsenti.
See tähendab, et kaasaegne diabeediravi ei ole lastele kättesaadav, kui selleks ei ole võimalik kasutada heategevuse või riigieelarve toetust. «Kahjuks peame tõdema, et olukord ei parane oluliselt ka 2017. aastal, mil haigekassa vähendab sensoriga töötava insuliinipumba omaosaluse summat vaid 220 eurot, mis tähendab, et pideva glükoosimonitooringu võimalusega insuliinipumba eest tuleb endiselt tasuda ligikaudu 1200 eurot, igakuised ravikulud jäävad sensorravi puhul ligi 120 euro juurde, see tähendab aastas 1440 eurot. See on paljudele Eesti peredele kallis ja kättesaamatu», selgitab igapäevaselt diabeeti põdevate laste peresid nõustav ja toetav Kristi Peegel.
«Arvestada tuleb seda, et täna diagnoosi saanud inimene peab ravimite ja tarvikute toel oma tervist hoidma terve eluea. Kui mõtleks korraks kõik koos, kuidas saaks üheaastasena diagnoosi saanud laps elada täisväärtuslikult vähemalt 70aastaseks? On ju selge, et täna diabeeti põdeva inimese ravivahenditesse investeeritud eurod võimaldavad tulevikus kokku hoida sama inimese kümnetesse tuhandetesse eurodesse ulatuvaid ravi- ja sotsiaalabikulutusi,» ütles teine ELDÜ juhatuse liige Piret Loomets.
Eesti põeb esimest tüüpi diabeeti 650 last, nendest ligikaudu 350-l on insuliinipumbad. Valdava enamuse insuliinipumpadest on Eesti lapsed saanud heategevuse toel. Probleemist teavitamiseks viibki ELDÜ koostöös aktsiooniga «Meie panus» täna riigikokku tänutahvli 33lt lapselt, kes on saanud sel aastal riigieelarve toel endale insuliinipumba ja/või pideva glükoosimonitooringu seadme.
MTÜ Eesti Laste ja Noorte Diabeedi Ühing on tulumaksusoodustusega mittetulundusühing, kõik sihtotstarbelised annetused suunatakse laste paremasse ravikvaliteeti, et hoida nende elu ja tervist. Annetusi kogume arvelduskontole nr EE972200221047225180 ja kõnesid ootame annetusnumbrile 9008805, kui kuulad kõne lõpuni, toetad diabeedilapsi viie euroga.


authors:
Maiken Mägi
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Tänasest algab HIV testimisnädal, mille raames saab HIV kiirtesti teha Tallinna, Tartu, Narva, Sillamäe, Kohtla-Järve, Rakvere ja Pärnu kaubanduskeskustes.

title: Seitsmes linnas saab nädala jooksul teha HIV kiirtesti

maintext:
18.–25. novembrini toimub HIV testimisnädal, mille jooksul on lisaks tavapärastele testimisvõimalustele avatud kaubanduskeskustes üle Eesti kiirtestimise kabinetid. Esimesed 800 testijat Tallinnas ja Tartus saavad kaasa PÖFFi sooduspileti.
«HIV on stigmatiseeritud haigus, me peame muutma suhtumist nii haigusesse kui haigetesse. Probleemiks on ka riigi suhtumine, mistõttu me ei suuda epideemiaga tegeleda piisavas mahus,» ütles riigikogu HIV-ennetuse töörühma esimees Vilja Toomast.
Toomasti sõnul jäi riigikogus probleemkomisjoni loomine jäi selle taha, et see oleks maksnud 30 000 eurot aastas ja poliitikud ei taha siduda end nii negatiivse teemaga. «Meie enda asi on võidelda HIVi rahastuse eest. Peame järgmise aasta jooksul saavutama olulise arenguhüppe, et kõik diagnoositud suunataks ravile ja nad seal ka püsiksid,» ütles ta.
Uutest HIV infektsioonijuhtudest 90 protsenti avastatakse Ida-Virumaal ja Harjumaal, sealjuures on 80 protsendil uutest juhtudest nakatumine toimunud heteroseksuaalsel teel. Eesti jaoks on probleem HIV-positiivsete hiline testimine, arsti poole pöördumine ja sellest tingituna hiline ravi alustamine.
HIV kiirteste saab testimisnädala raames teha:
TALLINN Solarise Keskus (Estonia pst 9)
18.11 kell 17.00 – 20.00
19.11 kell 13.00 – 16.00
20.11 kell 13.00 – 16.00
TARTU Kvartali keskus (Riia 2)
18.11 kell 17.00 – 20.00
19.11 kell 13.00 – 16.00
NARVA Astri Keskus (Tallinna maantee 41)
21.11 kell 17.00 – 20.00
Narva Haigla Polikliinik (Vestervalli 15)
18.11 ja 21.11 - 25.11 Kab. 10 (I korrus) kell 08:00 - 16:00
Kab. 203 (II korrus) kell 10:00 - 18:00
KOHTLA-JÄRVE Vironia Kaubanduskeskus (Järveküla tee 50)
22.11 kell 17.00 – 20.00
SILLAMÄE SK-Market (Viru pst.2a)
23.11 kell 17.00 – 20.00
RAKVERE Kroonikeskus (Ferdinand Gustav Adoffi 11)
24.11 kell 17.00 – 20.00
PÄRNU Port Artur (Hommiku 2)
25.11 kell 17.00 – 20.00
HIV testimisnädalat korraldavad ravimitootjate liit, perearstide selts, sotsiaalministeerium, tervise arengu instituut, seksuaaltervise liit, Eesti HIV-positiivsete võrgustik, PÖFF ja Balti filmi- ja meediakool.
HIV testimisnädal toimus üleeuroopalise testimisnädala raames mullu esimest korda. Kampaania on selleks, et tõsta inimeste HIV-alast teadlikkust ja kutsuda inimesi üles end regulaarselt testima.


authors:
Triin Ärm
Panther Media Scanpix

description: Enneaegselt ilmale tulnud lapse jaoks on kõikvõimalike tänapäevaste aparaatide kõrval samaväärselt oluline tema ema-isa lähedus ja hoolitsus.

title: Lastearst: enneaegne laps vajab üle kõige vanemate lähedust

maintext:
Pelgulinna sünnitusmaja vastsündinute osakonna juhataja dr Pille Saik rääkis, et nii Eesti sünnitusmajades kui ka mujal maailmas pooldatakse aina enam põhimõtet vähem on rohkem, pidades selle all silmas arstlikke sekkumisi ja raviprotseduure, teatas Lääne-Tallinna keskhaigla. Järjest rohkem tähtsustatakse lapse ja vanema nahk-naha kontakti ning vanemate rolli vastsündinu kosumisel.
«Loomulikult on terviseprobleemiga vastsündinu jaoks esmatähtis, et tema hingamine ja südametöö oleksid tagatud, kuid lapse paranemisel ja arengul on väga suur roll ka vanemate lähedusel,» ütles dr Saik. Ta lisas, et mida sügavamalt enneaegsena ja ebaküpsena laps ilmale tuleb, seda suurem võimalus on, et tal esineb edasises elus häireid kognitiivsetes funktsioonides: raskusi kõnes, õppimises ja suhtlemises. Lastearsti sõnul on tõestatud, et neil lastel, kes on intensiivravi jooksul saanud kosuda pere keskel, on need funktsioonid hiljem paremini arenenud.
Eestis sünnib aastas umbes 700 last, kes tulevad ilmale enne, kui neil saab täis vähemalt 37 nädalat emaüsas. Umbes 160-170 neist sünnib aga sügavalt enneaegsena ehk enne 32. rasedusnädalat või väiksemana kui 1500 grammi.


description: Hiljutises uuringus toodi välja, et D-vitamiini puudus soodustab põievähi tekkimist.

title: D-vitamiini puudust seostatakse vähiga

maintext:
Vaadeldud seitsmest uurimistööst viis tõid välja, et madal D-vitamiini tase seostub kõrgema põievähi tekkeriskiga, kirjutab News Max.
Katsed näitasid, et rakud reageerivad D-vitamiinile ning see võib omakorda mõjutada immuunvastust.
Uurimistöö autor Rosemary Bland Suurbritannias asuvast Warwicki ülikoolist tõdes, et avastus on oluline, sest immuunsüsteem võib aidata vähki ära hoida, kui see leiab ja hävitab ebanormaalsed rakud enne, kui neist areneb kasvaja.
Bland tõdes, et vaja on rohkemaid kliinilisi uuringuid, et seda seost veel kontrollida.


authors: Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Õppejõud Ja Eesti Ämmaemandate Ühingu Asepresident

description: Kui mujal maailmas nähakse perekoolil suurt rolli tulevaste vanemate sotsialiseerumisel, siis Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rakendusuuringust selgub, et Eesti lapseootel pered külastavad perekooli loenguid, et eelkõige saada sealselt ämmaemandalt tõenduspõhist informatsiooni.

title: Perekoolidelt oodatakse tõenduspõhist teavet

maintext:
75% uuritutest külastavad perekooli, et saada tõenduspõhist teavet, mis annab alust arvata, et ämmaemand lektorina on saavutanud kindla positsiooni sünnituseelse ettevalmistuse läbiviijana. Eesti perekoolides töötavad lektoritena valdavalt ämmaemandad, valdkonnaspetsiifiliste teemade käsitlemiseks on kaasatud teised spetsialistid, näiteks psühhosotsiaalne kriisinõustaja ja hingehoidja.
Sünnitusjärgsel perioodil vajatakse rohkem tuge
81% küsitletutest soovis end ette valmistada lapsevanemaks saamiseks ja 79% loomulikuks sünnituseks. Võib arvata, et Eesti kultuurikontekstist tulenevalt jäi perekooli külastamise põhjustes teiste tulevaste vanematega kohtumise soov teisejärguliseks, seda nimetas 21% vastanutest.
Sünnituseelse ettevalmistuse oluliste teemadena käsitletakse Eesti perekoolides rasedust, rasedusaegseid vaevusi ja nende leevendamist, sünnitust, sünnitusvaluga toimetulekut, toitumisnõuandeid raseduse ning imetamise ajal, rinnaga toitmist, vastsündinu hooldust ja sünnitusjärgset perioodi.
Perekoolis osalenute hinnangul oli erinevates loengutes ja tegevustes osalemisest abi rasedusega kohanemisel 22%-l sünnitusega toimetulekul 68%-l ja imetamisega alustamisel 28%-l. Uuringu tulemused kinnitavad varasemate maailmas läbi viidud uuringute tulemusi: naised ja nende tugiisikud tunnistasid, et perekoolist oli kasu ka sünnitusjärgse perioodiga toimetulekuks, kuigi ettevalmistus sünnitusjärgseteks raskusteks oli võrreldes sünnituseks ettevalmistusega ebapiisav.
Isadel oluline roll lapseootuses
Partneri lapseootuse korral tajuvad esmakordsed isad suurenenud kohustust tagada perele majanduslik heaolu, mistõttu jäid nad töökohustuste täitmise tõttu lapseootel naise arstivisiitidest sageli kõrvale. Rasedusse ja hooldusesse kaasatud olemine tähendaski isade jaoks suurenenud kohustust majapidamistöödesse panustamisel, majandusliku olukorra parandamist ning koos partneriga ämmaemanda/naistearsti visiitidel ja perekoolis osalemist. Visiitide ja ultraheliuuringute käigus on esmakordsed isad end sageli tundnud kõrvalejäetuna, sest hooldus on keskendunud peamiselt naisele. Siinkohal on hoolduse oluliseks märksõnaks visiidi ajal isade kaasamine vestlusesse, nende toimetuleku hindamine ja positiivse tagasiside andmine.
Olulisena märkisid esmakordsed isad vajadust lisateabe ja raamatute järele ning veebilehtede uurimist. Kuigi isad olid motiveeritud iseseisvalt erinevaid teabeallikaid leidma, toodi olulise puudusena välja see, et ämmaemanda jagatavatest kokkuvõtvatest materjalidest või kvaliteetsetest allikatest jäi vajaka. Varasemate uurimistööde tulemused kirjeldavad samuti isade vajadust spetsiaalselt isadele suunatud kirjalike materjalide järele, mis käsitlevad teaduspõhiselt naise vajadusi, samuti isaks kasvamise ja vastsündinu eest hoolitsemisega seotud teemasid.
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rakendusuuringu «Eesti sünnituseelset ettevalmistust pakkuvate perekoolide õppetöös osalemise mõju rasedate ja nende tugiisikute valmisolekule sünnitusega toimetulekuks, vanemarolliga kohanemiseks ning imetamise edendamiseks osalejate ja lektorite pilgu läbi» eesmärk on kirjeldada Eesti perekoolides osalenud rasedate ja nende tugiisikute ootusi ning nende täitumist seoses sünnituseks ettevalmistuse ja sünnitusjärgse perioodiga ning õppetööd läbiviivate lektorite nägemust õppetöö efektiivsusest.
Teiste Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rakendusuuringute tulemustega saab tutvuda 24. novembril konverentsil «Terves kehas terve teadmine».


description: Köha, nohu ja kipitav kõri on tüüpilised külmetushaiguse või gripi sümptomid, mistõttu tuleks aevastavatest ja köhivatest inimestest võimalusel eemale hoida.

title: Kui kaua on külmetushaigus nakkav?

maintext:
Saksamaal Askleipose kliinikus töötav hügieeniarst dr Susanne Huggert selgitas ajalehele Bild, kuidas end külmetuse eest kaitsta.
Huggerti sõnul on külmetushaigust põhjustavad pisikud ja viirused nakkavad juba enne seda, kui inimene haigena voodisse jääb. Ühes aevastusest võib piisata selleks, et levitada ruumis ohtralt haigustekitajaid. Seega ei pruugi haigusest veel esmapilgul märkigi olla, kui inimene sellega juba ka teisi nakatama asub.
See, kui kaua haigus nakkab, sõltub haigustekitajast. Tavalise külmetuse tekitaja nakkab tavaliselt viis kuni seitse päeva, rasket haigust põhjustav viirus võib aga teistele inimestele edasi kanduda ka rohkem kui nädala jooksul. Nakkuste kontrollimise teeb raskeks see, et nakatunud inimene ei tunne ennast kohe haigena ja levitab näiteks köhahooga ümbruskonda hulga pisikuid.
Tugeva immuunsüsteemiga inimene, keda on tabanud külmetushaigus, saab tavaliselt umbes nädalaga terveks, kuid kui organismi vastupanuvõime haigustele on nõrgem, võib külmetus ka kauem kesta. Täiskasvanud tabab külmetushaigus keskmiselt kaks kuni neli korda aastas ja lapsi kuus kuni kümme korda. Esimesed märgid haigusest tekivad tavaliselt üks kuni kaks päeva pärast haigustekitajaga nakatumist.
Terveksjäämine õnnestub Huggerti sõnul kõige paremini siis, kui inimese eluviis on tervislik ja ta ka sööb tervislikku toitu, milles on piisavalt C-vitamiini. Oluline on ka regulaarselt käsi pesta, näiteks enne sööki ja siis, kui inimene poest koju tuleb. Eriti tähtis on see neile, kes viibivad ühes ruumis turtsuvate ja köhivate inimestega. Samuti ei tasuks tõtata kohe kätt suruma inimesega, kes endale just äsja pihku aevastas. Kui kehalist kokkupuudet nakkushaiguse käes vaevleva inimesega kuidagi vältida ei ole võimalik, tuleks käsi pärast seda põhjalikult pesta.


description: Hambaarstid kuulevad sageli kaebust, et patsiendil igemed veritsevad. Kui osad inimesed on sellepärast mures, siis suurem enamus leiavad, et see on normaalne nähtus. Vaatame tõele näkku - kas meil on põhjust muretseda?

title: Igemete veritsemine võib tähendada suurenenud riski hammaste varajasele kaotusele! Kuidas seda ära hoida?

maintext:
Veritsevad igemed viitavad põletikule hammast ümbritsevates kudedes. On mitmeid tegureid, mis võivad igemete veritsust stimuleerida ja mõjutada, kuid peamine põhjus on üks - halb suuhügieen. Kas teadsite, et hambakatus elab miljoneid baktereid, kes toodavad erinevaid toksiine? Kuni 400 erinevat liiki mikroorganismi, nende toksiinid ja toidujäägid moodustavad hambakatu, mis koguneb hammastele ja igemevakku ning aktiveerib immuunsüsteemi rakud. Suureneb veresoonte läbilaskvus ning areneb põletik, mistõttu isegi kerge puude võib põhjustada igemete veritsust.
Igemete põletikku nimetatakse gingiviidiks. Kui igemepõletikku mitte ravida, areneb see edasi parodontiidiks, mistõttu tekib põletik hammast ümbritsevas luus, põhjustades luu taandumist. Just see on üks hammaste varajase kaotuse peamisi põhjusi.
Eespool kirjeldatu on muidugi vaid üks võimalik stsenaarium. On oluline mõista, et just hambakatt põhjustab hambaaukude teket, halba hingeõhku ning süsteemsete haiguste teket.
Parim viis hamba- ja igemehaigusi vältida on regulaarne ja korrektne hammaste puhastamine. Väga olulised on ka hambapesu kestus ning hambahari. Hambakattu ei ole võimalik eemaldada vaid paari kiire harjatõmbega, see nõuab aega ja kannatust. Ka jõu kasutamine ei aita, sest nii võib hoopis hambaid kahjustada.
Hambaid tuleks pesta pehme hambaharja, kiirete väikeste liigutuste ning ilma liigset jõudu kasutamata. Parima tulemuse saavutamiseks soovitavad üha enam hambaarste üle maailma ja ka Eesti Hambaarstide Liit kasutada Philips Sonicare elektrilist hambaharja.
On paradoksaalne, et ajal, mil eeldame, et tehnika kasutab uusimat tehnoloogiat, kasutame me hammaste puhastamiseks harja, mis oluliselt ei erine sellest, mida kasutasid inimesed juba tuhandeid aastaid tagasi. Samas me mõistame, et uue teleri pilt on teravam, arvutid on kiiremad ja telefoni fotokaamera ületab selle eelkäija. Aga miks me ei kasuta elektrilist hambaharja?
On teaduslikult tõestatud, et elektrilised hambaharjad ei põhjusta igemete taandumist. Vastupidi - elektriline hambahari tagab igemete õrna massaaži, mis parandab vereringet ja tänu tõhusale katu eemaldamisele, parandab igemete tervist. Tavalise manuaalse hambaharjaga kasutatakse rohkem jõudu, mille tõttu võib ige taanduda ning tekkida hambaemaili defekt. Seetõttu soovitatakse edasise kulumise vältimiseks kulunud hammaste ja paljastunud dentiiniga patsientidele elektrilist hambaharja.
Esimene Philips Sonicare hambahari töötati välja vastavalt Ameerika Periodontoloogia Akadeemia nõuetele, eesmärgiga edendada põletikulise koe paranemist ja tugevdada igemeid. Koostöös hambaarstidega on Philips loonud Sonic tehnoloogia, mis oluliselt hõlbustab ja parandab suuõõne hügieeni.
Sonic tehnoloogia põhjustab harjaste vibratsiooni, mis puhastab kattu sagedusega 62 000 liigutust minutis. Kliinilised uuringud on näidanud, et hambahari eemaldab kattu ka raskesti ligipääsetavatest kohtadest. Tavaline manuaalne hambahari teeb kõigest umbes 300 liigutust minutis. Erinevus on märgatav nii numbrites kui ka tulemuses. Philips Sonicare hambahari on suurepärane investeering oma suu tervisesse. Tulemusi ei märka mitte ainult sina, vaid ka sinu hambaarst!
Uuri lähemalt siit.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Täna tehakse Tartus maksasiirdamise operatsioon lätlannale, kelle elu päästva operatsiooni jaoks koguti Lätis annetusi.

title: Pikalt Tartus päästvat lõikust oodanud naine pääseb operatsioonile


description: Kuigi viirustesse nakatunute arvu osas varasemaga võrreldes olulisi muutusi ei ole, on hakanud levima rinoviiruse kõrval ka paragripiviirus.

title: Levima on hakanud paragripp

maintext:
Paragrippi tunneb kõigepealt valusa kurgu järgi, kuid tavaliselt ei jää tulemata ka nohu ja haukuv köha, kirjutab terviseamet. Tekkida võib ka gripile iseloomulik lihaste valu. Paragripp ei lähe nädalaga mööda, vaid vaevab põdejat pikemat aega. Selle raviks eriravimeid pole.
Terviseameti sõnul pöördus 43. nädalal (24. – 30. oktoober) hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 3202 inimest, neist üle 48 protsendi olid lapsed. Kõikide vanusrühmade hulgast haigestusid enim kuni 5-aastased lapsed.
Grippi ja gripilaadsetesse haigustesse haigestumise intensiivsust hinnatakse hetkel madalaks, gripiviiruse levikut veel ei täheldata.
Haigestumine Euroopa regioonis
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel oli grippi haigestumise intensiivsus madal Euroopa regiooni kõikides riikides. Püsivat gripiviiruste levikut ei täheldata, üksikuid gripiviirusega seotud haigusjuhte registreeritakse peaaegu kõikides riikides.
Gripp – kaitse ennast
Gripp on alati ohtlik ja ohtlikum teistest ülemiste hingamisteede viirusnakkustest. Igal aastal haigestub Eestis grippi keskmiselt 5-10% elanikest. Aastatel 2011 kuni 2016 hospitaliseeriti gripi tõttu 2891 inimest, intensiivravi vajas 431, nende hulgas 129 last ja 6 rasedat. Gripi tõttu suri nimetatud ajavahemikul 105 inimest, neist neli last ning kaks rasedat. Ükski gripi tõttu surnud või intensiivravi vajanud inimene ei olnud gripi vastu vaktsineeritud.
Vaktsineerimisele peaks tõsiselt mõtlema kõik kroonilisi haigusi põdevad inimesed, vanemaealised ja rasedad, kuna nemad on enam ohustatud. Vaktsineerimisele peaks mõtlema ka need, kes puutuvad oma töö tõttu kokku paljude inimestega, näiteks klienditeenindajad, õpetajad või tervishoiutöötajad.


description: Mõned inimesed lükkavad äratuskella pidevalt edasi, kuigi need lisaminutid võivad mõjuda ärkajale hoopis halvasti.

title: Miks ei tasu äratuskella edasi lükata?

maintext:
Teadlaste sõnul muudab äratuskella edasilükkamine inimese hoopis väsinumaks ning uimasemaks, kirjutab Independent. Peamine põhjus on selles, et äratuste vahele jääv aeg on nii lühike, et kehal ei ole piisavalt aega, et uuesti sügavalt uinuda. Samuti mõjutab ärkamises rutiini puudumine keha sisemist kella ning paneb aju kahtlema, mida äratuskella heli ikkagi tähendab.
Seda teooriat toetavad paljud, nende seas käitumisteadlane Dan Ariely, kes on kirjutanud sellest, miks tasub panna äratuskell helisema just selleks ajaks, kui on tarvis ärgata. Tema sõnul on organismile tervislikum, kui inimene tõuseb esimese äratuskellaheli peale.
Äratuskella edasilükkamise asemel tasub minna pigem varem magama, et end korralikult välja puhata.


authors:
Hanneli Rudi
Foto
Põhja-Eesti Regionaalhaigla Verekeskus

description: Ehkki Eestis on statistika kohaselt veredoonoreid niigi vähe (alla kolme protsendi) on verekeskus sunnitud enam kui 12 protsenti  tulijatest  tagasi saatma.

title: Paljud doonorid saadetakse lihtsal põhjusel tagasi

maintext:
«Ligi pooltel juhtudel on probleeme madala hemoglobiiniga, mille tõttu olime näiteks eelmisel aastal sunnitud tagasi saatma kuus protsenti doonoriks tulijaist,» ütles Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse vanemarst dr Gulara Khanirzajeva.
Juhul, kui hemoglobiini tase on naisdoonoril madalam kui 125 g/l ja meesdoonoril 135 g/l, siis doonorit vereloovutusele ei lubata.
«Esiteks seetõttu, et mitte põhjustada või veelgi suurendada rauapuudust doonoril endal ning teisalt peavad doonoriverest valmistatud verekomponendid vastama kehtestatud nõuetele,» selgitas arst.
Näiteks peab erütrotsüütide suspensiooni hemoglobiini sisaldus olema normaalsel tasemel, et patsientidele oleks sellest veredoosist ka reaalset abi.
Verekeskuse meditsiinilisel läbivaatusel annab arst doonoriks tulijaile soovitusi, kuidas hemoglobiini taset veres tõsta, sestap on paljud oma verenäitajad korda saanud ja doonorina jätkanud.
Apotheka proviisor Kristiina Sepp ütles, et raud on hemoglobiini tähtis koostisosa, mistõttu rauavaeguse korral on ka vere hemoglobiinisisaldus madal.
«Hemoglobiinil on ülioluline roll hapniku transportimisel kehas. Rauavarude vähenemine raua ebapiisava tarbimise, raua ebapiisava imendumise või verekaotuse korral võib tervist oluliselt kahjustada põhjustades rauavaegusaneemiat,» sõnas Sepp.
Rauavaegusaneemia korral esinevad inimesel tavaliselt sellised sümptomid nagu väsimus, unisus, nõrkus, hingeldus, peavalu ja ka nahakahvatus. Mõnedel juhtudel võivad suunurkadesse tekkida lõhed.
«Vereloomeprobleemid tekivad väga tihti just ülikiire töötempoga inimestel, kel pole mahti keset tööpäeva lõunat süüa ning kes joovad päeva jooksul ära neli-viis tassitäit kohvi, mis paraku pärsib oluliste vitamiinide ja mineraalainete imendumist,» rääkis proviisor. Halvasti mõjub ka suitsetamine ning alkoholi tarbimine.