description: Käimas on usin saagikoristus ja oleme esimeste öökülmade ootel. Samas on õige aeg teha aias ettevalmistusi talveks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Septembrikuu tegemised aias

maintext:
Loodus
Septembrikuu tegemised aias
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Käimas on usin saagikoristus ja oleme esimeste öökülmade ootel. Samas on õige aeg teha aias ettevalmistusi talveks.
Praegused soojad ja niisked ilmad on soodsad umbrohu kasvuks. Enne talve tuleb korralikult ette valmistada lillepeenrad, nendelt umbrohi eemaldada.
Samaaegselt oleks mõttekas ära lõigata püsikud, juurekaelast ülespoole ca 5 cm, mille ümber saaks talvel külmakaitseks koguneda lumi. Roosidel lõika ära õienupud pärast esimest öökülma.
Kes on suveks õue viinud toalilled, siis nüüd on aeg need tuppa tuua.
Enne lume tulekut valmista talveks ette ka muru. Talvekindluse suurendamiseks anna murule kindlasti fosforit, mitte lämmastikku. Viimane soodustab lopsakat kasvu, mis ei ole enne külmade saabumist hea.
Talveks on kasulik jätta murule õhuke kiht lehti ja niidet, mis on väetise eest. Sellega annate mullale rammu ja säilib looduslik ringlus.
Üheaastasi õistaimi väeta kuni talvekuude saabumiseni – pikeneb õitsemise periood. Ka lehtpõõsastele ja ilupuudele anna väetist, tüvest eemale ja kobestatud mulda.
Kui soovid sügisel pikendada õiteilu aias, kata külmade ohus ööseks taimed kattelooriga. Ka kurgi- ja kõrvitsasaagi suurendamiseks-pikendamiseks võib taimed katta kattelooriga.
Kompostihunnik
Septembrikuu on sobilik ka istutamiseks – püsikud jõuavad enne püsivate külmade saabumist juurduda. Käesolev kuu ja oktoober on sobilik ka sibultaimede istutamiseks: tulbid, nartsissid, krookused, kellukesed.
Pärast saagikoristust tekib päris korralik kogus aiajääke, mis sobivad ideaalselt komposti valmistamiseks.
Kompostihunnikule sobib poolvarjuline koht. Jälgida, et hunniku all ei ole lohku, kuhu saaks koguneda vesi.
Hunniku põhjaks võib panna põhku, peenestatud oksi või pilliroogu. Aseta jäägid üksteise peale umbes viiesentimeetriste kihtidena, jälgides, et kihid ei jääks liiga tihedad. See takistab hapniku juurdepääsu.
Kuivade jäätmete korral niisuta neid enne hunnikusse ladustamist. Kompostihunnik peaks olema piisavalt suur, et kõdunemisprotsess kogu aeg toimuks. Hunniku mõõtmed võiksid olla laiusega 1,5–2 meetrit ja kõrgus 1–1,5 meetrit, pikkus vastavalt vajadusele.
Kihtide vahele pane mõni labidatäis mulda, see aitab kompostil niiskust siduda ja toob kompostihunnikusse hädavajalikke mikroorganisme.
Kui kasutad kompostihunnikus ka umbrohu jäätmeid, siis pane need alati hunniku keskele. Keskosas on kõige kuumem, sellistes tingimustes umbrohu seemned ja juured kaotavad idanemisvõime.
Komposti valmimist kiirendab selle segamine kord või kaks aasta jooksul. Ühtlase kõdunemise tulemuse saad, kui paigutad kõdunemata servad hunniku keskele. Hunnikus valmib kompost 1–3 aastaga.
Kattes hunniku 10 cm paksuse heina- või õlekihiga, hoiab see komposti kauem soojana. Autor: MM Laupäev, 10. september 2016.Praegused soojad ja niisked ilmad on soodsad umbrohu kasvuks. Enne talve tuleb korralikult ette valmistada lillepeenrad, nendelt umbrohi eemaldada.Samaaegselt oleks mõttekas ära lõigata püsikud, juurekaelast ülespoole ca 5 cm, mille ümber saaks talvel külmakaitseks koguneda lumi. Roosidel lõika ära õienupud pärast esimest öökülma.Kes on suveks õue viinud toalilled, siis nüüd on aeg need tuppa tuua.Enne lume tulekut valmista talveks ette ka muru. Talvekindluse suurendamiseks anna murule kindlasti fosforit, mitte lämmastikku. Viimane soodustab lopsakat kasvu, mis ei ole enne külmade saabumist hea.Talveks on kasulik jätta murule õhuke kiht lehti ja niidet, mis on väetise eest. Sellega annate mullale rammu ja säilib looduslik ringlus.Üheaastasi õistaimi väeta kuni talvekuude saabumiseni – pikeneb õitsemise periood. Ka lehtpõõsastele ja ilupuudele anna väetist, tüvest eemale ja kobestatud mulda.Kui soovid sügisel pikendada õiteilu aias, kata külmade ohus ööseks taimed kattelooriga. Ka kurgi- ja kõrvitsasaagi suurendamiseks-pikendamiseks võib taimed katta kattelooriga.Septembrikuu on sobilik ka istutamiseks – püsikud jõuavad enne püsivate külmade saabumist juurduda. Käesolev kuu ja oktoober on sobilik ka sibultaimede istutamiseks: tulbid, nartsissid, krookused, kellukesed.Pärast saagikoristust tekib päris korralik kogus aiajääke, mis sobivad ideaalselt komposti valmistamiseks.Kompostihunnikule sobib poolvarjuline koht. Jälgida, et hunniku all ei ole lohku, kuhu saaks koguneda vesi.Hunniku põhjaks võib panna põhku, peenestatud oksi või pilliroogu. Aseta jäägid üksteise peale umbes viiesentimeetriste kihtidena, jälgides, et kihid ei jääks liiga tihedad. See takistab hapniku juurdepääsu.Kuivade jäätmete korral niisuta neid enne hunnikusse ladustamist. Kompostihunnik peaks olema piisavalt suur, et kõdunemisprotsess kogu aeg toimuks. Hunniku mõõtmed võiksid olla laiusega 1,5–2 meetrit ja kõrgus 1–1,5 meetrit, pikkus vastavalt vajadusele.Kihtide vahele pane mõni labidatäis mulda, see aitab kompostil niiskust siduda ja toob kompostihunnikusse hädavajalikke mikroorganisme.Kui kasutad kompostihunnikus ka umbrohu jäätmeid, siis pane need alati hunniku keskele. Keskosas on kõige kuumem, sellistes tingimustes umbrohu seemned ja juured kaotavad idanemisvõime.Komposti valmimist kiirendab selle segamine kord või kaks aasta jooksul. Ühtlase kõdunemise tulemuse saad, kui paigutad kõdunemata servad hunniku keskele. Hunnikus valmib kompost 1–3 aastaga.Kattes hunniku 10 cm paksuse heina- või õlekihiga, hoiab see komposti kauem soojana.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuidas tuua suur maailm koju kätte? Kuressaare gümnaasium on leidnud toreda võimaluse ja kutsub juba mitmendat aastat kooli õpetajaid otse Hiinast. Ega sellist keerulist hieroglüüfide keelt naljalt keegi muu õpetada oskagi ja kuna Hiina on maailma majanduses tõusev täht, siis ei teeks paha osata pisut ka selle maa keelt. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kauge Hiina

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Kauge Hiina
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kuidas tuua suur maailm koju kätte? Kuressaare gümnaasium on leidnud toreda võimaluse ja kutsub juba mitmendat aastat kooli õpetajaid otse Hiinast. Ega sellist keerulist hieroglüüfide keelt naljalt keegi muu õpetada oskagi ja kuna Hiina on maailma majanduses tõusev täht, siis ei teeks paha osata pisut ka selle maa keelt.
Mis aga veelgi tähtsam, need õpetajad toovad endaga kaasa ka selle maa vaimsust ja kultuuri ning oskavad n-ö otseallikana vastata õpilasi huvitavatele küsimustele.
Isegi kui seda keerulist keelt väga palju selgeks ei saada, on ometi saadud mingit aimu ühest kaugest riigist ja seal peituvatest võimalustest.
Kuid põnevust on tänavustel uutel õpetajatel endilgi ja ollakse üllatunud siinsest rahulikust elust. Selleks, et nii kaugele hiina keelt õpetama pääseda, pidid naised enne ise hoolega inglise keelt õppima, sest muidu oleks väga keeruline ennast arusaadavaks teha.
Tore on aga üks hiina keele õpetajate väljaöeldud idioom, mis kõlab väga õpetlikult: “Reisides tuhat miili, õpid sa rohkem, kui lugedes tuhat raamatut.”
29. september 2016 Autor: MM Neljapäev, 29. september 2016.Mis aga veelgi tähtsam, need õpetajad toovad endaga kaasa ka selle maa vaimsust ja kultuuri ning oskavad n-ö otseallikana vastata õpilasi huvitavatele küsimustele.Isegi kui seda keerulist keelt väga palju selgeks ei saada, on ometi saadud mingit aimu ühest kaugest riigist ja seal peituvatest võimalustest.Kuid põnevust on tänavustel uutel õpetajatel endilgi ja ollakse üllatunud siinsest rahulikust elust. Selleks, et nii kaugele hiina keelt õpetama pääseda, pidid naised enne ise hoolega inglise keelt õppima, sest muidu oleks väga keeruline ennast arusaadavaks teha.Tore on aga üks hiina keele õpetajate väljaöeldud idioom, mis kõlab väga õpetlikult: “Reisides tuhat miili, õpid sa rohkem, kui lugedes tuhat raamatut.”29. september 2016
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Nõmme malevkond korraldas 17.-18. septembril lahingpaaridele mõeldud patrullvõistluse Nõmme Välk, millel osalesid Kaitseliidu, kaitseväe, Naiskodukaitse ja Kaitseliidu noorteorganisatsioonide võistkonnad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saare kodutütred võitsid Nõmme Välgu

maintext:
Uudised
Saare kodutütred võitsid Nõmme Välgu
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 20. september 2016. Saaremaa kodutütred Emilia Rozenkron (paremal) ja Brita Laht võitsid Nõmme Välgu patrullvõistluse noorte arvestuses. FOTO: Nõmme malevkond Nõmme malevkond korraldas 17.-18. septembril lahingpaaridele mõeldud patrullvõistluse Nõmme Välk, millel osalesid Kaitseliidu, kaitseväe, Naiskodukaitse ja Kaitseliidu noorteorganisatsioonide võistkonnad.
Saaremaa kodutütred Emilia Rozenkron ja Brita Laht võitsid Nõmme Välgu patrullvõistluse noorte arvestuses. Noorte juhendaja on Elve Rozenkron.
Võistluse trass algas ja lõppes Tallinnas Nõmmel malevkonna kodu juures. Trassi pikkus oli noorteorganisatsioonidel 15–20 kilomeetrit, mille jooksul pandi võistlejad proovile nii orienteerumises, sõdurioskustes, vastupidavuses, laskmises, esmaabis, nutikuses kui üldistes teadmistes.
Tasavägisel võistlusel said teise ja kolmanda koha kohalikud Nõmme kodutütred ja kodutütarde ning noorkotkaste segavõistkond. Võistlust korraldati juba viiendat korda ning selle eesmärk on lisaks võistlejate oskuste proovilepanemisele neile ka üht-teist uut õpetada.
Nõmme malevkonna teavitusjao pealiku Ott Heinapuu sõnul sidus ülesandeid kokku ühtne legend, mis hõlmas kübersõda ja vastase side katkestamist.
Ühes kontrollpunktis liikusid võistlejad lahingpaarilist airsoft-relvaga julgestades ja sellega raja ääres sihtmärkide pihta tuld andes varje poole, kus tuli vabastada pantvang.
Lisaks pantvangi päästmisele tuli talle osutada esmaabi. Legendi kohaselt nägid võistlejad seejärel lahtist haava, millest ulatusid välja luuotsad. Võistlejad reageerisid sellele verejooksu peatamisega rõhksideme abil.
Ülesandeid oli veelgi, kus noortel tuli patrullida suurematel teedel ja suruda võistlejaid teede pealt metsa. Samuti tuli noortel ületada veetakistus. Saaremaa kodutütred Emilia Rozenkron ja Brita Laht võitsid Nõmme Välgu patrullvõistluse noorte arvestuses. Noorte juhendaja on Elve Rozenkron.Võistluse trass algas ja lõppes Tallinnas Nõmmel malevkonna kodu juures. Trassi pikkus oli noorteorganisatsioonidel 15–20 kilomeetrit, mille jooksul pandi võistlejad proovile nii orienteerumises, sõdurioskustes, vastupidavuses, laskmises, esmaabis, nutikuses kui üldistes teadmistes.Tasavägisel võistlusel said teise ja kolmanda koha kohalikud Nõmme kodutütred ja kodutütarde ning noorkotkaste segavõistkond. Võistlust korraldati juba viiendat korda ning selle eesmärk on lisaks võistlejate oskuste proovilepanemisele neile ka üht-teist uut õpetada.Nõmme malevkonna teavitusjao pealiku Ott Heinapuu sõnul sidus ülesandeid kokku ühtne legend, mis hõlmas kübersõda ja vastase side katkestamist.Ühes kontrollpunktis liikusid võistlejad lahingpaarilist airsoft-relvaga julgestades ja sellega raja ääres sihtmärkide pihta tuld andes varje poole, kus tuli vabastada pantvang.Lisaks pantvangi päästmisele tuli talle osutada esmaabi. Legendi kohaselt nägid võistlejad seejärel lahtist haava, millest ulatusid välja luuotsad. Võistlejad reageerisid sellele verejooksu peatamisega rõhksideme abil.Ülesandeid oli veelgi, kus noortel tuli patrullida suurematel teedel ja suruda võistlejaid teede pealt metsa. Samuti tuli noortel ületada veetakistus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Juhul, kui Pöide jätkab sama joont nagu seni ega kavatse ühtse omavalitsuse moodustamise nimel ühinemisläbirääkimistega kaasa minna, jääb tulevane Saaremaa vald ilma viie miljoni suurusest ühinemistoetusest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Pöide tõttu võib saar jääda ilma viiest miljonist
Neljapäev, 08. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 08. september 2016. Andres Hanso. Juhul, kui Pöide jätkab sama joont nagu seni ega kavatse ühtse omavalitsuse moodustamise nimel ühinemisläbirääkimistega kaasa minna, jääb tulevane Saaremaa vald ilma viie miljoni suurusest ühinemistoetusest.
Lisaks Saaremaa valla strateegilistele eelistele on vabariigi valitsus maakondliku ühinemise korral lubanud ühinejaid premeerida viie miljoni eurose investeeringutoetusega. Selle tõi välja viimasel ühinemisläbirääkimiste juhtkomisjoni koosolekul seda juhatanud Kuressaare linnapea Madis Kallas.
Juhtkomisjoni liikmed olid seisukohal, et juhul, kui Pöide vallavolikogu otsustab ühinemisläbirääkimistega ühineda, siis ei näe nad põhjust, miks peaks mõni volikogu selle vastu olema. Vastavalt haldusreformi seadusele on läbirääkimistega võimalik liituda kuni 30. septembrini.
Investeerimistoetust eraldatakse ainult tingimusel, kui kõik Saare maakonna omavalitsused ühinevad vabatahtlikult, kaasa arvatud Pöide vald.
Haldusreformi tulemusena ei pea liituma Muhu ja Ruhnu vald, kellele valitsus saab erandi teha.
Pöide vallavanem Andres Hanso (pildil) lubas selle teema arutelu volikokku viia, kuid arvas, et ei oska volikogu vastava otsuse tegemist või arutelu kulgu prognoosida.
Lisaks Saaremaa valla strateegilistele eelistele on vabariigi valitsus maakondliku ühinemise korral lubanud ühinejaid premeerida viie miljoni eurose investeeringutoetusega. Selle tõi välja viimasel ühinemisläbirääkimiste juhtkomisjoni koosolekul seda juhatanud Kuressaare linnapea Madis Kallas.Juhtkomisjoni liikmed olid seisukohal, et juhul, kui Pöide vallavolikogu otsustab ühinemisläbirääkimistega ühineda, siis ei näe nad põhjust, miks peaks mõni volikogu selle vastu olema. Vastavalt haldusreformi seadusele on läbirääkimistega võimalik liituda kuni 30. septembrini.Investeerimistoetust eraldatakse ainult tingimusel, kui kõik Saare maakonna omavalitsused ühinevad vabatahtlikult, kaasa arvatud Pöide vald.Haldusreformi tulemusena ei pea liituma Muhu ja Ruhnu vald, kellele valitsus saab erandi teha.Pöide vallavanem Andres Hanso (pildil) lubas selle teema arutelu volikokku viia, kuid arvas, et ei oska volikogu vastava otsuse tegemist või arutelu kulgu prognoosida.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus palus keskkonnaametil kõrvaldada tundmatute isikute poolt ebaseaduslikult ladestatud jäätmed Kibuvitsa tänaval. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuressaares reostati riigimaad

maintext:
Uudised
Kuressaares reostati riigimaad
Neljapäev, 29. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 29. september 2016. FOTO: Kuressaare Linnavalitus Kuressaare linnavalitsus palus keskkonnaametil kõrvaldada tundmatute isikute poolt ebaseaduslikult ladestatud jäätmed Kibuvitsa tänaval.
“Kuressaare linnavalitsusele on laekunud info ebaseaduslikult ladestatud jäätmete kohta reformimata riigimaal Kibuvitsa 1 maaüksusel Kuressaares,” seisab linnavalitsuse kirjas keskkonnaametile. “Linnavalitsust teavitas probleemist maaüksuse naaber, kes avastas jäätmed oma kinnistu korrastamise käigus.”
Maaüksuse naaber ütles portaalile saarlane.ee, et reostatud on umbes 100x50 meetri suurune ala. “Sinna on veetud igasugu prügi, alates ehitusmaterjalide jääkidest kuni raua, klaasi, puidu, ehituskile ja olmejäätmeteni,” kirjeldas ta kohapealset olukorda.
Naabri hinnangul on mitteametlik prügimägi tekkinud ilmselt siis, kui karmistati jäätmekäitlusnõudeid. “Ilmselt vaadati, et saab jäätmeid võsa alla tasuta poetada. Seda on tehtud pikema aja jooksul, sest osast asjadest on rohi üle või läbi kasvanud,” ütles ta.
Paikvaatluse tulemusena järeldasid linnaametnikud, et jäätmeid on kinnistule veetud aastakümneid. Samas puuduvad linnal andmed võimaliku prügistaja kohta. Linnavalitsus palus keskkonnaametil ebaseaduslikult ladestatud jäätmed likvideerida. “Kuressaare linnavalitsusele on laekunud info ebaseaduslikult ladestatud jäätmete kohta reformimata riigimaal Kibuvitsa 1 maaüksusel Kuressaares,” seisab linnavalitsuse kirjas keskkonnaametile. “Linnavalitsust teavitas probleemist maaüksuse naaber, kes avastas jäätmed oma kinnistu korrastamise käigus.”Maaüksuse naaber ütles portaalile saarlane.ee, et reostatud on umbes 100x50 meetri suurune ala. “Sinna on veetud igasugu prügi, alates ehitusmaterjalide jääkidest kuni raua, klaasi, puidu, ehituskile ja olmejäätmeteni,” kirjeldas ta kohapealset olukorda.Naabri hinnangul on mitteametlik prügimägi tekkinud ilmselt siis, kui karmistati jäätmekäitlusnõudeid. “Ilmselt vaadati, et saab jäätmeid võsa alla tasuta poetada. Seda on tehtud pikema aja jooksul, sest osast asjadest on rohi üle või läbi kasvanud,” ütles ta.Paikvaatluse tulemusena järeldasid linnaametnikud, et jäätmeid on kinnistule veetud aastakümneid. Samas puuduvad linnal andmed võimaliku prügistaja kohta. Linnavalitsus palus keskkonnaametil ebaseaduslikult ladestatud jäätmed likvideerida.
Veel artikleid samast teemast »


description: Reede õhtul avati Kuressaare Linnateatris Eesti vähemusrahvuste harrastusteatrite festival “Vananaiste suvi”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vähemusrahvused tegid taas teatrit

maintext:
Uudised
Vähemusrahvused tegid taas teatrit
Esmaspäev, 12. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Esmaspäev, 12. september 2016. Festivali peakorraldaja Nijole Kärner Vananaiste suve Kuressaare Linnateatris avamas. FOTO: Valmar Voolaid Reede õhtul avati Kuressaare Linnateatris Eesti vähemusrahvuste harrastusteatrite festival “Vananaiste suvi”.
Kahepäevane festival toimus tänavu kümnendat korda ning juubeliürituse puhul esines sel aastal esmakordselt ka Saare Vene Selts, kelle õlul oli kogu teatrifestivali korraldamine. Selts astus lavale Neda Neždana ainetel loodud näitetükiga “See, kes avab ukse”, mille lavastas Ellen Teemus.
Festivali peakorraldaja Nijole Kärner ei jõudnud kokku lugeda, kui palju vähemusrahvusi seekordsel festivalil täpselt esindatud oli, kuid tõi välja näiteks venelased, poolakad, ukrainlased, valgevenelased, leedulased ja juudid.
Teatrimaastikul pole keel oluline
Pea kõiki näitetükke mängiti vene keeles, välja arvatud Tšehhovi “Abieluettepanek”, mis toodi vaatajateni eestikeelsena. Kärner meenutas, et päris esimesel festivalil osales ka üks tatari näitetrupp, kelle etendus oli otsast lõpuni tatarikeelne.
“Ma leian, et teatrikeel on universaalne ning teatriga tegelevad inimesed saavad tükist aru keelest olenemata,” märkis festivali peakorraldaja Nijole Kärner Saare Vene Seltsist. “Eelkõige on tegemist väga olulise üritusega, mille puhul ei ole tähtis see, kes on parem või halvem näitleja, vaid just rahvaste ja inimeste ühendamine.”
Pärast pidulikku avamist ning Saare Vene Seltsi esinemist tõi teater-stuudio 16. Komnata Narvast lavale Vitaly Katuntsevi ja Olga Katuntseva lavastatud tüki “Tänu õppetunni eest”.
Laupäeval astusid lavale Maardu, Riia, Tallinna, Rakvere ning Harjumaa harrastusteatrid. Publikule näidati mitmeid põnevaid žanre, alustades “peaaegu draamast” ning lõpetades romantilise komöödiaga. Kahepäevane festival toimus tänavu kümnendat korda ning juubeliürituse puhul esines sel aastal esmakordselt ka Saare Vene Selts, kelle õlul oli kogu teatrifestivali korraldamine. Selts astus lavale Neda Neždana ainetel loodud näitetükiga “See, kes avab ukse”, mille lavastas Ellen Teemus.Festivali peakorraldaja Nijole Kärner ei jõudnud kokku lugeda, kui palju vähemusrahvusi seekordsel festivalil täpselt esindatud oli, kuid tõi välja näiteks venelased, poolakad, ukrainlased, valgevenelased, leedulased ja juudid.Pea kõiki näitetükke mängiti vene keeles, välja arvatud Tšehhovi “Abieluettepanek”, mis toodi vaatajateni eestikeelsena. Kärner meenutas, et päris esimesel festivalil osales ka üks tatari näitetrupp, kelle etendus oli otsast lõpuni tatarikeelne.“Ma leian, et teatrikeel on universaalne ning teatriga tegelevad inimesed saavad tükist aru keelest olenemata,” märkis festivali peakorraldaja Nijole Kärner Saare Vene Seltsist. “Eelkõige on tegemist väga olulise üritusega, mille puhul ei ole tähtis see, kes on parem või halvem näitleja, vaid just rahvaste ja inimeste ühendamine.”Pärast pidulikku avamist ning Saare Vene Seltsi esinemist tõi teater-stuudio 16. Komnata Narvast lavale Vitaly Katuntsevi ja Olga Katuntseva lavastatud tüki “Tänu õppetunni eest”.Laupäeval astusid lavale Maardu, Riia, Tallinna, Rakvere ning Harjumaa harrastusteatrid. Publikule näidati mitmeid põnevaid žanre, alustades “peaaegu draamast” ning lõpetades romantilise komöödiaga.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teisipäeval leidsid Indrek Iljas ja Manuel Lember Valjala vallast Turja külast kehvas seisus merikotka, kellel kahtlustati pliimürgistust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kehvas seisus merikotkas toimetati Tartusse
Kolmapäev, 07. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 07. september 2016. Õnnetu kotkas ootamas keskkonnaameti hoole alla minekut. FOTO: Manuel Lember Teisipäeval leidsid Indrek Iljas ja Manuel Lember Valjala vallast Turja külast kehvas seisus merikotka, kellel kahtlustati pliimürgistust.
Kui mehed kotkast märkasid, polevat lind ära lennanud. “Seisis kivi peal ja lendu ei tõusnud. Kui lähenesime, siis proovis tõusta, liugles 5–6 meetrit kaugemale ja jäi sinna seisma,“ meenutas Manuel Lember.
Seepeale helistati keskkonnaametile ning saadi juhiseid, kuidas edasi tegutseda. “Panime ta kasti sisse ja andsime kohe õhtul keskkonnaametile üle,“ selgitas ta.
Eile varahommikul hakati kotkast Tartu poole sõidutama. Keskkonnaameti üldosakonna Hiiu-Lääne-Saare regiooni spetsialist Heiki Hermann ütles, et koos linnuga eile pärastlõunal Eesti maaülikooli poole liikudes olevat kotkas olnud kehvas seisus. “Umbes 20 minutit tagasi autos kastis olles kotkas jalgu alla ei võtnud ja vett ei joonud,“ nentis Hermann tõsiselt.
Ka eelmisel õhtul oli vaesekest sundjoodetud, sest ta ise ei olnud selleks võimeline.
Kotkas on Lemberi sõnul rõngastatud 1998. aasta juunis Muhus. Kui mehed kotkast märkasid, polevat lind ära lennanud. “Seisis kivi peal ja lendu ei tõusnud. Kui lähenesime, siis proovis tõusta, liugles 5–6 meetrit kaugemale ja jäi sinna seisma,“ meenutas Manuel Lember.Seepeale helistati keskkonnaametile ning saadi juhiseid, kuidas edasi tegutseda. “Panime ta kasti sisse ja andsime kohe õhtul keskkonnaametile üle,“ selgitas ta.Eile varahommikul hakati kotkast Tartu poole sõidutama. Keskkonnaameti üldosakonna Hiiu-Lääne-Saare regiooni spetsialist Heiki Hermann ütles, et koos linnuga eile pärastlõunal Eesti maaülikooli poole liikudes olevat kotkas olnud kehvas seisus. “Umbes 20 minutit tagasi autos kastis olles kotkas jalgu alla ei võtnud ja vett ei joonud,“ nentis Hermann tõsiselt.Ka eelmisel õhtul oli vaesekest sundjoodetud, sest ta ise ei olnud selleks võimeline.Kotkas on Lemberi sõnul rõngastatud 1998. aasta juunis Muhus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Leisi vallavolikogu tänases päevakorras olema pidanud arutelu Leisi keskkooli põhikooliks reorganiseerimise teemal lükkus keskkooli ärakaotamise ettepaneku autori, volikogu esimehe Andrus Kandimaa ootamatu haigestumise tõttu edasi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Leisi keskkooli tulevik jäi esialgu lahtiseks
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Esmaspäev, 19. september 2016. Leisi kooli direktor Riina Piterskihh soovib gümnaasiumiosa säilimist juhul, kui seal on piisavalt õpilasi. FOTO: Valmar VOolaid Leisi vallavolikogu tänases päevakorras olema pidanud arutelu Leisi keskkooli põhikooliks reorganiseerimise teemal lükkus keskkooli ärakaotamise ettepaneku autori, volikogu esimehe Andrus Kandimaa ootamatu haigestumise tõttu edasi.
Käesoleval õppeaastal avati Leisi keskkoolis 10. klass nelja õpilasega, 11. klassis õpib kuus ja 12. klassis samuti kuus õpilast.
Tuginedes rahvastikuregistri andmetele ja demograafilistele prognoosidele, riiklikule hariduspoliitikale ning aastate jooksul Leisi õpilaste teiste koolide eelistusele väheneb jätkuvalt õpilaste arv Leisi keskkooli gümnaasiumiosas, seisab gümnaasiumiosa likvideerimise eelnõus.
Raha napib
Lähtudes asjaolust, et põhi- ja gümnaasiumiharidus on erinevad haridusastmed, mille eesmärgid, funktsionaalsus ja rahastamine on õiguslikult eraldatud, muutus alates 2013. aastast ka riigipoolne hariduse rahastamise mudel, mille käigus põhikooli- ja gümnaasiumihariduse riiklik finantseerimine eraldati.
Pikaajalises perspektiivis läheb järjest keerulisemaks leida nii väikese gümnaasiumiosa jaoks vajalikke rahalisi vahendeid, on eelnõus veel kirjas.
Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters nentis, et kui õpilasi pole, on gümnaasiumiosa väga raske pidada. Samas tõdes Peeters, et praegu oleks põhikooli lõpuklassidest järelkasvu justkui peale tulemas – 8. klassis õpib 14 ja 9. klassis 16 õpilast.
“Seal on mõtteainet nii koolile kui omavalitsusele – miks lapsed pärast põhikooli lõpetamist Leisist ära lähevad?” küsis Peeters.
Õpilasi vähe
“Väga kahju, kui gümnaasiumiosa välja sureb, aga paraku ta selles suunas praegu liigub. Kui korra on renomee käest ära lastud, on seda äärmiselt raske taastada, see võtab aastaid,” lisas Peeters ja tõi näite, et kui sel kevadel lõpetas Leisis põhikooli 14 õpilast, siis vaid neli neist jätkas gümnaasiumiõpinguid Leisis.
“Mul on tunne, et midagi on seal sellist, mis ei ärata paraku kooli vastu usaldust,” lisas ta.
Leisi keskkooli direktor Riina Piterskihh ütles pärast ametisse asumist möödunud kooliaasta algul, et gümnaasiumiosa ärakaotamine tuleb paratamatult taas päevakorda.
“Soovime kõik, et see kool, kuhu laps tuleb, oleks turvaline ja et laps selles keskkonnas areneks ning tajuks õpiprotsessiga kaasas käivat avastamisrõõmu,” lausus Piterskihh, lisades, et senimaani, kuni lapsevanemad leiavad, et keskkooliosa seda kõike pakkuda suudab, on kõik hästi.
“Paratamatult tahavad paljud vanemad viia oma lapse suurde kooli, kus on suured võimalused,” jäi Piterskihh samas mõtlikuks.
Keskkooli sulgemise ajakava
2017/18. õppeaastal ei toimu koolis õppetööd 10. ja 11. klassides.
2016/17. õppeaastal kooli 10. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse jätkata õpinguid 2017/18. õppeaastast Saare maakonna mõne teise gümnaasiumi 11. klassis, kompenseerides lisandunud õppekulud.
2016/17. õppeaastal 11. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse soovi korral 2017/18. õppeaastal koolis gümnaasium lõpetada.
2018/19. õppeaastal koolis gümnaasiumiklasse ei avata.
2018/19. õppeaastast nimetada kool ümber Leisi kooliks. Käesoleval õppeaastal avati Leisi keskkoolis 10. klass nelja õpilasega, 11. klassis õpib kuus ja 12. klassis samuti kuus õpilast.Tuginedes rahvastikuregistri andmetele ja demograafilistele prognoosidele, riiklikule hariduspoliitikale ning aastate jooksul Leisi õpilaste teiste koolide eelistusele väheneb jätkuvalt õpilaste arv Leisi keskkooli gümnaasiumiosas, seisab gümnaasiumiosa likvideerimise eelnõus.Lähtudes asjaolust, et põhi- ja gümnaasiumiharidus on erinevad haridusastmed, mille eesmärgid, funktsionaalsus ja rahastamine on õiguslikult eraldatud, muutus alates 2013. aastast ka riigipoolne hariduse rahastamise mudel, mille käigus põhikooli- ja gümnaasiumihariduse riiklik finantseerimine eraldati.Pikaajalises perspektiivis läheb järjest keerulisemaks leida nii väikese gümnaasiumiosa jaoks vajalikke rahalisi vahendeid, on eelnõus veel kirjas.Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters nentis, et kui õpilasi pole, on gümnaasiumiosa väga raske pidada. Samas tõdes Peeters, et praegu oleks põhikooli lõpuklassidest järelkasvu justkui peale tulemas – 8. klassis õpib 14 ja 9. klassis 16 õpilast.“Seal on mõtteainet nii koolile kui omavalitsusele – miks lapsed pärast põhikooli lõpetamist Leisist ära lähevad?” küsis Peeters.“Väga kahju, kui gümnaasiumiosa välja sureb, aga paraku ta selles suunas praegu liigub. Kui korra on renomee käest ära lastud, on seda äärmiselt raske taastada, see võtab aastaid,” lisas Peeters ja tõi näite, et kui sel kevadel lõpetas Leisis põhikooli 14 õpilast, siis vaid neli neist jätkas gümnaasiumiõpinguid Leisis.“Mul on tunne, et midagi on seal sellist, mis ei ärata paraku kooli vastu usaldust,” lisas ta.Leisi keskkooli direktor Riina Piterskihh ütles pärast ametisse asumist möödunud kooliaasta algul, et gümnaasiumiosa ärakaotamine tuleb paratamatult taas päevakorda.“Soovime kõik, et see kool, kuhu laps tuleb, oleks turvaline ja et laps selles keskkonnas areneks ning tajuks õpiprotsessiga kaasas käivat avastamisrõõmu,” lausus Piterskihh, lisades, et senimaani, kuni lapsevanemad leiavad, et keskkooliosa seda kõike pakkuda suudab, on kõik hästi.“Paratamatult tahavad paljud vanemad viia oma lapse suurde kooli, kus on suured võimalused,” jäi Piterskihh samas mõtlikuks.2017/18. õppeaastal ei toimu koolis õppetööd 10. ja 11. klassides.2016/17. õppeaastal kooli 10. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse jätkata õpinguid 2017/18. õppeaastast Saare maakonna mõne teise gümnaasiumi 11. klassis, kompenseerides lisandunud õppekulud.2016/17. õppeaastal 11. klassi lõpetanud õpilastel võimaldatakse soovi korral 2017/18. õppeaastal koolis gümnaasium lõpetada.2018/19. õppeaastal koolis gümnaasiumiklasse ei avata.2018/19. õppeaastast nimetada kool ümber Leisi kooliks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Autoralli MM-sarja ametlikul kodulehel wrc.com spekuleeriti järgmise aasta osas ning ennustatakse, et Ott Tänak liitub kolmandat korda M-Spordi meeskonnaga, vahendab sport.err.ee. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ott Tänak tagasi M-Spordi tiimi?

maintext:
Sport
Ott Tänak tagasi M-Spordi tiimi?
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Teisipäev, 20. september 2016. Ott Tänak (vasakul) ja M-Spordi juht Malcolm Wilson. Foto: M-Sport Autoralli MM-sarja ametlikul kodulehel wrc.com spekuleeriti järgmise aasta osas ning ennustatakse, et Ott Tänak liitub kolmandat korda M-Spordi meeskonnaga, vahendab sport.err.ee.
Kindlalt sõidab 2017. aastal M-Spordi Fordiga prantslane Eric Camilli, kel on juba leping taskus, kuid kellest saab teine sõitja, pole veel teada.
Wrc.com ennustab, et selleks saab Tänak, kes tänavusel hooajal sõidab teatavasti DMACK-i tiimi ridades. “Tänak on sel aastal näidanud head kiirust ja kuna uute reeglite tõttu järgmisel aastal DMACK-i tiimi ilmselt enam pole, oleks ta M-Spordile loogiline valik. Ja Tänak on juba testinud M-Spordi 2017. aasta Fiesta RS-i,” kirjutati wrc.com lehel.
Veel on võimalik variant, et põhimeeskonda saab tagasi Elfyn Evans, kes tänavu on teinud kaasa kuuel etapil üheksast. Lisaks käis wrc.com välja ka norralase Mads Östbergi ja itaallase Lorenzo Bertelli nime. Kindlalt sõidab 2017. aastal M-Spordi Fordiga prantslane Eric Camilli, kel on juba leping taskus, kuid kellest saab teine sõitja, pole veel teada.Wrc.com ennustab, et selleks saab Tänak, kes tänavusel hooajal sõidab teatavasti DMACK-i tiimi ridades. “Tänak on sel aastal näidanud head kiirust ja kuna uute reeglite tõttu järgmisel aastal DMACK-i tiimi ilmselt enam pole, oleks ta M-Spordile loogiline valik. Ja Tänak on juba testinud M-Spordi 2017. aasta Fiesta RS-i,” kirjutati wrc.com lehel.Veel on võimalik variant, et põhimeeskonda saab tagasi Elfyn Evans, kes tänavu on teinud kaasa kuuel etapil üheksast. Lisaks käis wrc.com välja ka norralase Mads Östbergi ja itaallase Lorenzo Bertelli nime.
Veel artikleid samast teemast »


description: Muusik Taniel Vares müüb maha oma paraplaani, et toetada lapse hobi, milleks on ATV-ga sõitmine. Lootus on laps järgmisel aastal juba võistlema saata. Vares on lennanud juba seitse aastat. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Vares müüb võimaluse lennata

maintext:
Uudised
UUS! Vares müüb võimaluse lennata
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 20. september 2016. Taniel Varese paraplaan. Muusik Taniel Vares müüb maha oma paraplaani, et toetada lapse hobi, milleks on ATV-ga sõitmine. Lootus on laps järgmisel aastal juba võistlema saata. Vares on lennanud juba seitse aastat.
“Saaremaal olid kunagi lennupäevad, seal ma nägin paraplaani ja tahtsin proovida. Neid käis siin mandrilt lendamas ja see oli kõige odavam ning lihtsam viis saada lendama. Ühtlasi ka kõige ohutum,” rääkis Vares.
Ta tõdes, et kõik oleneb inimesest, aga vähegi sportlik inimene peaks lendama saama umbes nädalaga.
“Ei pea olema sportlane. Kui ta jaksab mõned sammud joosta, 40 kg seljas, ei tohiks probleemi olla. Lendavad ju nii tüdrukud, poisid, naised kui mehed. Kui järjest teha, peaks nädalaga õhku saama,” seletas Vares.
Müüki pani ta täis- ja lennuvalmis paraplaani komplekti, millesse kuulub mootorikomplekt, paraplaan, varuvari, kiiver, raadio ja GPS-i variomeeter. Komplekti hind on 4900 eurot. Ostja saab ka tasuta lennukoolituse. “Saaremaal olid kunagi lennupäevad, seal ma nägin paraplaani ja tahtsin proovida. Neid käis siin mandrilt lendamas ja see oli kõige odavam ning lihtsam viis saada lendama. Ühtlasi ka kõige ohutum,” rääkis Vares.Ta tõdes, et kõik oleneb inimesest, aga vähegi sportlik inimene peaks lendama saama umbes nädalaga.“Ei pea olema sportlane. Kui ta jaksab mõned sammud joosta, 40 kg seljas, ei tohiks probleemi olla. Lendavad ju nii tüdrukud, poisid, naised kui mehed. Kui järjest teha, peaks nädalaga õhku saama,” seletas Vares.Müüki pani ta täis- ja lennuvalmis paraplaani komplekti, millesse kuulub mootorikomplekt, paraplaan, varuvari, kiiver, raadio ja GPS-i variomeeter. Komplekti hind on 4900 eurot. Ostja saab ka tasuta lennukoolituse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mitmeid videokonkursse võitnud saarlane Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Sun’i videokonkursil, millega otsitakse videot bändi uuele singlile “Aega on“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Jako Jõgi osaleb Tanel Padar & The Suni videokonkursil
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 13. september 2016. Mitmeid videokonkursse võitnud saarlane Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Sun’i videokonkursil, millega otsitakse videot bändi uuele singlile “Aega on“.
“See on ilmselt üks suuremaid projekte, mida teinud olen. Mul on uus tehnika ka, aga mulle meeldib katsetada, et ka ise areneda,“ ütles Jõgi.
Žürii valis välja paremad kandidaadid, keda avalikkusele esitletakse. Hääletus nelja väljavalitud video vahel algas täna ja läheb lukku 15. septembril kell 23.59. Kaks paremat pääsevad finaali ning selle võitja saabki ametlikuks “Aega on“ muusikavideoks. Kaks finalisti saavad ajavahemikul 19.–22. septembrini soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga.
“Olen Padarit fännanud mitu aastat. Oleks suur au, kui see võit tuleks koju. Ta on minu arvates parim Eesti meesartist. Uus lugu on kuidagi teistsugune, aga täitsa meeldib,“ rääkis Jõgi.
Võtja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Sun’i ametliku muusikavideona.
Oma lemmiku poolt saab hääle anda siin:
Arvesse läheb ainult üks hääl.
Konkursil osalemine on hea võimalus end Eesti muusikaajalukku jäädvustada, samuti annab see võimaluse muusikaauhindade jagamisel triumfeerida aasta muusikavideo kategoorias.
Jako Jõgi video:
“See on ilmselt üks suuremaid projekte, mida teinud olen. Mul on uus tehnika ka, aga mulle meeldib katsetada, et ka ise areneda,“ ütles Jõgi.Žürii valis välja paremad kandidaadid, keda avalikkusele esitletakse. Hääletus nelja väljavalitud video vahel algas täna ja läheb lukku 15. septembril kell 23.59. Kaks paremat pääsevad finaali ning selle võitja saabki ametlikuks “Aega on“ muusikavideoks. Kaks finalisti saavad ajavahemikul 19.–22. septembrini soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga.“Olen Padarit fännanud mitu aastat. Oleks suur au, kui see võit tuleks koju. Ta on minu arvates parim Eesti meesartist. Uus lugu on kuidagi teistsugune, aga täitsa meeldib,“ rääkis Jõgi.Võtja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Sun’i ametliku muusikavideona.Oma lemmiku poolt saab hääle anda siin: http://skyplus.fm/tanel-padar-rahvahaaletus Arvesse läheb ainult üks hääl.Konkursil osalemine on hea võimalus end Eesti muusikaajalukku jäädvustada, samuti annab see võimaluse muusikaauhindade jagamisel triumfeerida aasta muusikavideo kategoorias.Jako Jõgi video:
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval peeti juba teist aastat järjest Orissaare vallas Salu külas Lito talu maadel maha Saaremaa võrrivõidusõit, mis oli ühtlasi hooaja viimane etapp võistlussarjale. Võistluse korraldas MTÜ Saku Sääruklubi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Salu külas vurasid võrrid võistu

maintext:
Uudised
Salu külas vurasid võrrid võistu
Teisipäev, 06. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Teisipäev, 06. september 2016. Võrrid kimasid vihmas ja tuules võistu. Foto: MARTEN NUUT Laupäeval peeti juba teist aastat järjest Orissaare vallas Salu külas Lito talu maadel maha Saaremaa võrrivõidusõit, mis oli ühtlasi hooaja viimane etapp võistlussarjale. Võistluse korraldas MTÜ Saku Sääruklubi.
Võistluste korraldaja, MTÜ Saku Sääruklubi juhatuse liige Virgo Roosnurm ütles, et kõik läks plaanipäraselt, välja arvatud vihm.
“Pealtvaatajatel oli muidugi huvitav, sest rada oli väga sopane,“ muigas Roosnurm, kelle sõnul oli kohale tulnud piisavalt publikut. “Alati võiks rohkem olla, kuid huvitav oli see, et isegi vihm neid, kes kohal olid, ei heidutanud ja vaatajaid jagus kuni võistluse lõpuni.“
Osavõtjaid tuli kokku nii nagu arvatud, üle saja viiekümne. Võistlus oli viimane etapp terve suve kestnud võistlussarjast ning laupäeval selgitati parimad mõlema sarjas – sprindis ja kestvussõidus.
Ühel sõitjal, üle 40-aastasel mehel juhtus ka õnnetus, kus kokkupõrke tulemusena sai kannatada küünarluu ning kiirabi toimetas ta haiglasse. Küsimusele, kas ka varem on võistlustel selliseid õnnetusi ette tulnud, muigas Roosnurm, et sellise võistlusala puhul on see suhteliselt tavaline. Kohapeal turvas võistlust ka meditsiinitöötaja.
Seda, kui palju saarlasi seekord osalemas oli, ei osanud Roosnurm eile veel öelda. Ka seda, kas tuleval aastal taas võistlus teoks saab, ei julgenud ta veel kindlalt kinnitada, kuid lisas, et peagi pannakse paika järgmise võistlusaasta graafik. “Võistlejatele muidugi meeldib see koht, nii et ilmselt tuleb ikkagi teha,“ nentis ta. Päeva lõpetas kinnine pidu, kus autasustati parimaid. Peol esines Raplamaalt pärit bänd KukeProtest. Võistluste korraldaja, MTÜ Saku Sääruklubi juhatuse liige Virgo Roosnurm ütles, et kõik läks plaanipäraselt, välja arvatud vihm.“Pealtvaatajatel oli muidugi huvitav, sest rada oli väga sopane,“ muigas Roosnurm, kelle sõnul oli kohale tulnud piisavalt publikut. “Alati võiks rohkem olla, kuid huvitav oli see, et isegi vihm neid, kes kohal olid, ei heidutanud ja vaatajaid jagus kuni võistluse lõpuni.“Osavõtjaid tuli kokku nii nagu arvatud, üle saja viiekümne. Võistlus oli viimane etapp terve suve kestnud võistlussarjast ning laupäeval selgitati parimad mõlema sarjas – sprindis ja kestvussõidus.Ühel sõitjal, üle 40-aastasel mehel juhtus ka õnnetus, kus kokkupõrke tulemusena sai kannatada küünarluu ning kiirabi toimetas ta haiglasse. Küsimusele, kas ka varem on võistlustel selliseid õnnetusi ette tulnud, muigas Roosnurm, et sellise võistlusala puhul on see suhteliselt tavaline. Kohapeal turvas võistlust ka meditsiinitöötaja.Seda, kui palju saarlasi seekord osalemas oli, ei osanud Roosnurm eile veel öelda. Ka seda, kas tuleval aastal taas võistlus teoks saab, ei julgenud ta veel kindlalt kinnitada, kuid lisas, et peagi pannakse paika järgmise võistlusaasta graafik. “Võistlejatele muidugi meeldib see koht, nii et ilmselt tuleb ikkagi teha,“ nentis ta. Päeva lõpetas kinnine pidu, kus autasustati parimaid. Peol esines Raplamaalt pärit bänd KukeProtest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mitmeid videokonkursse võitnud Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot. Žürii valis välja neli kandidaati, kelle vahel toimus rahvahääletus. Kaks enim hääli saanud videot said konkursi finaali, sealhulgas ka Jako Jõgi oma. Teise finalisti nime ei õnnestunud Meie Maal eilse tööpäeva jooksul teada saada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Jako Jõgi video pääses Tanel Padari videokonkursi finaali
Laupäev, 17. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Laupäev, 17. september 2016. Mitmeid videokonkursse võitnud Jako Jõgi osaleb Sky Plusi, Tanel Padari & The Suni videokonkursil, millega otsitakse bändi uuele singlile “Aega on“ videot. Žürii valis välja neli kandidaati, kelle vahel toimus rahvahääletus. Kaks enim hääli saanud videot said konkursi finaali, sealhulgas ka Jako Jõgi oma. Teise finalisti nime ei õnnestunud Meie Maal eilse tööpäeva jooksul teada saada.
Jakole endale meeldis kõige enam Märt Madisoni video. Toimetusesiseselt ennustati teiseks finalistiks Kristiina Rahumägi.
Kaks finalisti saavad perioodil 19.–22. september soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga. “Ma üritan leida kohta, kuidas seda ära kasutada, aga kindlasti ma tahan Tanel Padariga lisaklippe videosse filmida. Ma ei oska praegu veel öelda, kuhu ja kuidas, sest ma ei oska seda kuhugi paigutada,“ rääkis Jako.
Noormees plaanis esialgu teha video lõpututest GIF-idest, kuid arvutiekraanil tema meelest idee nii hästi ei töötanud, kui ta oma peas oli visualiseerinud, ning lõpuks otsustas ta hoopis lüürikavideo kasuks. “Olen alati tahtnud sellel alal ka kätt proovida ja tahtsin teistest erineda,“ rääkis Jako.
Finaali võitja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona. Konkursil osalemine on hea võimalus end Eesti muusikaajalukku jäädvustada, samuti annab see võimaluse muusikaauhindade jagamisel triumfeerida aasta muusikavideo kategoorias. Jakole endale meeldis kõige enam Märt Madisoni video. Toimetusesiseselt ennustati teiseks finalistiks Kristiina Rahumägi.Kaks finalisti saavad perioodil 19.–22. september soovi korral oma video tarbeks filmida lisamaterjali koos Tanel Padariga. “Ma üritan leida kohta, kuidas seda ära kasutada, aga kindlasti ma tahan Tanel Padariga lisaklippe videosse filmida. Ma ei oska praegu veel öelda, kuhu ja kuidas, sest ma ei oska seda kuhugi paigutada,“ rääkis Jako.Noormees plaanis esialgu teha video lõpututest GIF-idest, kuid arvutiekraanil tema meelest idee nii hästi ei töötanud, kui ta oma peas oli visualiseerinud, ning lõpuks otsustas ta hoopis lüürikavideo kasuks. “Olen alati tahtnud sellel alal ka kätt proovida ja tahtsin teistest erineda,“ rääkis Jako.Finaali võitja selgitatakse välja septembri viimasel nädalal ning võiduvideo antakse välja Tanel Padar & The Suni ametliku muusikavideona. Konkursil osalemine on hea võimalus end Eesti muusikaajalukku jäädvustada, samuti annab see võimaluse muusikaauhindade jagamisel triumfeerida aasta muusikavideo kategoorias.
Veel artikleid samast teemast »


description: Politsei teenindas nädalavahetusel 20 väljakutset. Neist enamus olid tavapäraselt seotud joobes isikutega. Kainenema toimetati kaks meest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Politsei nädalavahetus: olukord liikluses on murettekitav
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 10. september 2016. Matis Sikk töökohustuste täitmisel operatsioonis "Kõik puhuvad". FOTO: Valmar Voolaid Politsei teenindas nädalavahetusel 20 väljakutset. Neist enamus olid tavapäraselt seotud joobes isikutega. Kainenema toimetati kaks meest.
"Murettekitav on olukord liikluses, kuna nädalavahetusel tabati viis alkoholijoobes sõidukijuhti. Neist kolmel juhul oli juhtide seisund selline, mis andis põhjust kriminaalmenetluse alustamiseks ning kahel juhul alustati väärteomenetlus," nentis Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk.
Kokku kõrvaldati eelmisel nädalal roolist 10 alkoholijoobes mootorsõidukijuhti ning seitse juhtimisõiguseta juhti, mis on Saare maakonna kohta väga halb tulemus.
"Politsei tänab kõiki inimesi, kes on andnud teada joobes juhtidest ning julgustab sellisele käitumisele ka edaspidi. Kogukonnaga koostöös on võitlus roolijoodikluse vastu palju efektiivsem ja nii on võimalik ära hoida raskete tagajärgedega õnnetusi," rõhutas Sikk.
Reede õhtul teatati politseile kohvikust Mosaiik, et seal tülitab üks mees teisi kliente. Politsei toimetas 27-aastase mehe arestikambrisse kainenema. "Murettekitav on olukord liikluses, kuna nädalavahetusel tabati viis alkoholijoobes sõidukijuhti. Neist kolmel juhul oli juhtide seisund selline, mis andis põhjust kriminaalmenetluse alustamiseks ning kahel juhul alustati väärteomenetlus," nentis Kuressaare politseijaoskonna patrullitalituse juht Matis Sikk.Kokku kõrvaldati eelmisel nädalal roolist 10 alkoholijoobes mootorsõidukijuhti ning seitse juhtimisõiguseta juhti, mis on Saare maakonna kohta väga halb tulemus."Politsei tänab kõiki inimesi, kes on andnud teada joobes juhtidest ning julgustab sellisele käitumisele ka edaspidi. Kogukonnaga koostöös on võitlus roolijoodikluse vastu palju efektiivsem ja nii on võimalik ära hoida raskete tagajärgedega õnnetusi," rõhutas Sikk.Reede õhtul teatati politseile kohvikust Mosaiik, et seal tülitab üks mees teisi kliente. Politsei toimetas 27-aastase mehe arestikambrisse kainenema.
Veel artikleid samast teemast »


description: Olla või mitte olla võib ju olla tõeline küsimus. Lausa klassikaline. Aga laupäevaõhtused piknikulised vaevalt selleni jõudsid – pigem vaatasid natuke nõutult, kuidas kella kukkudes hakkas traktor piipitamise saatel laudu kokku korjama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
MÕTE: Buldooserid või mikrofon, selles on küsimus
Teisipäev, 13. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Olla või mitte olla võib ju olla tõeline küsimus. Lausa klassikaline. Aga laupäevaõhtused piknikulised vaevalt selleni jõudsid – pigem vaatasid natuke nõutult, kuidas kella kukkudes hakkas traktor piipitamise saatel laudu kokku korjama.
Et kell kukkus ja miski muutus kõrvitsaks? Ja et kohe eriti lõbus oleks, tõmmati üle tänava tõeline lavavalgus. Täismäng. Hoolimata sellest, et laudadel võis olla mõni unustatud pudel, sellestki, et parema ruumipaigutuse huvides olid nii mõnedki kotid-tarvikud laua alla asetatud…
Nõnda võib küsida – kuidas pidu lõpetada, kas buldooseri, veekahuri või mikrofoni abil?
Eestlane on ju üldiselt peolembene inimene, muidugi ka saarlane. Avatud, suure jutuga, seltsiv, ei istu peo alguses üksinda nurgas, ei vaiki pikka aega, ei manusta suhtlemiseks päris mitmendat pitsi vägijooki.
Et asi väga selge oleks – tõeline pidu läheb ju käima niipea, kui hõigatakse – üks-kaks-kolm ja! Lärm, muusika, viin ja striptiis… Mida iganes on vaja selleks, et pidutseda nii, nagu eilset ei oleks, nagu homset ei tuleks.
Ometi on ju peoaeg – kellaajast kellaajani – paika pandud. Ning kui kell lööb kaksteist või kümme, korjab kõik see tuhkatriinu seelikusabad – loe: kogu kaasataritud ja mitte veel ära söödud toidukraami kokku ning paneb nelja tuule suunas punuma. Jooksed, muidugi jooksed, kus siis teisiti… Buldooser ju kannul ning ega veekahuridki kaugel ole.
Niisiis jääbki küsimus – kui laulja sai mikrofoni sihtotstarbeliselt kasutada, siis miks mitte korraldajad? Et anda teada – pool tundi peo lõpuni, palun arvestage, et selleks ajaks peavad olema lauad ja lauaalused puhtad. Kenasti, viisakalt, kultuurselt. Aga võib-olla on tõesti valju häält tegev ja inimeste toidukraamist üle sõitev traktor piisav argument selleks, et pidu – mida piknik sisuliselt on – radikaalselt ära lõpetada. Milleks seda mikrofoni…
Oli ju ometi ilus pidu, aga lõpp… jah, lõpuga tuleks tööd teha. Autor: Ene Kallas Teisipäev, 13. september 2016.Et kell kukkus ja miski muutus kõrvitsaks? Ja et kohe eriti lõbus oleks, tõmmati üle tänava tõeline lavavalgus. Täismäng. Hoolimata sellest, et laudadel võis olla mõni unustatud pudel, sellestki, et parema ruumipaigutuse huvides olid nii mõnedki kotid-tarvikud laua alla asetatud…Nõnda võib küsida – kuidas pidu lõpetada, kas buldooseri, veekahuri või mikrofoni abil?Eestlane on ju üldiselt peolembene inimene, muidugi ka saarlane. Avatud, suure jutuga, seltsiv, ei istu peo alguses üksinda nurgas, ei vaiki pikka aega, ei manusta suhtlemiseks päris mitmendat pitsi vägijooki.Et asi väga selge oleks – tõeline pidu läheb ju käima niipea, kui hõigatakse – üks-kaks-kolm ja! Lärm, muusika, viin ja striptiis… Mida iganes on vaja selleks, et pidutseda nii, nagu eilset ei oleks, nagu homset ei tuleks.Ometi on ju peoaeg – kellaajast kellaajani – paika pandud. Ning kui kell lööb kaksteist või kümme, korjab kõik see tuhkatriinu seelikusabad – loe: kogu kaasataritud ja mitte veel ära söödud toidukraami kokku ning paneb nelja tuule suunas punuma. Jooksed, muidugi jooksed, kus siis teisiti… Buldooser ju kannul ning ega veekahuridki kaugel ole.Niisiis jääbki küsimus – kui laulja sai mikrofoni sihtotstarbeliselt kasutada, siis miks mitte korraldajad? Et anda teada – pool tundi peo lõpuni, palun arvestage, et selleks ajaks peavad olema lauad ja lauaalused puhtad. Kenasti, viisakalt, kultuurselt. Aga võib-olla on tõesti valju häält tegev ja inimeste toidukraamist üle sõitev traktor piisav argument selleks, et pidu – mida piknik sisuliselt on – radikaalselt ära lõpetada. Milleks seda mikrofoni…Oli ju ometi ilus pidu, aga lõpp… jah, lõpuga tuleks tööd teha.
Veel artikleid samast teemast »


description: Paistab, et tänapäeval on vaat et igal nähtusel või algatusel päris oma päev. Olgu see siis musta koera päev, kallistamise päev või erilised kakskümmend neli tundi pühendatud täielikult peekoni armastamisele. Ka väga eriliste huvidega inimesed võivad oma niši leida, ent kui on midagi, millel on võime pea kõiki eestlasi ühendada, on see ilmselt muusika. Rahvusvaheline muusikapäev 1. oktoobril ongi pühendatud muusika austamisele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
NÄDALALÕPP
Muusikapäeva kontserdid jõuavad ka Hiiumaale
Reede, 30. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Paistab, et tänapäeval on vaat et igal nähtusel või algatusel päris oma päev. Olgu see siis musta koera päev, kallistamise päev või erilised kakskümmend neli tundi pühendatud täielikult peekoni armastamisele. Ka väga eriliste huvidega inimesed võivad oma niši leida, ent kui on midagi, millel on võime pea kõiki eestlasi ühendada, on see ilmselt muusika. Rahvusvaheline muusikapäev 1. oktoobril ongi pühendatud muusika austamisele.
Ellu kutsutud 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tolleaegse presidendi, legendaarse viiuldaja Yehudi Menuhini poolt, seab muusikapäev tähelepanu keskmesse muusika, rõhutab selle tähendusrikkust, propageerib muusikakultuuri ja tutvustab muusikuid. Idee läks südamesse Eesti Muusikanõukogule, kes lõi neid eesmärke silmas pidades muusikapäeva suurejoonelise kontserdiprogrammi, mis tänavu leiab aset neljandat korda.
Muusikapäeval toimub üle Eesti enam kui 150 lühikontserti, kus professionaalseid interpreete, kes tavaliselt mööda Euroopa kontserdisaale ringlevad, võib tabada esinemas nii bussipeatuses, haiglates, spordisaalides, laudas, aga ka traditsioonilisemalt kultuurikeskustes, kirikutes ning kontserdimajades. Ja seda Tallinnast Valgamaani, saartest Ida-Virumaani. Ükski maakond pole kõrvale jäänud.
Kontserdid, kus peamiselt kõlab klassika, jazz ja pärimusmuusika, on eranditult kõik tasuta ja mahuvad poole tunni kuni tunnikese sisse. Täpselt parasjagu, et eemalduda igapäeva argisusest ning sukelduda muusikamaagiasse, ent samas mitte painavalt pikalt. Neil, kelle jaoks väljavaade veeta paar tundi suletud ruumis klassika seltsis tundub hirmuäratav, ei maksa peljata midagi.
Tänavuse muusikapäeva teeb veel eriliseks esmakordselt kavasse kuuluv lisaprogramm “Eesti muusik maailmas”, mis seab rambivalgusse andekad Eesti muusikud, kes resideerivad välismaal. Ja neid on palju!
Nii annavad 1. oktoobril muusikapäeva tasuta kontserdi New Yorgi Eesti Majas pianist Hando Nahkur, Berliinis pianist Kärt Ruubel ning Londonis duo koosseisus sopran Mirjam Mesak ning “Klassikatähtede” saatesarja võitja pianist Sten Heinoja.
Suurepärased esinejad
Võrratuid artiste aga jagub küllaga ka kodumaale. Nõnda on ka Hiiumaa inimestel, mida 1. oktoobril oodata. Kell 13 saab Käina kultuuri- ja huvikeskuses näha sopran Kädy Plaas-Kala ning klaveril Martti Raidet. Duo esineb ka kell 15 Kärdla kultuurikeskuses.
Plaas-Kala on hinnatud solist, kes on kandnud ette nii vokaalsümfoonilisi suurvorme kui ka esinenud mitmete interpreetide ja ansamblitega. Näiteks laulnud Eesti Filharmoonia Kammerkooris, projektiteatris Nargen Opera, rahvusooperis Estonia, teatris Vanemuine ja ka Hamburgi riigiooperis. Tema repertuaar on lai, ulatudes vabarokist kaasajani. Muusikapäeval saadab teda pianist Martti Raide, kellega nad esitavad ühe põneva kava.
Kell 14 annab Pühalepa kirikus kontserdi organist Kristel Aer. Aktiivse orelimängija ja orelipedagoogina nii Eesti kui ka välismaa kirikutes on Aer andnud kontserte mitmel pool maailmas, alates Venemaast ja lõpetades Hollandiga. Ka tema haridustee on muljetavaldav – ta on täiendanud end näiteks Sibeliuse akadeemias ja Kopenhaageni kuninglikus konservatooriumis. Aer ei piirdu vaid muusiku- ja õpetajatööga ning on teinud kaastööd ajalehele Eesti Kirik ja ajakirjale Muusika ning redigeerinud Peeter Süda kogutud oreliteoseid.
Niisiis ei tarvitse muusikahuvilistel tipptasemel artistide kuulamiseks mandrile suunduda või tervet Eestit läbi sõita. Kellele aga idee muusikalisest väljasõidust on ahvatlev, on olukord soodne, sest sedapuhku on muusikapäev sattunud laupäevale. Mis muudes paikades muusikapäeva puhul toimub, saab uurida veebilehelt www.muusikapaev.ee Autor: NL Reede, 30. september 2016.Ellu kutsutud 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tolleaegse presidendi, legendaarse viiuldaja Yehudi Menuhini poolt, seab muusikapäev tähelepanu keskmesse muusika, rõhutab selle tähendusrikkust, propageerib muusikakultuuri ja tutvustab muusikuid. Idee läks südamesse Eesti Muusikanõukogule, kes lõi neid eesmärke silmas pidades muusikapäeva suurejoonelise kontserdiprogrammi, mis tänavu leiab aset neljandat korda.Muusikapäeval toimub üle Eesti enam kui 150 lühikontserti, kus professionaalseid interpreete, kes tavaliselt mööda Euroopa kontserdisaale ringlevad, võib tabada esinemas nii bussipeatuses, haiglates, spordisaalides, laudas, aga ka traditsioonilisemalt kultuurikeskustes, kirikutes ning kontserdimajades. Ja seda Tallinnast Valgamaani, saartest Ida-Virumaani. Ükski maakond pole kõrvale jäänud.Kontserdid, kus peamiselt kõlab klassika, jazz ja pärimusmuusika, on eranditult kõik tasuta ja mahuvad poole tunni kuni tunnikese sisse. Täpselt parasjagu, et eemalduda igapäeva argisusest ning sukelduda muusikamaagiasse, ent samas mitte painavalt pikalt. Neil, kelle jaoks väljavaade veeta paar tundi suletud ruumis klassika seltsis tundub hirmuäratav, ei maksa peljata midagi.Tänavuse muusikapäeva teeb veel eriliseks esmakordselt kavasse kuuluv lisaprogramm “Eesti muusik maailmas”, mis seab rambivalgusse andekad Eesti muusikud, kes resideerivad välismaal. Ja neid on palju!Nii annavad 1. oktoobril muusikapäeva tasuta kontserdi New Yorgi Eesti Majas pianist Hando Nahkur, Berliinis pianist Kärt Ruubel ning Londonis duo koosseisus sopran Mirjam Mesak ning “Klassikatähtede” saatesarja võitja pianist Sten Heinoja.Võrratuid artiste aga jagub küllaga ka kodumaale. Nõnda on ka Hiiumaa inimestel, mida 1. oktoobril oodata. Kell 13 saab Käina kultuuri- ja huvikeskuses näha sopran Kädy Plaas-Kala ning klaveril Martti Raidet. Duo esineb ka kell 15 Kärdla kultuurikeskuses.Plaas-Kala on hinnatud solist, kes on kandnud ette nii vokaalsümfoonilisi suurvorme kui ka esinenud mitmete interpreetide ja ansamblitega. Näiteks laulnud Eesti Filharmoonia Kammerkooris, projektiteatris Nargen Opera, rahvusooperis Estonia, teatris Vanemuine ja ka Hamburgi riigiooperis. Tema repertuaar on lai, ulatudes vabarokist kaasajani. Muusikapäeval saadab teda pianist Martti Raide, kellega nad esitavad ühe põneva kava.Kell 14 annab Pühalepa kirikus kontserdi organist Kristel Aer. Aktiivse orelimängija ja orelipedagoogina nii Eesti kui ka välismaa kirikutes on Aer andnud kontserte mitmel pool maailmas, alates Venemaast ja lõpetades Hollandiga. Ka tema haridustee on muljetavaldav – ta on täiendanud end näiteks Sibeliuse akadeemias ja Kopenhaageni kuninglikus konservatooriumis. Aer ei piirdu vaid muusiku- ja õpetajatööga ning on teinud kaastööd ajalehele Eesti Kirik ja ajakirjale Muusika ning redigeerinud Peeter Süda kogutud oreliteoseid.Niisiis ei tarvitse muusikahuvilistel tipptasemel artistide kuulamiseks mandrile suunduda või tervet Eestit läbi sõita. Kellele aga idee muusikalisest väljasõidust on ahvatlev, on olukord soodne, sest sedapuhku on muusikapäev sattunud laupäevale. Mis muudes paikades muusikapäeva puhul toimub, saab uurida veebilehelt www.muusikapaev.ee
Veel artikleid samast teemast »


description: Praamid.ee veebilehekülge oli eilseks külastanud ligi 6000 inimest ja ostetud oli üle 2500 pileti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Muudatused piletimüügis tõid üle saja pöördumise
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 03. september 2016. TS Laevad OÜ müügi- ja teenusevaldkonna juht Ele Reiljan. FOTO: Valmar Voolaid Praamid.ee veebilehekülge oli eilseks külastanud ligi 6000 inimest ja ostetud oli üle 2500 pileti.
Uus suursaarte ja mandrivahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteem avati klientidele 1. septembril, kui algas TS Laevad OÜ parvlaevade piletite eelmüük oktoobrikuuks.
TS Laevad OÜ müügi- ja teenusevaldkonna juhi Ele Reiljani sõnul on tänaseks Praamid.ee veebilehekülge külastanud juba ligi 6000 inimest.
"Praeguseks hetkeks on meil üle 1200 registreeritud kliendi. Äriklientide lepingute sõlmimine käib suures mahus ja igal tunnil lisandub erakliendikontosid. Meie veebilehe kaudu on juba ligi 2500 inimest soetanud endale oktoobrikuuks ülesõidupiletid," lisas Reiljan.
Uue piletisüsteemiga koos alustas tööd ka Praamid.ee klienditugi, mis asub Kuivastus ja vastab klientide telefonikõnedele ning e-kirjadele iga päev kella 8-st hommikul kuni 8-ni õhtul.
"Meie klienditugi sai esimesel päeval ligi 90 kõnet klientidelt ning rohkem kui 30 kirja. Suuri murekohti pole klientidelt välja tulnud, pigem uuritakse, kuidas üht või teist asja mugavamalt teha. Suurimat segadust tekitab klientides hetkel see, et septembrikuu piletid tuleb osta Tuulelaevade veebilehelt ning Praamid.ee lehelt saab osta pileteid oktoobrikuust algavatele reisidele," märkis Reiljan. Uus suursaarte ja mandrivahelise parvlaevaliikluse piletimüügisüsteem avati klientidele 1. septembril, kui algas TS Laevad OÜ parvlaevade piletite eelmüük oktoobrikuuks.TS Laevad OÜ müügi- ja teenusevaldkonna juhi Ele Reiljani sõnul on tänaseks Praamid.ee veebilehekülge külastanud juba ligi 6000 inimest."Praeguseks hetkeks on meil üle 1200 registreeritud kliendi. Äriklientide lepingute sõlmimine käib suures mahus ja igal tunnil lisandub erakliendikontosid. Meie veebilehe kaudu on juba ligi 2500 inimest soetanud endale oktoobrikuuks ülesõidupiletid," lisas Reiljan.Uue piletisüsteemiga koos alustas tööd ka Praamid.ee klienditugi, mis asub Kuivastus ja vastab klientide telefonikõnedele ning e-kirjadele iga päev kella 8-st hommikul kuni 8-ni õhtul."Meie klienditugi sai esimesel päeval ligi 90 kõnet klientidelt ning rohkem kui 30 kirja. Suuri murekohti pole klientidelt välja tulnud, pigem uuritakse, kuidas üht või teist asja mugavamalt teha. Suurimat segadust tekitab klientides hetkel see, et septembrikuu piletid tuleb osta Tuulelaevade veebilehelt ning Praamid.ee lehelt saab osta pileteid oktoobrikuust algavatele reisidele," märkis Reiljan.
Veel artikleid samast teemast »


description: Mida ootad uuelt kooliaastalt? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: meiemaa.ee

maintext:
Noored
KÜSITLUS
Laupäev, 03. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 03. september 2016. Mida ootad uuelt kooliaastalt?
Emma Kirs, SÜG-i 7.b klass:
Tahtsin kooli tulla, ootasin uusi õpetajaid. Ning kindlasti loodaks saada häid hindeid. Suvi möödus hästi. Käisin Kihnus ja Pärnus. Täna on teistmoodi tunne küll.
Hanna Vinter, SÜG-i 7.a klass:
Ma ootan uusi õpetajaid, uusi teadmisi ning uusi elamusi. Kindlasti soovin saada uusi sõpru. Suvi möödus põnevalt. Kodus oli ka kena olla ja puhata. Täna on veidi kurb tunne ja seda just pigem sellepärast, et pole enam õhtuti aega oma tegemiste jaoks. Plaanin sel aastal
uutesse huviringidesse minna. Millistesse täpselt, seda ma veel ei tea.
Rickie Magnus Jojo Roberts, SÜG-i 5.a klass:
Ootan, et saaksin koolis kõikide õpetajatega hästi läbi ja muidugi ka seda, et saaksin tarkust juurde. Häid hindeid muidugi ka. Koolis meeldib mulle väga. Suvi läks ka hästi. Mängisin enamasti õues sõpradega. Ootasin kooli algust. Kõik on uus – 5. klass, uued õpetajad ja ei saa enam koduklassi kunagi minna… (ohkab)
Karl Kustav Kuning, SÜG-i 11.a klass:
Ootan kindlasti tarkust ja kabareed. Suvi möödus töiselt, käisin ka reisimas – Horvaatias, Lätis. Täna ei ole teistmoodi tunnet, 11 aastat on olnud sama tunne. (naerab) Esimene klass oli veidi erinev. Tulin siia kooli, mäletan ärevustunnet. Kõik on uus septembrikuus… Kabaree annab kindlasti uusi kogemusi.
Mart Truu, SÜG-i 11.a klass:
Ega ma eriti erinevat ei saa rääkida kui Karl Kustav. Me oleme ületee-naabrid ja lapsepõlvest saadik sõbrad olnud. Rohkem olin ikka kodus ja maal Mustjala kandis. Suvest on meelde jäänud see, et ujuda sai vähe. Neli korda, paar korda olid karastusujumised, nauditavat rannailma ei olnud. Uude kooliaastasse läheme ikka rõõmsalt! Kabaree, see on midagi teistmoodi ja huvitavat.
Hanna Klaar, SÜG-i 11.b:
Et kõik läheks hästi ja saaksin uusi teadmisi juurde. Mulle meeldib koolis. Täna on veidi teistmoodi tunne küll. Esimest koolipäeva ma eriti ei mäleta. Kooli juures on oluline see, et õppida tuleb kogu aeg. Sest seda läheb tulevikus vaja. Suvi möödus kiirelt, nagu poleks olnudki. Olin maal Randveres ja ega midagi suurt ei jõudnudki teha.
Meie Maa küsitles õpilasi neljapäeval, 1. septembril. Tahtsin kooli tulla, ootasin uusi õpetajaid. Ning kindlasti loodaks saada häid hindeid. Suvi möödus hästi. Käisin Kihnus ja Pärnus. Täna on teistmoodi tunne küll.Ma ootan uusi õpetajaid, uusi teadmisi ning uusi elamusi. Kindlasti soovin saada uusi sõpru. Suvi möödus põnevalt. Kodus oli ka kena olla ja puhata. Täna on veidi kurb tunne ja seda just pigem sellepärast, et pole enam õhtuti aega oma tegemiste jaoks. Plaanin sel aastaluutesse huviringidesse minna. Millistesse täpselt, seda ma veel ei tea.Ootan, et saaksin koolis kõikide õpetajatega hästi läbi ja muidugi ka seda, et saaksin tarkust juurde. Häid hindeid muidugi ka. Koolis meeldib mulle väga. Suvi läks ka hästi. Mängisin enamasti õues sõpradega. Ootasin kooli algust. Kõik on uus – 5. klass, uued õpetajad ja ei saa enam koduklassi kunagi minna… (ohkab)Ootan kindlasti tarkust ja kabareed. Suvi möödus töiselt, käisin ka reisimas – Horvaatias, Lätis. Täna ei ole teistmoodi tunnet, 11 aastat on olnud sama tunne. (naerab) Esimene klass oli veidi erinev. Tulin siia kooli, mäletan ärevustunnet. Kõik on uus septembrikuus… Kabaree annab kindlasti uusi kogemusi.Ega ma eriti erinevat ei saa rääkida kui Karl Kustav. Me oleme ületee-naabrid ja lapsepõlvest saadik sõbrad olnud. Rohkem olin ikka kodus ja maal Mustjala kandis. Suvest on meelde jäänud see, et ujuda sai vähe. Neli korda, paar korda olid karastusujumised, nauditavat rannailma ei olnud. Uude kooliaastasse läheme ikka rõõmsalt! Kabaree, see on midagi teistmoodi ja huvitavat.Et kõik läheks hästi ja saaksin uusi teadmisi juurde. Mulle meeldib koolis. Täna on veidi teistmoodi tunne küll. Esimest koolipäeva ma eriti ei mäleta. Kooli juures on oluline see, et õppida tuleb kogu aeg. Sest seda läheb tulevikus vaja. Suvi möödus kiirelt, nagu poleks olnudki. Olin maal Randveres ja ega midagi suurt ei jõudnudki teha.Meie Maa küsitles õpilasi neljapäeval, 1. septembril.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval kella 14.14 paiku vajati päästjate abi Lääne-Saare vallas Sõmera külas. Teataja sõnul oli hirvevasikas kukkunud mahajäetud ülepumpamiskaevu ning ei saanud sealt enam välja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Sõmeral päästeti hirvevasikas

maintext:
Uudised
Sõmeral päästeti hirvevasikas
Reede, 16. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 16. september 2016. Pühapäeval kella 14.14 paiku vajati päästjate abi Lääne-Saare vallas Sõmera külas. Teataja sõnul oli hirvevasikas kukkunud mahajäetud ülepumpamiskaevu ning ei saanud sealt enam välja.
Ainar Unus rääkis, et kuna vasikat niisama kätte ei saadud, telliti linnast Saarte Tehnika traktor, mis kaevas augu lahti, nii et loom pääses tervena välja.
Hirvevasikas läks juhtumi tõttu küll emast lahku, aga Unus tõdes, et sellest ei ole hullu midagi, sest vasikas on piisavalt suur, et iseendaga hakkama saada. Ainar Unus rääkis, et kuna vasikat niisama kätte ei saadud, telliti linnast Saarte Tehnika traktor, mis kaevas augu lahti, nii et loom pääses tervena välja.Hirvevasikas läks juhtumi tõttu küll emast lahku, aga Unus tõdes, et sellest ei ole hullu midagi, sest vasikas on piisavalt suur, et iseendaga hakkama saada.
Veel artikleid samast teemast »


description: 9. septembril toimus keskkonnaministeeriumis ümarlaud, kus teadlased jõudsid ühisele seisukohale Väikese väina tammi avade osas – neid ei ole vaja. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Teadlased: oleme väinatammi avades ühel nõul – neid ei ole vaja
Teisipäev, 20. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 20. september 2016. Heiki Hanso on nördinud. 9. septembril toimus keskkonnaministeeriumis ümarlaud, kus teadlased jõudsid ühisele seisukohale Väikese väina tammi avade osas – neid ei ole vaja.
Erialaspetsialistid kutsus kokku keskkonnaminister Marko Pomerants. Ta soovis arvamust, kas väinatammi avade tegemine parandaks elukeskkonda Väikeses väinas.
Teadlaste ühene vastus oli, et avasid pole vaja, sest need ei muuda midagi silmanähtavalt paremaks.
Aastate jooksul väinas tehtud mõõtmised näitavad hoopis olukorra paranemist ja teadlaste avamuse kohaselt ei peaks vahele sekkuma.
Vee läbivool madalas vees on väike
Postimees kirjutas, et merevee tase on väinas langenud ja pilliroostumist on samuti palju, kuid need muutused oleks tulnud ka ilma tammita, sest maakoor kerkib igal pool Põhja-Eestis ja saartel ning madala veega väina kinnikasvamine on pikas perspektiivis vältimatu protsess. Umbes meetri sügavuses vees istuvasse väinatammi kahe mitmekümne meetri laiuse ava tegemisel poleks mingit efekti peale selle, et projektile kuluks kümmekond miljonit eurot. Nii madalas vees on läbivool minimaalne ja mõjutaks ilmselt vaid mõnesaja meetri suurust ala.
Teadlaste sõnul pääseks liikuma vaid mõni paat. Kalavarud pidid olema vähenenud igal pool Läänemeres.
Tartu ülikooli Eesti mereinstituudi juhtivteaduri Georg Martini sõnul näitasid juba 1995. aasta uuringud, et avad ei paranda Väikese väina olukorda märkimisväärselt.
“Nii et merekeskkonnale ei kujuta väinatamm vähimatki probleemi,“ sõnas Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere Postimehele. Martin usub, et väina avadega võib kaasneda hoopis reaalne kahju.
Heiki Hanso on nördinud
Väinatammi avade initsiatiivgrupi vedaja Heiki Hanso on nördinud, et ei initsiatiivgrupi liikmeid ega ka kohalike omavalitsuste esindajaid pole sellise koosoleku toimumisest teavitatud ega osalema palutud.
Keskkonnaminister Marko Pomerants kirjutas oma Facebooki lehel, et põhjus on väga lihtne.
“Palusin Eesti Teaduste Akadeemia presidendil Tarmo Soomerel kokku panna mereteadlaste tiimi, kes asjast võiksid arusaama omada. Ma ei taha öelda sellega, et neid inimesi rohkem poleks, aga fakt on see, et hr Hanso pole mereteadlane,“ tõdes Pomerants.
Hanso sõnul ei tule keskkonnaministeeriumi kodulehelt ka põhjalikuma otsimise käigus välja koosoleku protokolli ega ka teadusuuringuid, mille põhjal kohalviibijad on oma seisukohad kujundasid.
“Kuna esitatud väited on vastupidised seni arvatule, siis soovime kindlasti tutvuda nende teadustöödega, mille põhjal koosolekul osalenud teadlased sellistele julgetele järeldustele jõudsid,“ ütles Hanso. Erialaspetsialistid kutsus kokku keskkonnaminister Marko Pomerants. Ta soovis arvamust, kas väinatammi avade tegemine parandaks elukeskkonda Väikeses väinas.Teadlaste ühene vastus oli, et avasid pole vaja, sest need ei muuda midagi silmanähtavalt paremaks.Aastate jooksul väinas tehtud mõõtmised näitavad hoopis olukorra paranemist ja teadlaste avamuse kohaselt ei peaks vahele sekkuma.Postimees kirjutas, et merevee tase on väinas langenud ja pilliroostumist on samuti palju, kuid need muutused oleks tulnud ka ilma tammita, sest maakoor kerkib igal pool Põhja-Eestis ja saartel ning madala veega väina kinnikasvamine on pikas perspektiivis vältimatu protsess. Umbes meetri sügavuses vees istuvasse väinatammi kahe mitmekümne meetri laiuse ava tegemisel poleks mingit efekti peale selle, et projektile kuluks kümmekond miljonit eurot. Nii madalas vees on läbivool minimaalne ja mõjutaks ilmselt vaid mõnesaja meetri suurust ala.Teadlaste sõnul pääseks liikuma vaid mõni paat. Kalavarud pidid olema vähenenud igal pool Läänemeres.Tartu ülikooli Eesti mereinstituudi juhtivteaduri Georg Martini sõnul näitasid juba 1995. aasta uuringud, et avad ei paranda Väikese väina olukorda märkimisväärselt.“Nii et merekeskkonnale ei kujuta väinatamm vähimatki probleemi,“ sõnas Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere Postimehele. Martin usub, et väina avadega võib kaasneda hoopis reaalne kahju.Väinatammi avade initsiatiivgrupi vedaja Heiki Hanso on nördinud, et ei initsiatiivgrupi liikmeid ega ka kohalike omavalitsuste esindajaid pole sellise koosoleku toimumisest teavitatud ega osalema palutud.Keskkonnaminister Marko Pomerants kirjutas oma Facebooki lehel, et põhjus on väga lihtne.“Palusin Eesti Teaduste Akadeemia presidendil Tarmo Soomerel kokku panna mereteadlaste tiimi, kes asjast võiksid arusaama omada. Ma ei taha öelda sellega, et neid inimesi rohkem poleks, aga fakt on see, et hr Hanso pole mereteadlane,“ tõdes Pomerants.Hanso sõnul ei tule keskkonnaministeeriumi kodulehelt ka põhjalikuma otsimise käigus välja koosoleku protokolli ega ka teadusuuringuid, mille põhjal kohalviibijad on oma seisukohad kujundasid.“Kuna esitatud väited on vastupidised seni arvatule, siis soovime kindlasti tutvuda nende teadustöödega, mille põhjal koosolekul osalenud teadlased sellistele julgetele järeldustele jõudsid,“ ütles Hanso.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kevadest saadik kitsa Kannikese tänava pärast võidelnud Kudjape aleviku Lilleküla elanike probleem sai lõpuks lahenduse, sest Lääne-Saare vald tegi oma osa teest laiemaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kannikese probleem poolenisti lahendatud
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 28. september 2016. Meelehärmi tekitanud liiklusmärk on juba maha võetud. FOTO: erakogu Kevadest saadik kitsa Kannikese tänava pärast võidelnud Kudjape aleviku Lilleküla elanike probleem sai lõpuks lahenduse, sest Lääne-Saare vald tegi oma osa teest laiemaks.
“Vald laiendas teed. Nüüd on autodel seal väga hea mööduda. Aega võttis, aga asja sai,” kiitis Lilleküla vanem Margo Kubjas. Viis, kuidas lõpuks lahenduseni jõuti, oli tema sõnul küll vaevaline, aga asjad hakkasid kiirelt arenema pärast seda, kui probleemi võttis käsile Lääne-Saare Halduse juht Margus Männik.
“Asjalik koostöö, tehti kohtumised ja neid asju, mis sai kokku lepitud,” lisas Kubjas.
Möödunud nädalal võeti maha Kannikese tänavale Mündi tänava poolsesse otsa juuni algul valla poolt sinna paigaldatud liiklusmärk “sissesõidu keeld”. Elanike hinnangul pandi see sinna ilma nendega kooskõlastamata ja nad nimetasid valla tegevust seetõttu ebaseaduslikuks.
Lisaks leidsid Mündi, Kannikese ja Leesika tänava elanikud, et antud lahendusega suunati nad Pihtla teele kohas, kus on oluliselt suurem kiirus, 70 km/h vajadusega sooritada vasakpööre linna sõitmiseks ja see ei suurendanud antud piirkonna liiklejate turvalisust mingilgi määral.
Kudjape Lilleküla ligi 20 elanikku pöördusid juba mai lõpus Lääne-Saare valla poole ja palusid, et seoses liikluse tihenemisega tehtaks Kannikese tänav laiemaks ja seal piirataks sõidukiirust, sest vastu tulevad autod ei mahu teineteisest ohutult mööda sõitma.
Osa Kannikese tänavast, täpsemalt Sinilille tänavast kuni Nõmme tänavani kuulub Kuressaare linnale. Sinna jääb ka kitsas asfalteeritud lõik. Teine osa, Nõmme tänavast edasi, on hoopis Lääne-Saare valla oma. “Linn ütles, et neil läheb veel aega,” tõdes Kubjas.
“Kuna suur osa pöördumises tõstatatud probleemide lahendustest nõuab kooskõlastamist Lääne-Saare vallavalitsusega, püüab Kuressaare linnavalitsus koostöös Lääne-Saare vallavalitsusega leida probleemidele sisulised lahendused,” vastas oma viimases kirjas alevikuosa vanemale Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker. “Vald laiendas teed. Nüüd on autodel seal väga hea mööduda. Aega võttis, aga asja sai,” kiitis Lilleküla vanem Margo Kubjas. Viis, kuidas lõpuks lahenduseni jõuti, oli tema sõnul küll vaevaline, aga asjad hakkasid kiirelt arenema pärast seda, kui probleemi võttis käsile Lääne-Saare Halduse juht Margus Männik.“Asjalik koostöö, tehti kohtumised ja neid asju, mis sai kokku lepitud,” lisas Kubjas.Möödunud nädalal võeti maha Kannikese tänavale Mündi tänava poolsesse otsa juuni algul valla poolt sinna paigaldatud liiklusmärk “sissesõidu keeld”. Elanike hinnangul pandi see sinna ilma nendega kooskõlastamata ja nad nimetasid valla tegevust seetõttu ebaseaduslikuks.Lisaks leidsid Mündi, Kannikese ja Leesika tänava elanikud, et antud lahendusega suunati nad Pihtla teele kohas, kus on oluliselt suurem kiirus, 70 km/h vajadusega sooritada vasakpööre linna sõitmiseks ja see ei suurendanud antud piirkonna liiklejate turvalisust mingilgi määral.Kudjape Lilleküla ligi 20 elanikku pöördusid juba mai lõpus Lääne-Saare valla poole ja palusid, et seoses liikluse tihenemisega tehtaks Kannikese tänav laiemaks ja seal piirataks sõidukiirust, sest vastu tulevad autod ei mahu teineteisest ohutult mööda sõitma.Osa Kannikese tänavast, täpsemalt Sinilille tänavast kuni Nõmme tänavani kuulub Kuressaare linnale. Sinna jääb ka kitsas asfalteeritud lõik. Teine osa, Nõmme tänavast edasi, on hoopis Lääne-Saare valla oma. “Linn ütles, et neil läheb veel aega,” tõdes Kubjas.“Kuna suur osa pöördumises tõstatatud probleemide lahendustest nõuab kooskõlastamist Lääne-Saare vallavalitsusega, püüab Kuressaare linnavalitsus koostöös Lääne-Saare vallavalitsusega leida probleemidele sisulised lahendused,” vastas oma viimases kirjas alevikuosa vanemale Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui linnas on inimesed juba harjunud, et peatusesse sõitva bussi roolis on naine, siis maal tekitab see paljudes ikka veel rõõmsat imestust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Naised roolis: Tiina ja Viivi

maintext:
NÄDALALÕPP
Naised roolis: Tiina ja Viivi
Reede, 09. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Kui linnas on inimesed juba harjunud, et peatusesse sõitva bussi roolis on naine, siis maal tekitab see paljudes ikka veel rõõmsat imestust.
“Pea iga nädal saan häid emotsioone,“ sõnas neljandat kuud bussifirmas Atko Lääne-Saaremaa liinidel bussijuhina töötav Tiina Saaretalu, naerdes, et veel vaimustus ei vaibu.
Näiteks vaadanud just ükspäev üks vanamammi ukse vahel ja imestanud, et tema ei ole veel oma silmaga naisbussijuhti näinud. Hiljuti tulnud hommikul unise näoga poiss bussi, tõstnud pilgu ja siis, kui näinud, et naine on roolis, naeratanud laialt. Ega ju maainimesed linnaliinibussiga ka eriti sõida.
“Linnainimesed on ju harjunud, et Viivi neil seal on,“ muigas Tiina, kelle sõnul on reisijate tähelepanu tegelikult lõbus.
Teab reisijaid nägupidi
Üle kahekümne aasta bussijuhina, neist viimased üheksa aastat Atkos linnaliini sõitnud Viivi Asumaa sõnas, et teda linnas bussiroolis nähes keegi enam suurt ei üllatu. “Tunnen juba reisijaid nägupidi ja mitte ainult, iseloomusid ka,“ muheles sõbralik ja lahke loomuga bussijuht.
Ta selgitas, et kui klient bussi astub, siis ta juba teab, kellega võib rääkida ja kellega mitte. “Mõne käest võid kohe nahutada saada,“ tõdes Viivi, jutustades, et on ju ka selliseid, kes tahavad lihtsalt oma paha tuju kellegi peal välja elada. Ning mõnikord juhtub selleks persooniks olema just bussijuht.
“Aga see tuleb alla neelata,“ teab Viivi, kelle sõnul on bussijuhi amet samas tore. Saab palju lobiseda ja Atkos on neil koos vahva seltskond. Ega kaks roolinaist omavahel palju kokku saa. Üks tuleb ja teine läheb. “Aga Tiina on tore naine,“ kinnitas Viivi.
Kui küsisin Tiinalt, kas ta on leidnud bussijuhi ametis oma elu kutsumuse, vastas krapsakas ja ettevõtlik naine, et kui ta kooliaja ja talve üle elab, siis ta ütleb, kas ta on järgmisel sügisel veel bussijuht või mitte. Sest raskemad ajad ja keerulised teeolud on veel ees.
Maal on põnevam
Tiina õppis bussijuhiks Hiiumaal koos abikaasa Heikiga. Just kaasa olnudki see, kes innustanud teda õpingutele.
“Ja praegu olen ma küll rahul,“ kinnitas Tiina, keda on juba lapsepõlvest peale huvitanud erinevad masinad. Lisaks on Tiinal olemas ka veoautojuhi C-kategooria load, nii et valmidus veoautoga, ehk küll järelhaagiseta, sõita on ka täitsa olemas.
See, et ta sõidab just maaliine, sobib Tiinale väga hästi. Maal on tema arvates kuidagi põnevam. Bussijuhi ametis Tiina midagi keerulist ei näe.
“Lihtsalt peab olema suure masina tunnetus, et tee peale ja pööretesse ära mahud,“ kõneles ta.
Tiina rõõmustas, et Atko oli nõus ta kohe tööle võtma ja andis võimaluse kogemuste saamiseks. “Mu oma lapsed naeravad, et tänapäeval otsitakse neid, kellel oleks töökogemusi. Aga kogemused tulevadki ju töö käigus, kuidas sa neid muidu saad.“
Küsimuse peale, kas vanemad kolleegid kipuvad vahel ka õpetama, sõnas Tiina, et ta kuulab hea meelega, mida nad räägivad.
“Tihtipeale annavad nad häid soovitusi. Näiteks, et kui sa seal sõidad, ära sisekurvi satu, seal on nii pehme, et tõmbab rooli käest ära või ole ettevaatlik seal kruusateel. Hea on ju selliseid nüansse teada.“
Tiina sõnul ei lähe mitte ühtki päeva mööda, ilma et metsloomi ei näeks. Hirved, kitsed, sokud, põdrad… Ükspäev teinud nirk üle kraavi sellise pika õhulennu, et pani otse üllatuma. Autor: Ivika Laanet Reede, 09. september 2016.“Pea iga nädal saan häid emotsioone,“ sõnas neljandat kuud bussifirmas Atko Lääne-Saaremaa liinidel bussijuhina töötav Tiina Saaretalu, naerdes, et veel vaimustus ei vaibu.Näiteks vaadanud just ükspäev üks vanamammi ukse vahel ja imestanud, et tema ei ole veel oma silmaga naisbussijuhti näinud. Hiljuti tulnud hommikul unise näoga poiss bussi, tõstnud pilgu ja siis, kui näinud, et naine on roolis, naeratanud laialt. Ega ju maainimesed linnaliinibussiga ka eriti sõida.“Linnainimesed on ju harjunud, et Viivi neil seal on,“ muigas Tiina, kelle sõnul on reisijate tähelepanu tegelikult lõbus.Üle kahekümne aasta bussijuhina, neist viimased üheksa aastat Atkos linnaliini sõitnud Viivi Asumaa sõnas, et teda linnas bussiroolis nähes keegi enam suurt ei üllatu. “Tunnen juba reisijaid nägupidi ja mitte ainult, iseloomusid ka,“ muheles sõbralik ja lahke loomuga bussijuht.Ta selgitas, et kui klient bussi astub, siis ta juba teab, kellega võib rääkida ja kellega mitte. “Mõne käest võid kohe nahutada saada,“ tõdes Viivi, jutustades, et on ju ka selliseid, kes tahavad lihtsalt oma paha tuju kellegi peal välja elada. Ning mõnikord juhtub selleks persooniks olema just bussijuht.“Aga see tuleb alla neelata,“ teab Viivi, kelle sõnul on bussijuhi amet samas tore. Saab palju lobiseda ja Atkos on neil koos vahva seltskond. Ega kaks roolinaist omavahel palju kokku saa. Üks tuleb ja teine läheb. “Aga Tiina on tore naine,“ kinnitas Viivi.Kui küsisin Tiinalt, kas ta on leidnud bussijuhi ametis oma elu kutsumuse, vastas krapsakas ja ettevõtlik naine, et kui ta kooliaja ja talve üle elab, siis ta ütleb, kas ta on järgmisel sügisel veel bussijuht või mitte. Sest raskemad ajad ja keerulised teeolud on veel ees.Tiina õppis bussijuhiks Hiiumaal koos abikaasa Heikiga. Just kaasa olnudki see, kes innustanud teda õpingutele.“Ja praegu olen ma küll rahul,“ kinnitas Tiina, keda on juba lapsepõlvest peale huvitanud erinevad masinad. Lisaks on Tiinal olemas ka veoautojuhi C-kategooria load, nii et valmidus veoautoga, ehk küll järelhaagiseta, sõita on ka täitsa olemas.See, et ta sõidab just maaliine, sobib Tiinale väga hästi. Maal on tema arvates kuidagi põnevam. Bussijuhi ametis Tiina midagi keerulist ei näe.“Lihtsalt peab olema suure masina tunnetus, et tee peale ja pööretesse ära mahud,“ kõneles ta.Tiina rõõmustas, et Atko oli nõus ta kohe tööle võtma ja andis võimaluse kogemuste saamiseks. “Mu oma lapsed naeravad, et tänapäeval otsitakse neid, kellel oleks töökogemusi. Aga kogemused tulevadki ju töö käigus, kuidas sa neid muidu saad.“Küsimuse peale, kas vanemad kolleegid kipuvad vahel ka õpetama, sõnas Tiina, et ta kuulab hea meelega, mida nad räägivad.“Tihtipeale annavad nad häid soovitusi. Näiteks, et kui sa seal sõidad, ära sisekurvi satu, seal on nii pehme, et tõmbab rooli käest ära või ole ettevaatlik seal kruusateel. Hea on ju selliseid nüansse teada.“Tiina sõnul ei lähe mitte ühtki päeva mööda, ilma et metsloomi ei näeks. Hirved, kitsed, sokud, põdrad… Ükspäev teinud nirk üle kraavi sellise pika õhulennu, et pani otse üllatuma.
Veel artikleid samast teemast »


description: Miks on meie poliitika nii silmakirjalik, küsis minu hea kolleeg Krista Aru ühes oma igapühapäevases aruandes valijaile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
ANDRES AMMAS MEIE MAAS: Miks on meie poliitika nii silmakirjalik?
Esmaspäev, 19. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Andres Ammas, riigikogu liige (Vabaerakond) Esmaspäev, 19. september 2016. Andres Ammas Miks on meie poliitika nii silmakirjalik, küsis minu hea kolleeg Krista Aru ühes oma igapühapäevases aruandes valijaile.
Kahekümne viie aastaga on täiuslikult omandatud palju ilusaid ja õigeid sõnu väärtustest ja demokraatiast, valitud seltskond on salongikõlbulik kõikide maailma võimukandjate juures, üks reform vahetub teisega ja arvukate uuringute tulemusi ei jõuta analüüsida, pigem tellitakse taas uus, põhjendades seda vajadusega järjekordse strateegia järele. See kõik on aga õõnes, näotu ja tekitab igas mõttes kõhedust, nentis Krista.
Päris paljud inimesed Eestis tajusid seda ängi ning sündis mõtteklubi Vaba Isamaaline Kodanik, millest kasvas välja täna kaheaastaseks saav Vabaerakond. 2014 kuulutasime: me tuleme, sest me ei ole nõus Eesti poliitilise kultuuriga, mis on jäänud inimestele kaugeks ega väljenda enam ammu nende tegelikke ootusi. Soovisime viia Eesti poliitikaelu välja senisest voolusängist, kus võimuerakonnad olid keskendunud võimu säilitamisele ja iseenda heaolule, priisates meie ühist raha valimisreklaamiks ja kampaaniateks.
Tundsime, et teisiti lihtsalt ei ole enam võimalik, sest inimene vajab tunnet, et tema riik kuulab teda ja hoolib temast.
Vaekauss ülemnõukogu kasuks
Intuitiivselt tajutud ühiskonna hädadele leidsin mõtestatuse, lugedes mullu juba 1997 Sirbis ilmunud Marju Lauristini, Peeter Vihalemma ja Ivar Tallo põhjapanevat artiklit “Poliitilise kultuuri areng Eestis”, mis väidab: tegelik demokraatia sõltub just poliitilise kultuuri arengust.
Tolle artikli autorid eristavad kolme poliitilise kultuuri arengu faasi: mütoloogiline, ideoloogiline ja kriitilis-ratsionaalne. 1988 alanud mütoloogilist faasi iseloomustas ühtsus, rahva koondumine massiliikumistesse mitte mõistuse käsul, vaid südame sunnil. Emotsionaalne kõrgepinge, mitmesugused rituaalid, sümbolid ja müüdid ühendasid meid. Argumente asendasid loosungid “Ükskord me võidame niikuinii” või “Tartu rahu kehtib”.
Koos erakondade kujunemisega algas ideoloogiline faas uute võtmesõnadega: “vasakpoolsus”, “parempoolsus”, “sotsiaalne turumajandus”, “avatud ühiskond”, “tugev keskklass”. Kiiresti suurenes vastandumine ja sallimatus erinevate seisukohtade suhtes. Poliitiline ja majanduslik eliit liikus rahval eest ära, paratamatult järgnes pettumus ja laiem poliitikahuvi langes.
1997. aastal ootasid viidatud ühiskonnateadlased lootusrikkalt ideoloogilise faasi peatset ülekasvamist kriitilis-ratsionaalseks faasiks, kus on mitmekesised vaatepunktid, vastase sildistamist asendab väitlus, arutelu tulemusena jõutakse arusaamani huvide ühisosast. Samas möönsid nad, et pessimistliku stsenaariumi puhul võib ideoloogiline faas jääda aastateks venima. Just nii ongi kahjuks läinud.
Mul on omamoodi vedanud, sest olen Toompeal 25-aastase vahega teist korda. Aastatel 1990–1992 olin ENSV viimase ja ühtlasi Eesti Vabariigi esimese ülemnõukogu liige. Alates 2015. aastast olen valitud riigikokku ja olen selle XIII koosseisu ainus liige, kel on Eesti iseseisvuse taastanud ülemnõukogu kogemus. Lisandunud elukogemus, sealhulgas tublisti mitmesuguse poliitikatöö praktikat, annab söakuse nende kahe rahvaesinduse tööd võrrelda.
Võrreldes arutelukultuuri tollases ülemnõukogus ja praeguses riigikogus, kaldub allakirjutanu jaoks vaekauss ülemnõukogu kasuks. Kui jätta kõrvale erimeelsused venemeelsete jõududega Eesti iseseisvuse küsimuses, siis muude teemade puhul puudus tänapäevale omane müür eriarvamusi esindavate fraktsioonide vahel. Tagantjärele võib tollast olukorda nimetada ka kaootiliseks, sest fraktsioonid kord sündisid, siis lakkasid eksisteerimast (algul võis saadik kuuluda ka mitmesse saadikurühma), iidolites pettuti kiiresti.
Täna öeldakse selle peale, et parlament ei olnud stabiilne. Aga riigikogu liige (vähemalt enamik) ei elanud fraktsiooni orjuses, ei olnud tuim hääletusmasin, vaid õppiv ja arenev isiksus. Nagu on kirjutanud toonane kolleeg Jüri Rätsep: “Sundkorras hääletamise kombed polnud veel pühakirja tasemele välja arendatud.”
Praeguse riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige Jüri Adams on tähelepanu juhtinud asjaolule, et riigikogu liikmelt on nüüdseks töö- ja kodukorra seadusega võetud teatud juhtudel põhjendamatult küsimuste esitamise ja kõnepidamise õigus. 25 aastat tagasi oli ülemnõukogu spiiker Ülo Nugis algul päris hädas, sest igaüks arvas, et tal on õigus rääkida, mida tahab ja nii kaua, kui tahab. Aga tähtis on, et püüti ühiselt parimat, tehti muudatusettepanekuid ka lausa istungi käigus ja suvalises vormis – ja sisulised otsused sündisid parlamendis, mitte ametnike kabinettides.
Suuresti just tänu meie erakonnale on küll riigikogu aruteludes olnud rohkem vürtsi kui mõnes varasemas koosseisus, väidavad vanad olijad. Aga see ei ole kaasa toonud olulist muutust parlamendi töös.
Rindejoon pole kadunud
Rindejoon koalitsiooni ja opositsiooni vahel pole kadunud, riigikogu ei toimi kollektiivse ajuna, kompromissipuudus on totaalne. Ühtegi opositsioonierakonna esitatud seaduseelnõu või ettepanekut pole tõsiselt kaalumisele võetud.
Möödunud nädalal nulliti Keskerakonna algatus FIE-de isapalga regulatsioonist ettekäändel, et koalitsioon pakub edaspidi terviklikuma lahenduse. Ometi võinuks ühe augu seaduses kergesti lappida, liiatigi, et koalitsioonilepingus seisab sama mõte.
Vabaerakonna fraktsiooni tasakaalukat käitumis- ja esinemisstiili riigikogus on mõni meie käredam valija pidanud liiga vaoshoituks. Aga pigem peaks selline olema kogu riigikogu stiil: asjakohane, selgitav, vajadusel kriitiline, kuid üksteist austav ja innustav.
Mida ette võtta? Ehk tasub meil kõigil kuulata üht Marju Lauristini soovitust – maheda iroonia ja avatud meelega tänast poliitikailma analüüsida ning mõtiskleda, millest arengupeetus on õieti tingitud. Kahekümne viie aastaga on täiuslikult omandatud palju ilusaid ja õigeid sõnu väärtustest ja demokraatiast, valitud seltskond on salongikõlbulik kõikide maailma võimukandjate juures, üks reform vahetub teisega ja arvukate uuringute tulemusi ei jõuta analüüsida, pigem tellitakse taas uus, põhjendades seda vajadusega järjekordse strateegia järele. See kõik on aga õõnes, näotu ja tekitab igas mõttes kõhedust, nentis Krista.Päris paljud inimesed Eestis tajusid seda ängi ning sündis mõtteklubi Vaba Isamaaline Kodanik, millest kasvas välja täna kaheaastaseks saav Vabaerakond. 2014 kuulutasime: me tuleme, sest me ei ole nõus Eesti poliitilise kultuuriga, mis on jäänud inimestele kaugeks ega väljenda enam ammu nende tegelikke ootusi. Soovisime viia Eesti poliitikaelu välja senisest voolusängist, kus võimuerakonnad olid keskendunud võimu säilitamisele ja iseenda heaolule, priisates meie ühist raha valimisreklaamiks ja kampaaniateks.Tundsime, et teisiti lihtsalt ei ole enam võimalik, sest inimene vajab tunnet, et tema riik kuulab teda ja hoolib temast.Intuitiivselt tajutud ühiskonna hädadele leidsin mõtestatuse, lugedes mullu juba 1997 Sirbis ilmunud Marju Lauristini, Peeter Vihalemma ja Ivar Tallo põhjapanevat artiklit “Poliitilise kultuuri areng Eestis”, mis väidab: tegelik demokraatia sõltub just poliitilise kultuuri arengust.Tolle artikli autorid eristavad kolme poliitilise kultuuri arengu faasi: mütoloogiline, ideoloogiline ja kriitilis-ratsionaalne. 1988 alanud mütoloogilist faasi iseloomustas ühtsus, rahva koondumine massiliikumistesse mitte mõistuse käsul, vaid südame sunnil. Emotsionaalne kõrgepinge, mitmesugused rituaalid, sümbolid ja müüdid ühendasid meid. Argumente asendasid loosungid “Ükskord me võidame niikuinii” või “Tartu rahu kehtib”.Koos erakondade kujunemisega algas ideoloogiline faas uute võtmesõnadega: “vasakpoolsus”, “parempoolsus”, “sotsiaalne turumajandus”, “avatud ühiskond”, “tugev keskklass”. Kiiresti suurenes vastandumine ja sallimatus erinevate seisukohtade suhtes. Poliitiline ja majanduslik eliit liikus rahval eest ära, paratamatult järgnes pettumus ja laiem poliitikahuvi langes.1997. aastal ootasid viidatud ühiskonnateadlased lootusrikkalt ideoloogilise faasi peatset ülekasvamist kriitilis-ratsionaalseks faasiks, kus on mitmekesised vaatepunktid, vastase sildistamist asendab väitlus, arutelu tulemusena jõutakse arusaamani huvide ühisosast. Samas möönsid nad, et pessimistliku stsenaariumi puhul võib ideoloogiline faas jääda aastateks venima. Just nii ongi kahjuks läinud.Mul on omamoodi vedanud, sest olen Toompeal 25-aastase vahega teist korda. Aastatel 1990–1992 olin ENSV viimase ja ühtlasi Eesti Vabariigi esimese ülemnõukogu liige. Alates 2015. aastast olen valitud riigikokku ja olen selle XIII koosseisu ainus liige, kel on Eesti iseseisvuse taastanud ülemnõukogu kogemus. Lisandunud elukogemus, sealhulgas tublisti mitmesuguse poliitikatöö praktikat, annab söakuse nende kahe rahvaesinduse tööd võrrelda.Võrreldes arutelukultuuri tollases ülemnõukogus ja praeguses riigikogus, kaldub allakirjutanu jaoks vaekauss ülemnõukogu kasuks. Kui jätta kõrvale erimeelsused venemeelsete jõududega Eesti iseseisvuse küsimuses, siis muude teemade puhul puudus tänapäevale omane müür eriarvamusi esindavate fraktsioonide vahel. Tagantjärele võib tollast olukorda nimetada ka kaootiliseks, sest fraktsioonid kord sündisid, siis lakkasid eksisteerimast (algul võis saadik kuuluda ka mitmesse saadikurühma), iidolites pettuti kiiresti.Täna öeldakse selle peale, et parlament ei olnud stabiilne. Aga riigikogu liige (vähemalt enamik) ei elanud fraktsiooni orjuses, ei olnud tuim hääletusmasin, vaid õppiv ja arenev isiksus. Nagu on kirjutanud toonane kolleeg Jüri Rätsep: “Sundkorras hääletamise kombed polnud veel pühakirja tasemele välja arendatud.”Praeguse riigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige Jüri Adams on tähelepanu juhtinud asjaolule, et riigikogu liikmelt on nüüdseks töö- ja kodukorra seadusega võetud teatud juhtudel põhjendamatult küsimuste esitamise ja kõnepidamise õigus. 25 aastat tagasi oli ülemnõukogu spiiker Ülo Nugis algul päris hädas, sest igaüks arvas, et tal on õigus rääkida, mida tahab ja nii kaua, kui tahab. Aga tähtis on, et püüti ühiselt parimat, tehti muudatusettepanekuid ka lausa istungi käigus ja suvalises vormis – ja sisulised otsused sündisid parlamendis, mitte ametnike kabinettides.Suuresti just tänu meie erakonnale on küll riigikogu aruteludes olnud rohkem vürtsi kui mõnes varasemas koosseisus, väidavad vanad olijad. Aga see ei ole kaasa toonud olulist muutust parlamendi töös.Rindejoon koalitsiooni ja opositsiooni vahel pole kadunud, riigikogu ei toimi kollektiivse ajuna, kompromissipuudus on totaalne. Ühtegi opositsioonierakonna esitatud seaduseelnõu või ettepanekut pole tõsiselt kaalumisele võetud.Möödunud nädalal nulliti Keskerakonna algatus FIE-de isapalga regulatsioonist ettekäändel, et koalitsioon pakub edaspidi terviklikuma lahenduse. Ometi võinuks ühe augu seaduses kergesti lappida, liiatigi, et koalitsioonilepingus seisab sama mõte.Vabaerakonna fraktsiooni tasakaalukat käitumis- ja esinemisstiili riigikogus on mõni meie käredam valija pidanud liiga vaoshoituks. Aga pigem peaks selline olema kogu riigikogu stiil: asjakohane, selgitav, vajadusel kriitiline, kuid üksteist austav ja innustav.Mida ette võtta? Ehk tasub meil kõigil kuulata üht Marju Lauristini soovitust – maheda iroonia ja avatud meelega tänast poliitikailma analüüsida ning mõtiskleda, millest arengupeetus on õieti tingitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kes juhtusid nädalavahetusel märkama, et Abruka poolt tuli rohkelt tossu, siis võivad nad muretud olla, kuna tegemist oli vastavaid ametkondi eelnevalt teatatult mereäärse rädi põletamisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Abrukat pole maha põletatud

maintext:
Uudised
Abrukat pole maha põletatud
Kolmapäev, 28. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 28. september 2016. Kes juhtusid nädalavahetusel märkama, et Abruka poolt tuli rohkelt tossu, siis võivad nad muretud olla, kuna tegemist oli vastavaid ametkondi eelnevalt teatatult mereäärse rädi põletamisega.
Abruka saarevaht Rein Lember ütles, et põletati mereäärset sodi. “Korrastasime heinamaid ja riisusime kokku mereranda uhtunud sodi, mis ei kõlba loomasöödaks ja mida pole võimalik kusagil utiliseerida,“ kirjeldas ta, lisades, et tossu tuli võibolla sellepärast, et materjalid olid märjad.
Selliseid põletamisi on tema sõnul ka varasematel aastatel tehtud. “Iga kord informeerime päästeametit, merevalvekeskust, kohalikku piirivalvekordonit ja ka oma saare rahvast,“ selgitas Lember.
Saarevahi arvates tuleb lähipäevil veel põletada, sest meri on randa palju saasta kandnud. “Kui sa tahad, et loodushoiu maad oleks korras, tuleb see sodi kokku koguda ja ära põletada. Mis sa temaga ikka teed – maa sisse ei kaeva, õhku ta ei haihtu, loom seda ei söö ja inimene ka ei tarbi,“ sõnas Lember.
Rädi hulgas mainis ta ära nii roogu, muda kui muud sodi, mis mujale ei kõlba.
“Igal juhul on meeldiv tõdeda, et me pole saarel üksi – et kaaskodanikud Saaremaal midagi kahtlast märgates on sellest teatanud,“ nentis Lember, tunnistades, et väikesaarelt tulev rohke toss ei ole igapäevane asi. Abruka saarevaht Rein Lember ütles, et põletati mereäärset sodi. “Korrastasime heinamaid ja riisusime kokku mereranda uhtunud sodi, mis ei kõlba loomasöödaks ja mida pole võimalik kusagil utiliseerida,“ kirjeldas ta, lisades, et tossu tuli võibolla sellepärast, et materjalid olid märjad.Selliseid põletamisi on tema sõnul ka varasematel aastatel tehtud. “Iga kord informeerime päästeametit, merevalvekeskust, kohalikku piirivalvekordonit ja ka oma saare rahvast,“ selgitas Lember.Saarevahi arvates tuleb lähipäevil veel põletada, sest meri on randa palju saasta kandnud. “Kui sa tahad, et loodushoiu maad oleks korras, tuleb see sodi kokku koguda ja ära põletada. Mis sa temaga ikka teed – maa sisse ei kaeva, õhku ta ei haihtu, loom seda ei söö ja inimene ka ei tarbi,“ sõnas Lember.Rädi hulgas mainis ta ära nii roogu, muda kui muud sodi, mis mujale ei kõlba.“Igal juhul on meeldiv tõdeda, et me pole saarel üksi – et kaaskodanikud Saaremaal midagi kahtlast märgates on sellest teatanud,“ nentis Lember, tunnistades, et väikesaarelt tulev rohke toss ei ole igapäevane asi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaares Torni ja Vallimaa tänava nurgal oleva istepingi kõrval muruplatsil asub märgistamata auk. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Salakaval auk linnas on jäänud märgistuseta
Laupäev, 10. september 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 10. september 2016. Ohtlik auk Torni ja Vallimaa tänava nurgal on seal olnud juba ligikaudu aasta. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaares Torni ja Vallimaa tänava nurgal oleva istepingi kõrval muruplatsil asub märgistamata auk.
Pingi juures aega veetnud lapsevanemal jäi neljapäeva õhtul mudilane ühe jalaga rohkem kui poole meetri sügavusse ja umbes 20 cm läbimõõduga auku kinni. Õnneks suuremat traumat peale ehmatuse ja kõhuli kukkumise ei olnud.
Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et sellest asukohast eemaldati aasta eest sidemast ja ilmselt on auk tekkinud pinnase vajumise tõttu. Augu täitmise korraldab Telia Eesti AS-i hoolduspartner Eltel Networks AS.
Linnavalitsus tänab linnakodanikku probleemile tähelepanu juhtimise eest. Pingi juures aega veetnud lapsevanemal jäi neljapäeva õhtul mudilane ühe jalaga rohkem kui poole meetri sügavusse ja umbes 20 cm läbimõõduga auku kinni. Õnneks suuremat traumat peale ehmatuse ja kõhuli kukkumise ei olnud.Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu ütles, et sellest asukohast eemaldati aasta eest sidemast ja ilmselt on auk tekkinud pinnase vajumise tõttu. Augu täitmise korraldab Telia Eesti AS-i hoolduspartner Eltel Networks AS.Linnavalitsus tänab linnakodanikku probleemile tähelepanu juhtimise eest.
Veel artikleid samast teemast »