title: ÕHTULEHE VIDEO | TUBAKAST VABAKS, 1. OSA: kuidas töötab laserteraapia ja kui raske on loobumise algus

maintext:
20 aastat igapäevast suitsetamist. Viimasel ajal kuni poolteist pakki päevas. Reeglina pakk sigarette või umbes 13 grammi tubakat päevas. Tugev füüsiline nikotiini- ja emotsionaalne suitsetamissõltuvus. Kahju füüsilisele tervisele, pidev ümbritsev tuhatoosilehk ja kulu umbes 100 eurot kuus ehk 1200 eurot aastas. Viimase summa eest saab veidi kõpitsemist vajava mootorratta või paar uusimat iPadi. Õhtulehe suitsetamisest loobumise meetodite katseisik nr 1 hülgas pikaajalise harjumuse ja lasi võõrutusnähtusid leevendada laserteraapiaga.
Mis see laserteraapia – viis seanssi 130 euro eest on –, kuidas see mõjuma peaks ning missugused olid emotsioonid ja füüsilised tunded esimesel ja teisel suitsetamisest loobumise päeval, seda vaata alljärgnevast videost.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Kodus treenima: sobib kiiresse elurütmi ja väikesed soodsad vidinad teevad kehaga imesid!

maintext:
"Spordiklubisse on vaja sõita, seal riided vahetada, trennisaali minna, pesemas ära käia, riided jälle ära vahetada ja siis tagasi sõita. See kõik võtab aega. Kodus trenni tehes läheb ajaline kulu palju väiksemaks,“ selgitab trennitarvete müüja Sportest esindaja, miks võiks teha trenni hoopis kodus.
Peale ajalise aspekti on kodus treenimine, toob ta välja, märksa odavam – jõusaali pakettide kuuhinnad jäävad 40 ja 100 euro vahele, kuid selle raha eest saab osta juba treeningvarustuse koju. "Odava raha eest ostetud võimlemismatti saab kasutada viis aastat, temaga ei juhtu midagi,“ toob esindaja näite.
Kodus treenimise vahendeid on mitmeid – nii neid, mis võtavad rohkelt ruumi kui ka väiksemaid, mille saab näiteks voodi alla lükata.
"Ühe- või kahetoalise korteri puhul on küsimus selles, kas sind hakkab ühel hetkel segama, et mingi asi on nurgas või mitte. Kui sul on täiesti ükskõik, siis sobib trenažöör väga hästi,“ toob sporditarvete ekspert välja. "Näiteks jooksulinte on kaht sorti: väikesed kokkukäivad ja suured. Kõik, mis on kokkukäiv, peenike ja õhuke on küll palju odavam, kuid kipub järgi andma. Nende kvaliteet pole nii hea kui statsionaarse puhul, mis on kogu aeg ühe koha peal ja stabiilne.“
Hoopis lihtsam on hankida väike trennivarustus, mille saab pärast treeningut silma alt ära panna. "Suurepärane valik on võimlemismatt, kuhu pikali heites saab teha erinevaid jala-, selja- ja kõhuharjutusi. Naistele sobivad ideaalselt ka väiksemad hantlid või randme- ja jalaraskused. Mati peal saad teha väikeste raskuste ja tõstetega ära kogu keha treeningu,“ soovitab Sportesti ekspert.
Üks põnev treeningvahend on tema sõnul ka graatsiaketas. "See on mõeldud kerelihaste treenimiseks ning koordinatsiooni ja tasakaalu arendamiseks. Sellega keerutades treenid kõhtu ja selga, mis on eriti tähtis just naistele,“ räägib ekspert.
Veel üks kaval treeningvahend on lõuatõmbekang. "Selle saab paigaldada trenni ajal ukse vahele ning plussiks on see, et ei ole ühtegi kruvi vaja puurida,“ toob ta välja.
Kokkuvõtvalt nendib ekspert, et kui peab tooma välja kolm baasasja, mis võiksid olla koduses trennivarustuses, ütleb ta: matt, raskused ja hüppenöör.
Uudne hüppenöör, millega hüpates pole vaja keskenduda sellele, et nööriga vastu jalga ei saaks.
Kuidas aga motiveerida end kodus treenima, kui mugav diivan on sealsamas kõrval? "Küsimus on ikkagi tervislikes eluviisides. Et elada kvaliteetset elu ja tunda rõõmu, tuleb ka füüsiliselt terve ja vormis olla. Trenni ajal võiks panna muusika mängima, mis looks meeleolu ja tooks mõnusa energiavoo,“ soovitab ta.

fasttext_language: et


authors: Afp Scanpix

title: Filipiinide president nimetas Obamat hoorapojaks

maintext:
Kui augustis lahvatas skandaal, et Filipiinide president Rodrigo Duterte (71) solvas rängalt Ameerika Ühendriikide suursaadikut Philip Goldbergi, siis nüüd lõikas Duterte hinge USA riigipeale endale.
BBC andmeil sõimas Duterte Obamat hoorapojaks, sest too tahtis nende kohtumisel tõstatada probleemi, et Filipiinidel tapetakse narkokurjategijaid omakohtu korras.
Praeguseks on Duterte öeldut kahetsenud ja teinud ka vastavasisulise avalduse. Barack Obama on aga niivõrd solvunud, et ta jättis kohtumise Filipiinide presidendiga ära.
Kuigi Rodrigo Duterte on oma ebatsensuurse suuvärgi tõttu kurikuulsaks saanud, siis tema seekordne väljaütlemine kahjustas lausa Filipiinide ja Ameerika Ühendriikide diplomaatilisi suhteid. Mõlema riigi ametnikud on endast väljas ja taunivad Duterte käitumist.
Siiski peavad Obama ja Duterte kokku puutuma, sest mõlemad riigijuhid osalevad Aseani kohtumisel Laoses.


description: Menuka paroodiasaate "Su nägi kõlab tuttavalt" eelmise hooaja võitja Juss Haasma meenutab, millised emotsioonid valdasid teda näosaates osalemisel.

title: TV3 VIDEO | Näosaate võitja Juss Haasma meenutab saates osalemist


authors:
Lembitu Poeg
Olen Juht

description: Avaldame uuesti kolm aastat tagasi tehtud intervjuu tänase võimaliku presidendikandidaadi Kersti Kaljulaiuga.

title: VANA KULD: Kersti Kaljulaid: On meie põlvkonna õnn, et me saame vabalt otsustada, kas tulla Eestisse tagasi

maintext:
"Soome on aidanud Eesti majandust korras hoida: tööpuudus ei kasva meil üle pea, sest alati saab minna tööle väljapoole Eestit," ütleb Kersti Kaljulaid (43). Nüüdseks juba kümnendat aastat Luksemburgis Euroopa Kontrollikojas töötav ja Euroliidu rahajõgesid kontrolliv Kaljulaid on olnud peaminister Mart Laari majandusnõunik; kuid juhtinud ka Iru elektrijaama ja Kuku raadio "Keskpäevatundi". Enne majandusse sukeldumist õppis Kaljulaid aga hoopis bioloogiks.
Mul on olnud juhtumeid, et jooksen sõpradega jõe ääres ja keegi ütleb: "Oo, näe – sinikael-part!" – "No ennäe asja, tavaline part!" – "Ei-ei, kui part oleks sellele jõele laskunud viis aastat tagasi, oleks ta silmapilkselt surnud. Nüüd on meil looduskaitse ikka arenenud!"
Kohati on eurooplased loodusest niimoodi ilma jäänud, et pole sellest ise arugi saanud. Tööstusrevolutsioon jõudis sinna lihtsalt palju varem kui keskkonnakaitse. Meil läks teisiti ja suur tükk Eestimaast jäi roheliseks.
Mida te Eestis oma Luksemburgi kolleegidele kindlasti näitate?
Eestis oli Euroopa Kontrollikoja suur seminar – kõik minu kolleegid kõikidest liikmesriikidest olid siin. Sellist aastaseminari saab üks liikmesriik korraldada tõenäosusega ühel juhul kahekümne kaheksast.
Mina õnneks ei pidanud kolleegide hulgas diplomaatilist tööd tegema – nad ise tahtsid siia tulla, sest Eesti on neile põnev koht. Kõik räägivad Eestist, et inimestel läheb siin hästi, kuigi nad on natuke hullud – muidu elavad metsas, aga riigiga suhtlevad arvuti teel.
Me otsustasime, et vähemalt kontrollikoja liikmete abikaasad ei ole küll kogu aeg Tallinnas, vaid lähevad ikka mujale kah. Nii käisid nad Lahemaal ja Haapsalus, mille kohta olid juba ette uurinud, et see on väike maaliline linnake keset tühjust.
Kõik teadsid, et Eestis on hästi palju loodust, mida ei pea otsima ja mille vaatamiseks ei pea piletit ostma.
Narva linna üle jõe Venemaad vaatama ei mindud?
Osal oli küll huvi Venemaa külastamise vastu, aga see oli puhtalt logistiline: me asume ju kõrvuti. Samas on neil üsna hea arusaam sellest, milline on eestlaste suhtumine Venemaasse – tingituna Nõukogude Liidu tekitatud traumast. Nad mõistavad meid küllalt hästi.
Minu käest on uuritud, miks eestlased ei kasuta rohkem oma vene keele oskust – kui sellest võiks ometi saada palju tulu. Küsijale oli millegipärast jäänud mulje, nagu me hoiduks vene keeles rääkimisest. Ma ei oska öelda, millest selline arusaam. Vestluspartner ise oli kreeklane ja mina pärisin vastu, kuidas tal on lood türgi keele rääkimisega. Siis ta tunnistas, et mõistab meid.
Alati on võimalik sedasi leida küsija rahva ajaloost nüanss, mis selgitab talle meie ajalugu. Euroopas pole rahvast, kel ei oleks traumaatilist kogemust naabriga. Selle pärast on praegune Euroopa Liit ka üsna püsiv moodustis.
Hoolimata sellest, et kõik selle liidu liikmed on või on olnud vastastikku natuke solvunud?
Kas tõesti keegi usub, et ilma Euroopa Liiduta – lihtsalt eraldiseisvate riikide kogumina – oleks Euroopa praegu selliste, suuresti heaolu säilitamisega seotud probleemide ees; olles ühtaegu majanduslikult täpselt sama arenenud ja sama stabiilne kui nüüd?
Absurdne mõte, eks? Keegi ei kujuta ette, et kõik need 28 riiki võiksid Euroopa Liiduta olla iseseisvad ja demokraatlikud ning mitte kunagi omavahel sõdivad.
Sama vähe tõenäoline on ka see, et praegu otsustataks: lähme laiali, meil ei ole sellest liidust enam midagi saada.
Ometi on selliseid hääli kostnud, Suurbritannia on vähemalt mänginud mõttega lahku lüüa.
Mängu puhul on alati ülemängimise oht ja võib ju juhtuda, et mõni riik lahkubki poliitikute eestvõttel Euroopa Liidust. Suurbritannias käib aga kindlasti väga suur nende ärimeeste ja ettevõtjate lobitöö, kes arvavad, et Euroopa Liidust ei peaks lahkuma.
Lahkulöömisest rääkimist saab muidugi kasutada ka väljapressimistaktikana – kui riik on piisavalt suur, oluline ja märgiline ning tal on Euroopa Liidus omad sihid.
Võib-olla on see minu soovmõtlemine, aga ma arvan, et Suurbritannia on Euroopa Liidus ka 20 aasta pärast.
Eesti samuti?
Oi, muidugi! Eesti, Soome ja teiste perifeersete väikeriikide jaoks on Euroopa Liidu püsimine elulise tähtsusega – mitte ainult julgeolekuliselt, vaid ka majanduslikult.
Mis imet me 20 aasta pärast näeme? Kui suur on selleks ajaks Euroopa Liit? Sinna on vastu võetud juba ka Venemaa…
Ei ole! Venemaal läheb demokraatliku riigi ülesehitamiseks ja kindlustamiseks kindlasti rohkem kui 20 aastat – isegi kui ta teeks täna selle otsuse minna demokraatia teed.
Kui suure märgi on Eestile jätnud Venemaa valjuhäälne ja massiivne propaganda? Kui palju kahtlustatakse, et Eesti ikkagi võib olla väike vastik natsiriik, nagu Venemaa seda väidab?
Ma pole kordagi märganud – isegi mitte pronksiöö kriisi ajal –, et meie tõsiseltvõetavus või usutavus Euroopa Liidus oleks Venemaa propaganda tõttu kannatanud.
Kus praegu Euroopa Liidus raha põleb? No kohe nii heleda leegiga, et teil majandusmagistrina on valus vaadata?
Absoluutselt tulutuid programme pole, aga seda juhtub küll, et Euroopa Liit tegeleb asjaga, millega oleks mõistlikum tegelda mõnel teisel tasandil.
Näiteks on Euroopa Liit vahel rahastanud tarbija rahulolu uuringuid, või tegelnud mõnes riigis varase koolist väljalangemise vastu võitlemisega – mis on pigem kohaliku omavalitsuse teema.
Me näeme oma igapäevatöös, kuidas juriidiliselt täiesti korrektselt kasutatud rahaga on ellu viidud projekt, mida ei olnud konkreetsel riigil vaja. Üks hea näide on töökohtade loomine: võib vabalt juhtuda, et kirjutatakse hea projekt, kus lubatakse luua hulk töökohti, ehitades turismikeskuse…
…keset kõrbe?
Keset kõrbe on üks asi; teine asi on ehitada see turismikeskus turismipiirkonda, kus juba on selliseid keskusi.
See on nüüd kontrollikoja tasemest küll mitu korrust allapoole jääv teema, aga iga kord, kui ma kuulen juttu mingist MTÜst stiilis "Õpime mõistlikult magama" või "Ei ebaviisakale käitumisele", kerkib minu silme ette kujutluspilt toatäiest kallites ülikondades sulidest, kes tegelevad projektiraha administreerimisega – nii et midagi eriti üle ei jää.
Kindlasti pole kõik niisuguste asjadega tegelejad sulid. See torkab aga küll silma, et riikides, kes saavad Euroopa Liidult vähe raha, sest neil on oma põhiprobleemidega tegelemiseks endal piisavalt suured eelarved, läheb Euroopa Liidu raha natuke eksperimentaalsematele ja innovaatilisematele projektidele. Sellistele kulutustele, mida oma riigi eelarves on raske põhjendada, aga mida Euroopa Liidu raha eest võib teha küll.
Näiteks kasutati Rootsis Euroopa Liidu raha selleks, et katsetada integratsiooni toetamiseks eksperimentaalselt mentorprogrammi. Riiki sisse rännanud inimesele anti mõne juba eluga Rootsis kohanenud immigrandi kontakt, kes juhendas, kuidas toimida. Niisuguse mentorprogrammi edukust polnud varem testitud, ehk siis: Euroopa Liidu rahaga katsetati uusi võimalusi, baasvajadusi rahuldati aga oma eelarvevahenditega.
Vaesemates või suurema immigratsioonisurve all olevates riikides läks Euroopa Liidu toetus baasvajaduste katmiseks.
Efektiivsuse seisukohast oleks märksa mõistlikum, kui Euroopa Liidu raha saaks ainult seda tegelikult vajav riik ning ta teaks ette: talle antakse abi tähtajaliselt. Ja sõltumata sellest, kas Euroopa Liidu raha abil saavutatakse soovitud tulem või mitte, enam raha juurde ei anta. Väheneks oluliselt mõttekus kasutada raha ebaefektiivselt, sest saanud 14 aastat toetust – näiteks majanduse struktuuri muutumise toetamiseks vaesunud regioonis –, ei saa riik seda toetust enam uuesti küsida, isegi kui tööpuudus on endiselt suur või suuremgi kui enne abi saamist. Praegu saab abi tähtajatult – kui vaid püsida piisavalt vaene. See skeem ei kannusta saavutama kiiresti häid tulemusi.
Viimased aastad on olnud Eestile sisepoliitiliselt üsna kurnavad: idarahaskandaal, elamislubade skandaal, Silvergate; uste ragisedes parteide vahetamisest rääkimata. Milline paistab meie sisepoliitika Euroopast vaadates?
Täiesti normaalne! Ainus riik, millega mina saan korralikult Eestit võrrelda, on Luksemburg, kus ma tõesti iga päev elan ja lehti loen. Seal astus hiljuti tagasi kauaaegne peaminister skandaali pärast, kus ainus süü, mis tal lõpuks leiti olevat, oli see, et ta hilines ühes küsimuses parlamendikomisjoni informeerimisega. Vahepeal jõuti selle skandaali käigus aga süüdistuseni, et suurhertsog on Suurbritannia luureorganite agent.
Poliitika on põnev eluvaldkond, kus juhtub häid, aga ka kummalisi ja veidraid asju – samas juhtub neid ka ajakirjanduses ja kus iganes. Öelda, et Eesti poliitiline elu ja siin toimuv on kuidagi eriti veider… Prantsusmaal on väga levinud kohtuprotsessid poliitikute väga kõrgel tasemel toime pandud korruptsioonijuhtumite kohta. Samamoodi on igal pool ja kogu aeg päevakorral küsimus, ega suurtel ettevõtetel ole liiga suur mõju poliitika kujundamisel. Ma ei kujuta ette, et kuskil eksisteeriks ideaalne demokraatia, ideaalne poliitiline süsteem.
Loomulikult oleks tore, kui skandaale poleks, aga samas – 10 aasta pikkune vaikuse ja rahu periood tekitab jälle omakorda küsimusi. Ungaris toimuvad aeg-ajalt demonstratsioonid peaministri toetuseks. See teeb mind üsna murelikuks – teades, et Ungari peaminister on põhiseadust muutes demokraatiat vähendanud.
Kas Eesti ikka on nii halvas seisus, nagu me vahel arvame? Minu arvates mitte! Meil on täielik meediavabadus; meil on väga selge sõnavabadus, meil ei ole mitte ühtegi parteid, kes üritaks kohendada põhiseadust, et vältida võimu üleminekut teiste kätte. Meil ei ole kedagi, kes tõlgendaks esindusdemokraatiat nii, et kui mina olen kord valitud, siis ma teen riigi tasandil, mida aga tahan.
Eesti parlamendiparteid on korraldanud sellise erakondade rahastamise skeemi, mis teeb väga raskeks uue poliitilise jõu pääsemise riigikokku.
Puudujääke on igal pool ja neid saab alati parandada. Lõunanaabritel ei rahasta riik oluliselt parteisid ning see tekitab paraku oligarhilise poliitilise mudeli, mida me ju samuti ei tahaks. Mingit raha peaksid parteid riigieelarvest kindlasti saama, küsimus on selles, kuidas raha reguleerida nii, et see lubaks teha mõistlikku valimiskampaaniat, kuid ei võimaldaks reklaamifirmadel põhjendamatult rikastuda. Mingid piirangud on kindlasti mõistlikud.
Eesti kuulub NATOsse ja Euroopa Liitu, meil on käibel ühisraha, meie ministrid on tunnustatud spetsialistid, meie poed on kaupa täis – meil on olemas kõik see, millest 25 aastat tagasi oli keeruline unistadagi. Miks eestlased perede kaupa Soome kolivad?
Meil on tööjõu vaba liikumine! See oli ka üks põhjus, miks me läksime Euroopa Liitu: et meil oleks võimalik vabalt kaubelda, vabalt müüa oma teenuseid, vabalt töötada igal pool mujal. Ma ei näe ühtegi muud põhjust, miks Soome kolitakse. Me ei saaks sinna minna, kui ei oleks Euroopa Liitu.
Kahtlemata tekitab igasugune suuremahuline liikumine probleeme. Kindlasti on ka soomlastel küsimus, et kaua nende sotsiaalsüsteem talub olukorda, kus viis aastat Soomes töötanud eestlasel on õigus saada Soome pensioni. Aga ka siin tuleb lihtsalt arvestada, et tööjõu vaba liikumine toimib ja see ei saa rakenduda ainult siis, kui see meile meeldib.
Soome on aidanud Eesti majandust korras hoida: tööpuudus ei kasva meil üle pea, sest alati saab minna tööle väljapoole Eestit, teistesse Euroopa Liidu riikidesse.
Teisest küljest võiks ju mõelda, milline oleks Eesti majandus ilma Euroopa Liiduta – kui meil poleks turgu oma kaupadele ja teenustele. Vaba liikumise teemasid tuleb käsitleda rahulikult, emotsioonideta ja mõlemast aspektist.
Tobe on öelda, et Eestis on lood pahasti, sest inimesed lähevad ja töötavad kuskil mujal. Inimesed tulevad ju ka siia tööle ja on Eestis väga rahul. Meilt mujale tööle läinud saavad seal paremat palka ja see on ju hea, sest mingi osa oma tarbimistest toimetavad nad ikkagi Eestis. Samamoodi on hea see, et Eestis elades saab minna tööle Soome ja tulla nädalavahetuseks koju. Lätlane ja leedulane nii ei saa.
Kui seda liikumist emotsioonideta vaadata, siis ei saa küsida, mis riik või mis tööturg meil on, kui inimesed töötavad mujal. Keegi ei küsi ju, mis majandus see meil on, kui me ekspordime oma kaupa – see oleks jabur! Kui me leppisime kokku, et meil on ühtne majandusruum, siis peab see töötama igat pidi. Miks tööjõueksport peaks olema teisiti koheldud?
Küsimus on selles, kui paljud Soomes töötavad inimesed viitsivad nädalavahetuseks Eestisse koju tulla; kui paljud välismaal töötavad inimesed viitsivad üldse enam Eestisse naasta.
Iga inimene teeb oma otsuse ise. See on meie põlvkonna õnn, et me saame otsustada, kas tulla Eestisse tagasi või mitte.
Teie tulete?
Jaa! Siin ei ole mingit kahtlust. Sama oluline kui see, et tagasitulija võiks tunda end teretulnuna, on ka see, et äramineja saaks seal, kuhu ta läheb, koheldud eesolijatega võrdselt. Sest kui on kokku lepitud, et ta saab töötada Saksamaal, Soomes, Rootsis, on hästi oluline, et ta seda ka tegelikult saaks, ilma piiranguteta.
Euroopa Liidul on endiselt suuri probleeme sellega, et inimene saaks liikuda riigist riiki nii, et ta võtab kaasa oma pensioniraha, oma auto – ilma et ta peaks selle raha eest ümber registreerima – ja nii edasi. Kõik need asjad ei toimi veel väga hästi.
Ei toimi muu hulgas ilmselt ka sellepärast, et lõhe liikmesriikide vahel on suur, võrrelda saab aga ikkagi ainult võrreldavaid asju. Keskmine bensiini hind Luksemburgis ja Eestis on ilmselt üsna sarnane…
Luksemburgis on bensiini hind suhteliselt madal, kõrvutades näiteks Saksamaa või Prantsusmaaga.
… aga samas on lastetoetused võrreldamatud. Luksemburgis on esimese lapse toetus 185 eurot ja toetus kahe lapse eest kokku 440 eurot kuus. Eestis on esimese ja teise lapse toetus 19 eurot kuus nina peale.
Selge see, et jõukamad riigid saavad võimaldada oma elanikele suuremaid sotsiaalseid hüvesid. Küsimus on selles, kui palju on mõistlik ja praktiline. Ei ole vist mõtet arutada, et Eesti tase on heaoluriigiks kvalifitseerumiseks madalavõitu. Ei ole vist ka mõtet vaielda selle üle, et Euroopas leidub riike, kelle sotsiaalkulutuste tase on selline, mis juba pärsib inimese osalemist tööturul. Kumbki äär ei ole hea, aga küllap selekteerib Euroopa Liidus ühismõju lõpuks välja mõistliku piiri.
Millal hakatakse Eestis elama sama hästi kui Soomes?
Kusagil ei ole öeldud, et ühtlustumine Euroopa Liidus toimub kõrgeima võimaliku elatustaseme suunas. Kui me vaatame Kreekat, siis seal oleks Eesti praegune palgatase super – juhul, kui raha ikka iga kuu tõepoolest kätte makstaks!
Jah, palganumbrid võivad seal olla endiselt veel kõrgemad, aga küsimus on just selles, kas palk ka arvele jõuab.
Üle jõu elamine on viinud järsu korrektsioonini. Selleks, et taastuks Kreeka majanduse konkurentsivõime, väheneb kiiresti reaalne sissetulek, mida on kahtlemata raske taluda.
Küsimust, millal me hakkame elama sama hästi kui Soomes, saab küsida ainult siis, kui eksisteeriks absoluutne rikkus ja jõukus, mida kõik tajuvad ühtemoodi. Praegu seda küsimust esitada ei saa.
Kui vaadata värvitelerite, külmkappide, automaatpesumasinate ja autode arvu Eestis pere kohta, siis me saame tõenäoliselt tulemuse, mis ületab Saksamaad aastal 1975. Kui sa oleks eestlaselt aastal 1975 küsinud, kas Saksamaal elatakse hästi, oleks ta vastanud: «Jaa!» Praegu ta vastab: «Eestis elatakse halvasti.» Heaolu tunnetamine on kergesti muutuv.
Seda intervjuud loevad kindlasti ka inimesed, kel on näiteks pensioneerumise järel muutunud raskeks teatris käimine või raamatute ostmine.
Jah, see on väga suur probleem, aga sellel probleemil ei saa olla järsku lahendust: et me lihtsalt kolmekordistame pensioni. Me ei saa pärast enam raha juurde ja pärandame pensionitõusuks võetud võla oma lastele.
Kui te teate, kuidas peaks muutuma praegu kehtiv paradigma – et kui riik kulutab üle oma võimete, siis ühel hetkel ei anna turud talle enam raha –, siis öelge mulle kah.
Kui sa küsid Luksemburgis miinimumpalga saajalt, milline on tema elu, siis sõltumata sellest, et tema miinimumpalk on 1600 eurot, ütleb ta sulle, et see korter, mida ta peab üürima, maksab ju 2000 eurot kuus – kuidas ta siis saab hästi elada! Tal on suur pere, ta peab seda korterit üürima – no kuidas ta saab hästi elada?
Millest te Luksemburgis poodi minnes puudust tunnete?
Seal ei ole head toidukaupa! Sellist, mis ei ole toodetud niimoodi, et seda kannatab turustada tuhandete kilomeetrite kaugusel miljonitele inimestele. Jogurt ei ole seal jogurt, ja nii on.
Kui sa tahad värsket leiba, teed sa seda ise, sest poes värsket leiba ei ole. Leib on seal kauamängiv – riiulis, kus võivad asjad seista kuid.
Ma saan aru, et see on ainuke võimalus sealse rahvastikutiheduse ja kauplemismahtude juures tagada inimeste varustatus, aga iga kord, kui ma lähen Luksemburgis poodi, tunnen ma puudust lihtsast Eesti toidukaubast.
Paljud kardavad siiamaani, et Euroopa Liiduga kaasneb varem või hiljem olukord, kus poes tohibki müüa vaid ühe šablooni järgi plastmassist tehtud ja igavesti säilivat leiba.
Minu teada ei ole ükski Eestis toodetud lühikese säilivusajaga ja võrdlemisi naturaalse maistega jogurt kuidagipidi vastuolus Euroopa Liidu reeglitega.
Mis kaup, mis teenus on Eestis selgelt üle hinnatud?
Ma ei tea, ma elan Euroopa Liidu ilmselt kõige kallimas riigis. Võrreldes Luksemburgi turuga, kus ma teen oma igapäevaseid sisseoste, ei šokeeri mind Eestis mitte miski.
Loomulikult saan ma aru, et pidada Eesti keskmisest palgast ülal neljaliikmelist peret on äärmiselt keeruline. Nagu on ka äärmiselt keeruline tulla toime Eesti keskmise pensioniga.
Ma olen oma lapsi kasvatanud selles arusaamises, et mina püüan neile anda hea hariduse ja loodan, et nemad aitavad mind vanaduspõlves.
Õiged pensionisambad on lapsed?
Jah, mulle tundub, et arusaam sellest, et minu eest vastutab üle minu elukaare riik, ei saa olla õige. Iseküsimus on see, et Eestis on terve hulk inimesi, kes sattusid elama ka Nõukogude ajal ja neil ei olnud võimalust koguda jõukust, ning praeguses olukorras tuleb neid inimesi aidata nii palju kui võimalik. Aga me ei saa ka neid aidata üle oma võimaluste, sest siis tekib meil järgmine kadunud põlvkond, kes peab selle aitamise kinni maksma.
Samas on inimlikult võttes mõistetav, et ka see nõukogude ajal elama sattunud põlvkond tahaks praegu elada nagu tegelased seriaalis või peretuttavad Saksamaal.
Te olete niipalju vana inimene küll, et mäletada, kuidas me kasvasime riigis, kus ei saanud elada nagu inimesed filmis. Me ei saanud endale lubada isegi elementaarseid asju: osta huvitavaid raamatuid, huvitavat ajakirjandust, me ei saanud minna riigist välja… Siis olid need piirangud palju hullemad.
Praegu on su põhiline piirang eelarvepiirang, ja kui sa oled noorem inimene, saad sa selle eelarvepiiranguga võidelda. Väljapääsmatus olukorras ja sellest tingitud meeleheites on praegu ikkagi vanem generatsioon, ja selle probleemiga tuleb tegelda ning see on ka üks põhjus, miks Eestis majanduskriisis pensione ei alandatud.


description: Ilmad lähevad jahedamaks, aga kaunis kodumaises looduses tasub käia igal ajal, samuti pole ammendunud sügisene seene- ja marjasaak. Eesti metsades leidub rohkesti endiselt ohtlikke sõjast jäänud lõhkekehi ning Päästeamet tuletab meelde, et leitud lõhkekehast tuleb kohe teada anda numbril 112.

title: Lõhkekeha leiust tuleb kohe leiukohas teada anda!

maintext:
Kui vähegi võimalik, võiks leidja jääda demineerijaid leiukoha juurde ootama, kui see pole võimalik, tuleb leiukoht üles märkida ja tähistada. „Tänapäeva nutitelefonid võimaldavad võtta GPS-koordinaate, mida siis võikski teha ja edastada need Häirekeskusele.
Lõhkekehad võivad olla väga erineva suuruse ja kujuga. Demineerijad panevad südamele, et lõhkekeha leidnud inimene ei pea määrama, kas tegemist on granaadi, miini või mürsuga, sest see on demineerijate ülesanne. Oluline on, et kahtlast eset mitte mingil juhul ei liigutataks ega transporditaks ning seda eelkõige leidja enese kaitseks.


authors:
Siseministeerium
Paljudes Kommentaarides
Tiit Olen
Kaire Paunaste

title: ASI SELGE! Siseministeerium esitas Kaljuranna sünnijärgset kodakondsust tõendavad dokumendid

maintext:
Vastuseks Marina Kaljuranna pöördumisele kinnitab siseministeerium, et Marina Kaljurand on sünnijärgne Eesti kodanik. Ühtlasi esitas ministeerium ka hulga dokumente, mis seda tõestavad.
"1922. aastal jõustunud kodakondsuse seadusega loeti Eesti kodanikeks ka Tartu rahulepinguga liidetud territooriumidel elanud isikud. Marina Kaljuranna vanavanemad Aleksander ja Aleksandra Rajevski elasid Narova (Narva) vallas Komarovka külas, mis on Eesti territoorium alates Tartu rahust ehk 1920. aastast," selgitab siseministeerium.
"Lisaks on Marina Kaljuranna vanaisa Aleksander Rajevski kodakondsus tuvastatav läbi aja erinevate arhiividokumentidega nagu näiteks laste sünniaktid, abieluakt jms. Lähtudes eeltoodust saab siseministeerium kinnitada, et Marina Kaljuranna vanavanemad olid Eesti kodanikud. Sellest lähtuvalt on ka 1925. aastal sündinud Marina Kaljuranna ema Veera Rajevskaja sünnijärgne Eesti kodanik, nii nagu ka tema tütar Marina Kaljurand," kinnitab siseministeerium.


title: Nädalavahetusel vaatle linde!

maintext:
Tuleval nädalavahetusel on traditsioonilised rahvusvahelised linnuvaatluspäevad EuroBirdwatch 2016, kus igal aastal osaleb ka Eesti.
Sellega pööratakse tähelepanu lindude sügisrändele ja meid ümbritsevale linnurikkusele. Kuna meil on just praegu käimas väga aktiivne lindude ränne, on oodata huvitavaid linnuelamusi.
Osalemiseks tuleb neil päevil vaid enda ümber lahtiste silmadega ringi vaadata. Näiteks jälgida, kes koduaias tegutsevad, minna lühemale või pikemale linnuretkele või osaleda juhendajaga linnuvaatlusel.
Palume nähtud liigid ja lindude ligikaudse arvu kirja panna ning võimalusel edastada meile andmed kiirkokkuvõtete tegemiseks juba 2. oktoobril hiljemalt kell 15 Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel www.eoy.ee oleva ankeedi abil.
Lõpliku kokkuvõtte tegemiseks oodatakse vaatlustulemusi 5. oktoobriks, siis võib neid saata ka postiga aadressil Veski 4, 51005 Tartu.
Rahvusvahelised linnuvaatluspäevad toimuvad sel aastal 23. korda. Seda
korraldab ülemaailmne linnukaitseühendus BirdLife International, Eestis
koordineerib tegevust Eesti Ornitoloogiaühing.


title: Eesti võrkpallikoondise mängude teleülekanded lähevad samuti AS Eesti Meediale

maintext:
Eesti Võrkpalli Liit ja AS Eesti Meedia sõlmisid koostöölepingu, mille raames jõuavad kolme järgmise hooaja jooksul kõik olulisemad võrkpallimängud Eesti inimesteni Eesti Meedia telekanalite ja veebiportaalide kaudu.
Leping hõlmab Eesti meeste rahvuskoondise, Saja Liiga, Eesti meistri- ja karikavõistluste ning Euroopa karikasarjades osalevate klubide tele- ja veebimängude ülekandeid ja koostööd võrkpalli üldise turundamise vallas. Lisaks on AS Eesti Meedia vähemalt käimasoleva Euroopa meistrivõistluste tsükli lõpuni Eesti meeste võrkpalli rahvuskoondise peasponsor võimalusega pikendada lepingut veel kahe aasta võrra.
“Mul on väga hea meel, et Eesti Võrkpalli Liit valis koostööpartneriks ja sealhulgas meeste rahvuskoondise peasponsoriks just Eesti Meedia. Ainsa Eesti pallimänguna maailma tipptasemele jõudnud võrkpall on just see spordiala, mis peab õigustatult jõudma läbi Eesti Meedia erinevate kanalite võimalikult suure publikuni ja seda hoolimata sellest, kas mängud toimuvad kodumaal või võõrsil,” rääkis AS-i Eesti Meedia juhatuse esimees Sven Nuutmann.


title: Kia avalikustas uue Rio pildid

maintext:
Kia Rio viimane tõsisem uuendus jääb juba 2012. aastasse. Rio on siiamaani säilitanud oma üsna lõbusa mulje. Järgmise mudeliaasta Rio tuleb aga karmimate ja agressiivsemate joontega.
Kia avaldas Pariisi autonäituse eel fotod seal esitletavast uuest Riost. Kia enda sõnul proovitakse muudatustega rõhuda auto laiusele nii sees kui väljas, ehk inimesed peaksid end juba masina poole kõndides mugavalt tundma ning piisavalt avar tunne peaks tekkima ka salongis. Koha hakkavad silma peenemad ja kompaktsemad esituled. Veidi julgema välimuse annavad ka siledamate joontega kerepaneelid.
Salongi on Kia toonud uued materjalid. Masin hakkab teistest eristuma keskkonsooli poolest, eriti info- ja meelelahutussüsteemi lahutamatuks osaks muutuv puutetundlik ekraan on paigutatud nii, et see jätaks "hõljuva" mulje. Uus lahendus näeb aga vähemalt esialgu veidi veider välja. Kia on õnneks jätnud alles ka füüsiliselt kasutatavad nupud, kuid nende paigutus tundub esimese hooga mõnevõrra harjumatu.
Rio mootorivaliku ja muude tehniliste andmete osas Kia hetkel veel vaikib, kuid hiljemalt Pariisi autonäituseks peaks seegi info avalikkuse ette jõudma.


title: 19 meesneitsi paljastused: miks nad on süütud ja mis tunne see on?

maintext:
Kui sa pole kunagi seksinud, siis näib ühiskond arvavat, et su elust on midagi olulist puudu, mõtiskleb Ask Men. 20-ndates mees ja süütu – kindlasti on ta sellepärast kurb ja õnnetu. 19 meesneitsit on saladuste jagamise äpis Whisper jaganud oma mõtteid ja tundeid süütuse kohta.
1. Olen mees ja olen neitsi ja mul on olnud rohkelt võimalusi seda [süütust] kaotada, aga ootan kedagi, keda tõeliselt armastaksin, mitte tingimata abielu.
2. Olen neitsi. Ja põhjus on see, et mind seks ei huvita. Kuna olen kutt, siis võib see mõne jaoks uskumatu. Aga ma olen selle üle uhke. Olen kutt, kes eelistab seltskonda ja kaisushoidmist.


title: Mare Liiger haigekassa miinusest: see on pikka aega olnud ja seda on varjatud

maintext:
Eilse ETV "Foorumi"* teemaks oli enam kui 30 miljoni euroga miinusesse jäänud haigekassa väljavaated, mille üle debateerisid tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski (SDE) ja rahandusminister Sven Sester (IRL) ning riigikogu liikmed Remo Holsmer (RE) ja Monika Haukanõmm (VE). Endise kiirabiarsti Mare Liigeri sõnul on tervishoiusüsteemi suurimaks murekohaks see, et raha ei ole. " See on häbiväärne, see efektiivsus, mille arvelt kogu see Eesti tervishoid on saavutatud, on tapnud oma meedikuid, viinud nad varajases eas hauda, viinud nad puudega inimesteks ja üleüldine rahulolematus," on Liiger kurb ja õnnetu Eestis valitseva seisu osas. Lahendusena näeb Liiger SKP-st tuleva raha suurendamist, mida suunatakse tervishoidu. "Väga lihtne - SKP-st tulevat rahasummat tuleb tõsta kasvõi üks või poolteist protsenti. See on Arstide liidu nõudmine ja ma olen sellega sada protsenti nõus. Tuleme natukene lähemale sellele, mis on Euroopa Liidus. Me olema praktilised taga viimased, Rumeenia järel, selles, mis raha SKP-st tervishoidu tuleb," leiab Liiger lihtsa lahenduse probleemi lahendamiseks.
"See on ime, mida Eesti meedikud üldse teinud on, sellistes tingimustes töötada ja veel ikkagi suuta seda tervishoiu teenust anda," on naine imestunud. Pea kaks ja pool aastat Eestist eemal olnud Liiger tõdeb, et vanu kolleege nähes jahmatas teda see, kuidas vahepealne aeg on neid vanaks teinud. "Nad on väsinud, vaevatud ja lootusetud, see sama lootusetus kiirgab ju haigete peale,"
Kuidas tänavu eelarve aga nii suurde miinusesse jõudnud on, ta öelda ei oska. "Kes seda täpselt teab, kuidas ta miinusesse on läinud. Ilmselgelt ei ole mitte sellepärast, et inimesed hirmus raskelt see aasta nüüd oleks haigeks jäänud," on naine veendunud, lisades, et eks see miinus on seal olnud pikka aega ja seda on varjatud. Ühe lahendusena läbikäinud tervishoiu tasuliseks muutmine ei tule Liigeri sõnul aga kõne allagi. "Praegu juba on raviteenused kehvema sissetulekuga inimestele ülemõistuse kallid. Paneme lisaks sinna kõik need transpordid ja asjad juurde, inimesed ei pääse enam arsti juurde," tunneb ta muret. "Me võime teha kümnele protsendile inimestest eratervishoiu, see kõik on meil praegu olemas. Aga 354-eurose sissetulekuga inimest panna veel juurde maksma, see on ebaeetiline, see ei tule kõne allagi. On meil siis tervishoidu vaja või ei ole Eesti Vabariigis?" küsib ta. Millist imelist tööd teevad meie meedikut praegu, paneb Liigeri imestama. "Selle väikese raha eest, mis tervishoidu tuleb, ja ma ei räägi palgarahast. Tähendab, see kord paneb kõik asjad täpselt paika. See, kui palju SKP-st tervishoidu jagatakse," kordab ta veelkord. "Parandada saab seal muidugi ühtteist veel, väga palju on neid lisa mõttetuid visiite, mida saaks teisiti teha, aga põhiprobleem on ikkagi see SKP-st tulev põhisumma," on Liigeri seisukoht.


description: Kui tahad teada, millest naised päriselt oma magamistubades mõtlevad ja unistavad, siis sellest koostas küsitluse põhjal ülevaate Men's Fitness.

title: 15 seksinõuannet meestele naiste magamistubadest

maintext:
"Sa ei peaks kõike seda ulakat värki magamistoa jaoks hoidma. Kui olete peenel õhtusöögil, siis ütle tüdrukule üle laua, kui hullult sa teda tahad. Kui olete baaris, pane käsi ta tagumikule ja räägi talle sellest, mida temaga koju jõudes teed. Kui ütled naisele, kui ihaldusväärne ta on, saab ta sellest enesekindlust, et minna hiljem kaasa kõigi su räpaste fantaasiatega." (Marianna, 31)
Ole tissimees
"Mind ajab pööraseks, kui mu peika võtab aega mu rindadele tähelepanu pööramiseks. Ma ei pea siin silmas lihtsalt krabamist, vaid seda, et ta suudleb ja lakub seni, kuni mu nibud on kõvad ja seejärel näksid neid õrnalt. Selleks ajaks olen tavaliselt nii märg, et vaid kerge näpuka tegemine viib mind lõpuni. Ja neil kordadel, kui ta on näksinud, ise kätt seal all hoides, olen saanud oma kõige võimsamaid orgasme." (Laine, 27)
Puuduta ennast
"Tean, et see võib kõlada veidralt, aga selle vaatamine, kuidas mu peika end ise rahuldab, on väga erutav. Alustan sellest, et leban alasti tema kõrval, keha vastu tema keha, ja mängin ta peenisega, kuni see kõvaks läheb. Siis asetan ta käe sinna alla, hõõrun oma keha vastu teda ja vaatan. Arvan, et see ajab mind nii pöördesse sellepärast, et see on omamoodi tabu – miski, mida tehakse omaette – aga mulle meeldib ka selle nägemine, kuidas mina teda erutan." (Leslie, 25)
Lase temakesel ohjad haarata
"Kui me kihlatuga seda misjonäripoosis teeme, siis tunnen tavaliselt, et olen tulemise äärel ja see ajab mind täiesti metsikuks. Lükkan ta eemale, et saaksin ise peale ronida, panen oma käed tema omadele ja hoian neid maas ja lihtsalt ratsutan temal kõvasti seni, kuni mul ära tuleb – ja kõik see aeg silmsideme hoidmine teeb selle eriti intensiivseks. Niisiis minu nõuanne meestele: selles pole midagi valesti, kui lihtsalt pikutad selili ja naudid vaadet. (Brooke, 24)
Saa märjaks
"Kõik räägivad duši all seksimisest, aga külmadel öödel või uimastel pühapäevadel lase vanni vett ja minge sinna kahekesi. Kuna olete mõlemad vees, siis ei pea muretsema sellepärast, et vesi voolab üle näo või et ühel kahest hakkab jahe. Vannivahu lisamine on ka kena. Kuna kehad on osaliselt kaetud, siis aitab see häbelikkusest vabanemise vastu." (Julie, 29)
Ka naistele meeldib porno
"Seda ei juhtu tihti, aga kui tunneme end abikaasaga eriti vallatult, siis paneme porno mängima. Teeme teineteisele kordamööda suuseksi, nii et üks istub ja teine põlvitab tema ees – ja lõpetame koerapoosis." (Nikola, 30)
Koerapoos 2.0


title: Politsei otsib kodust lahkunud 14-aastast Yill-Stevenit

maintext:
Eile, 11. septembril kella 21 ajal pöördusid politsei poole 14-aastase Yill-Steveni vanemad, kelle sõnul läks nende poeg kella 13 paiku õue ja rohkem temaga ühendust saada ei ole õnnestunud.
Lääne-Nigula vallas asuvast kodust lahkudes noormees telefoni kaasa ei võtnud. Perekond proovis ise Yill-Stevenit leida, kuid tulemusi see ei andnud. Politsei alustas samal õhtul kadunud noormehe otsinguid.
Haapsalu politseijaoskonna patrulltalituse juhi Tarmo Tomsoni sõnul on kontrollitud erinevaid kohti, kus nooruk võiks viibida või kuhu suunduda, nii Lääne- kui ka Harjumaal.
Kogutud informatsiooni põhjal on politseil alust arvata, et noormees liikus hääletades Harjumaale või on sinna veel teel. Yill-Steven on heledate juustega ja umbes 140 cm pikk. Kodust lahkudes oli tal seljas kaitsevärvi jakk ning jalas mustad püksid.
Politsei palub kõigil, kes omavad infot Yill-Steveni kohta, võtta ühendust numbril 11


authors:
Ega Jah
Ei Oskagi

description: Täna kella 20 paiku juhtus liiklusõnnetus Tallinn-Rapla-Türi tee 40. km Hagudis, kus Tallinna poolt tulnud 57-aastane Toomas sõitis enne Hagudi keskust Scaniaga paremale poole teelt välja ning vajus küljeli.

title: GALERII | Hagudis vajus palgiveok teelt välja


description: KAALUD (22.9-23.10)

title: ARMASTUS JA KÜLLUS SINU TÄHEMÄRGILE: millised kristallid sobivad Kaaludele ja Skorpionile?

maintext:
KAALUD (22.9-23.10)
Kaaludel, just nagu nimigi ütleb, kipub raskusi olema otsustusvõimega – tihti kalduvad nad äärmusest äärmusse, ent kõige selle juures jäävad alati südamlikuks ja õiglaseks. Seltskonnas on Kaalud hinnatud kaaslased, kes suudavad meeleolu lihtsa ja lõbusa huumoriga ülal hoida. Õnnekiviks peetakse Kaalude puhul opaali, ent kasu toovad ka mäekristall ja turmaliin.
Kui valid kristalli sisetunde või omaduste järgi, ei pea tegelikult otseselt järgima, kas see sobib ka sinu tähemärgiga − vastunäidustusi siin ei ole, sest kristallienergiad resoneeruvad iga inimesega personaalselt, aidates tasakaalustuda just sellel, mida inimene parasjagu vajab.
Juhul kui aga leiad, et soovid kindlasti valida kristalli just enda tähemärgile vastavalt, toome siinkohal välja sobivad kristallid.
Kaalude tähtkujus sündinud naised paistavad silma naiselikkusega, kuid võivad samas olla ka kapriissed. Kaaslastelt ootavad nad sagedasi komplimente ning hellitusi. Mõlema soo esindajaid on õnnistatud kunstimeelega, mistõttu võivad ilmneda boheemlaslikud jooned. Üksindus on Kaaludele vastumeelt ning nad eelistavad iga kell teiste inimeste seltskonda.
Kui soovid enda ellu tuua rohkem armastust, vali näiteks:
Maasika kvarts (Vaata lähemalt SIIT) – südamekeskuse kivi kannab endas kvartsi kõiki võimsaid tervendavaid omadusi. Aitab viia tasakaalu emotsioonid, psüühika ja peenenergiakehad, aidates tunda end rahulikuna ja kindlalt.
Maasika kvarts aitab suurendada armastust, võimendada romantikat, leida oma ellu uut partnerit ja armastavat suhet. Aitab häälestuda hingesugulase ligitõmbamisele ja tasakaalustada oma partnersuhte karmat. On väga hea suhete tervendamiseks.
Roosa opaal (Vaata lähemalt SIIT) – südamekeskuse kristall, toetades südames elamist, südames olevate teemade ja tunnete tervendamist. Võta kivi appi, kui vajad abi vanade mälestuste lahendamisel ja vabastamisel, toimetab su tunnetega õrnalt ja kaastundlikult.
Aitab muuta inimese tema tegudes sõbralikuks, südamlikuks ja suhtlemisel avatuks. Suhetes tugevdab lojaalsust, truudust ja ustavust. Toob õnne ja armastust, tugevdab armastust ja kirge, ka erootilisi tundeid. Toetab positiivsete tunnete avaldumist ja vabastab südames olevatest takistustest, mis ei lase armastusel vabalt voolata.
Lepidoliit (Vaata lähemalt SIIT) – tasakaalustab ja vabastab emotsioone, nagu viha, ärevus, mure, ükskõiksus ja pinge. Kuna sisaldab liitiumi, siis loodusliku rahusti ehk antidepressandina leevendab paanikahooge, närvilisust, masendust, unetust või stressi, aidates neist vabaneda ning tuues tagasi rõõmu ja hea une.
Südamekeskuse kivina tervendab ja avab sinu südant. On sillaks mõtete ja tunnete vahel, aidates teha südamest tulenevaid otsuseid. Universaalse valgusenergia vahendajana häälestab sind hea õnne ligitõmbamisele.
Kui soovid enda ellu tuua rohkem küllust ja raha, vali näiteks:
Päikesekivi (Vaata lähemalt SIIT) – positiivse ja kaitsva kivina aitab tunda end tugeva, enesekindla ja edukana mis tahes situatsioonis. Meenutab sulle, et igas olukorras on alati väljapääs.
Võimsa manifesteerimiskivina aitab täituda soovidel, eelkõige nendel, mis kõrgemaks hüveks. Tõmbab ligi küllust, sealhulgas ka rahalist. Suurendab tahet, loovust ja avanemist uutele ideedele.
Serpentiin (Vaata lähemalt SIIT) – aitab leida sisemise rahu, tasakaalustada meeleolusid ja enesele andestada. Toob õnne ja harmooniat, pikendades seeläbi eluiga. Aitab ligi meelitada küllust ja seda ka materiaalsel tasandil.
Toetab häid, harmoonilisi suhteid perekonnas ja tööl. Lõpmatuse kivina aitab saada kontakti inglite juhatusega ja mõista paremini enda tegelikku olemust. Toetab sind ka reisimisel.
Kui soovid enda ellu tuua paremat tervist, vali näiteks:
Küaniit (Vaata lähemalt SIIT) – on võimas tervendaja, kui kivi võimuses on joondades hetkega energiakeskused ja peenkehad, puhastada blokeeringutest energiakanalid ja meridiaanid, et energia liiguks vabalt ja ühtlaselt. Sinu osaks on hoida oma meel puhtana, et loodud energeetiline potentsiaal püsiks.
Taastab füüsilise keha jõu ja elundite eluenergia chi. Samuti võimendab teiste kristallide energiaid. Legendid räägivad, et küaniiti kasutati meisterlikul tasemel Atlantise ajastul, aidates taasmeenutada ja äratada meie iidseid teadmisi ning avada kausaalkeskust kukla tagaküljel, mis on ukseks meie eelmistesse eludesse. Seeläbi aitab sul tasakaalustada karmat siin elus – ei ole halba ega head, on tasakaal ja sellest tulenev tarkus.
Turmaliin (Vaata lähemalt SIIT) – suurendab vitaalsust, hajutab pingeid ja stressi. Seeläbi soodustab olukordade rahulikku vaatlemist ja häälestumist positiivsele suhtlusele. Aitab eemaldada kehast energiablokeeringud ja muundada negatiivse energia kõrgemaks sageduseks.
Ülihea mentaalse tervendajana tasakaalustab paremat ja vasakut ajupoolkera. Laseb sul paremini näha oma negatiivseid mõttemustreid, et saaksid need muuta toetavateks ja positiivseteks. See teebki turmaliinist õnnelikkuse kivi.
Kui soovid kivi osta enda lapsele, vali näiteks:
Aventuriin oranž (Vaata lähemalt SIIT) – kivi energia on puhastav ja jahe, kuid mõjub pehmelt ja õrnalt. Lahustab negatiivseid energiad enne, kui need jõuavad sinu teadvustasandile. Toob sisemist rahu, tasakaalustab meeleseisundit ja leevendab närvipinget.
On toeks, kui tunned emotsionaalset pinget, ärritust või viha, aidates sinusse tuua rahu ja heaolutunnet. Tugevdab otsustusvõimet, julgustades vastu võtma otsuseid ja leidma lahendusi keerulistes olukordades. Kivi energiad sobivad hästi ka lastele ja teismelistele, sest aitab neis luua emotsionaalset stabiilsust.
Kunstiit (Vaata lähemalt SIIT) – õnnistab sind hea õnnega. Sümboliseerib puhtust ja sündi. On rahustava ja lõõgastava mõjuga, vabastades närvipingeid, lihaspingeid ja ärevust. Lahustab hirme.
Kivi pehmed energiad vibreerivad tugevalt südametasandil, avades sind vastu võtma armastust tema erinevates vormides. Eemaldab südameteemadega seotud energiablokeeringuid, avades sind rõõmule ja rahulolule.
SKORPION (23.10-21.11)
Müstiline, keeva siseelu ja sügavate emotsioonidega Skorpionid on enamasti vaatlejad, kes tegutsevad ja tõmbavad su enda haardesse siis, kui seda kõige vähem ootad. Nad on otsekohesed ja ausad ning kipuvad kõike üle analüüsima. Eluteel aitavad Skorpione enim obsidiaan, rubiin ja malahhiit.
Kui valid kristalli sisetunde või omaduste järgi, ei pea tegelikult otseselt järgima, kas see sobib ka sinu tähemärgiga − vastunäidustusi siin ei ole, sest kristallienergiad resoneeruvad iga inimesega personaalselt, aidates tasakaalustuda just sellel, mida inimene parasjagu vajab.
Juhul kui aga leiad, et soovid kindlasti valida kristalli just enda tähemärgile vastavalt, toome siinkohal välja sobivad kristallid.
Kuigi Skorpionid võivad esmapilgul tunduda külmad ja kalgid, keeb näiliselt rahuliku pealispinna all emotsioonide kokteil, mida nad lasevad näha vähestel. Tõeline loomus ilmneb sageli alles siis, kui Skorpion vihastab – ta on meelde jätnud kõik, mida oled valesti teinud ning mainib seda kindlasti. Nii mehed kui naised võivad raske elusaatuse korral kalduda melanhoolsusele, ent kui elu neid hästi kohtleb, on tegu positiivselt võimukate inimestega, kel õnnestuvad kõik ettevõtmised.
Kui soovid enda ellu tuua rohkem armastust, vali näiteks:
Kuukivi (Vaata lähemalt SIIT) – lubab paremini teadvustada tundeid ja tasakaalustada emotsioone. Aitab leida endast varjatud tõe ning tuua valgusse tagasi osakesed, mida oled unustanud. Kuukivi peetakse naiselikkuse ja õnne sümboliks – aitab sul olla kontaktis oma naiseliku poolega.
On tuntud ka kui armastajate kivi, aidates avada südame armastuse vastuvõtmiseks ja võimendada armastustunnet. Toob edu armastuses ja toetab inimestevahelist armastavat suhtlemist. Vajadusel lepitab armunute tülid, suurendades naiste veetlust ja kutsudes seeläbi armastajaid üksteisele lähemale.
Rodokrosiit (Vaata lähemalt SIIT) – võimas südamekeskuse ja armastusekivi, edastades õrnasid armastusevibratsioone. Julgustab sind iseennast armastama ja hindama. Avab sinu südame ja aitab su tõelistel tunnetel välja pääseda, et suudaksid neid paremini teistele näidata.
Aitab teha muutusi sinu armuelus väga lühikese ajaga sulle soovitud suunas - võtmesõnaks on muutmine ja muutumine. Aitab sind ka õige partneri otsingul ja armastuse ligimeelitamisel.
Unakiit (Vaata lähemalt SIIT) – tõeliselt hea emotsionaalkeha tervendaja, vabastades sind õrnalt südames olevatest valusatest tunnetest, armukadedusest, enesehaletsusest ja alaväärsustundest. Suurendan headust, kaastunnet, armastust teiste ja iseenda vastu.
Harmoniseerib suhteid nii partnerite vahel, kui ka sõprade ja kolleegide vahelisi suhteid. Aitab näha elu ilusat poolt, tõsta meeleolu ja olla optimistlikum tuleviku osas. Aitab naisi rasedusperioodil oma beebiga suhtlemisel ja hoida mõlemaid turvalisuse- ja kaitstuse tundes.
Kui soovid enda ellu tuua rohkem küllust ja raha, vali näiteks:
Tsitriin (Vaata lähemalt SIIT) – võimsa manifesteerimise kivina õpetab sulle, kuidas meelitada oma ellu küllust, jõukust, edu ja kõike muud head. Julgustab elama elu täisväärtuslikult ja ennast väärtustades. Kivi teatakse kui kaupmeestele ja äritegevusele õnnetoovat kivi, sest võimendab kordaminekuid ja edu äris.
Kui tunned end läbipõlenuna, asjad on väljunud kontrolli alt või ei vea sul rahaasjades, siis häälestavad kivi energiad sind enesekindlusele, tõstavad enesehinnangut ja parandavad motivatsiooni. Julgustab sind ennast väljendama, aidates sõnastada oma mõtteid ja tundeid. Aitab suhtuda asjadesse positiivselt ja olema kriitika suhtes vähem tundlik.
Oliviin (Vaata lähemalt SIIT) – sobib hästi inimestele, kes tunnevad end "läbipõlenuna", sest kivi värskendav roheline jõud taastab keha ja kiirendab eluenergia liikumist. Kiviga koos on kergem üle saada elumuutustest, kohaneda uute olukordadega ja avaneda soovitud tulevikusihtidele.
On üks parimaid kristalle manifesteerimiseks ja soovidele jõu andmiseks. Suurendab su elus küllust, heaolu, armastust ja rõõmu. Kui vajad, et rahaenergia voolaks paremini, siis võta kivi endale appi.
Kui soovid enda ellu tuua paremat tervist, vali näiteks:
Lumehelbe obsidiaan (Vaata lähemalt SIIT) – on abiks muutuste tegemisel oma elus, et saaksid õrnalt vabaneda neist kinnistunud mustritest oma kehas ja meeles, mis takistavad edasiliikumist. Kivi tugevatele energiatele pole piire ja piiranguid, seepärast aitab halastamatult pinnale tõusta kõigil sinus olevatel vigadel ja puudustel, näidates sulle ennast justkui peegelpildis.
Kivist on palju kasu, kui oled muutunud iseenda kõige suuremaks "vaenlaseks", kes ei luba teha elus muudatusi. Mõjub tervendavalt ka ennasthävitavatele käitusmustritele ja igasugustele sõltuvustele: suitsetamine, liigsöömine, alkoholism jt.
Suitskvarts (Vaata lähemalt SIIT) – vabastab hirme sügavast alateadvusest, ka hirmu ebaõnnestumise ees, mistõttu aitab su soovidel ja unistustel paremini manifesteeruda, kui sa neisse või endasse mingil põhjusel ei taha uskuda.
Tervenduskivina aitab eemaldada peenkehadest negatiivsed energiad, luua tugeva maanduse ja samamoodi maandada ka tervendajat ennast ning hoida kaitstuna negatiivsete energiatega töötamisel. Aitab vabaneda halbadest sõltuvustest, näiteks suitsetamisest loobumisel. Samuti leevendab kiiritus- või ultrahelikiirguse kahjulikke mõjusid kehale, organitele ja rakkudele.
Kui soovid kivi osta enda lapsele, vali näiteks:
Ahhaat (Vaata lähemalt SIIT) – suurendab julgust, headust ja rahuseisundit. Aitan mõista ja aktsepteerida emotsioone ning annab jõudu ja vastupidavust, et julgelt vaadata tulevikku. On väga hea stabiilsuse looja, stressi leevendaja ja pingete maandaja, tõkestades energia väljavoolu.
Soodustab eneseusalduse taastumist ja tugevdan südant. Aitab omaks võtta enda tõelist olemust ja annan julgust väljendada oma tõde. Kivi pehmed energiad on väga sobivad lastele, rasedatele ja imetavatele emadele.
Unakiit (Vaata lähemalt SIIT) – tõeliselt hea emotsionaalkeha tervendaja, vabastades sind õrnalt südames olevatest valusatest tunnetest, armukadedusest, enesehaletsusest ja alaväärsustundest. Suurendan headust, kaastunnet, armastust teiste ja iseenda vastu.
Harmoniseerib suhteid nii partnerite vahel, kui ka sõprade ja kolleegide vahelisi suhteid. Aitab näha elu ilusat poolt, tõsta meeleolu ja olla optimistlikum tuleviku osas. Aitab naisi rasedusperioodil oma beebiga suhtlemisel ja hoida mõlemaid turvalisuse- ja kaitstuse tundes.


title: Rahvas saab õiguse seaduseid algatada?

maintext:
Tänasel Riigikogu istungil tuleb arutlusele Keskerakonna fraktsiooni algatatud seadusmuudatus, mis annab rahvaalgatuse korras vähemalt 25 000 hääleõiguslikule kodanikule õiguse algatada seaduseelnõusid.
Põhiseaduskomisjoni liikme, eelnõu algataja Anneli Oti sõnul on seaduse algatamise õigus täna Riigikogu liikmetel, fraktsioonidel, komisjonidel, valitsusel ning põhiseaduse muutmiseks ka presidendil. Kui aga lähtuda põhiseadusest, mis ütleb, et rahvas on Eesti kõrgeima võimu kandja, peab ka neil olema võimalus seaduste algatamiseks.
„Selleks, et kodanike tähtsus ühiskonnas suureneks, tuleb rahvast kaasata rohkem seadusloome protsessidesse. Rahvaalgatus pakub selleks võimaluse. Leian, et demokraatia arengu seisukohalt on oluline, et kodanikel võimaldataks riigijuhtimises rohkem kaasa lüüa. Me ei tohi karta inimeste initsiatiivi ning nendega otse suhelda. Presidendivalimised on meile näidanud, et me peame Eestimaa inimestega rohkem suhtlema ning neid kuulama,“ rääkis seaduseelnõu algataja Anneli Ott.
Esimesele lugemisel tuleva seaduseelnõu kohaselt antaks edaspidi seaduse algatamise õigus rahvaalgatuse korras vähemalt 25 000 hääleõiguslikule Eesti ning Euroopa Liidu kodanikule ja isikule, kes elab Eestis pikaajalise elaniku elamisloa ja alalise elamisõiguse alusel. Eelnõu kohaselt ei saaks rahvaalgatuse korras esitada eelarve, maksude, riigi rahaliste kohustuste, välislepingute ratifitseerimise ja denonsseerimise, erakorralise seisukorra kehtestamise ja lõpetamise ning riigikaitse küsimusi.
„Rahvaalgatuse ettepanek ei ole tegelikult midagi uut ning taoline vorm on kasutusel mitmel pool Euroopas. Loodan siiralt, et Riigikogu tuleb täna meie ettepanekuga kaasa ning ka Eestis on peagi rahvaalgatuse korras võimalik seaduseid algatada,“ lõpetas keskfraktsiooni liige Anneli Ott.


title: Kümned tuhanded inimesed lähevad Türgis riigipöördekatse eest kohtu alla

maintext:
Türgi politsei on vahistanud ligemale 32 000 inimest, keda süüdistatakse riigipöördekatsele kaasa aitamises, vahendas Deutsche Welle.
Türgi justiitsminister Bekir Bozdağ teatas kolmapäeval telekanalis NTV, et riigipöördekatse järel on uurimise all olnud 70 000 inimest ja neist 32 000 jäävad vanglasse. "Uurimine jätkub," kinnitas minister, kelle sõnul jätkuvad ka uute kahtlustatavate vahistamised ja need, kelle süü jääb tõendamata, lastakse uuesti vabaks.
Varem teatas Türgi valitsus kümne tuhande inimese aresti all olekust. Riigipöördekatse kohtuprotsessist saab suurim istung kogu Türgi kohtusüsteemi ajaloos.
President Erdoğan süüdistab 15. juuli riigipöördekatse korraldamises islamivaimulik Fetullah Gülenit ja tema poolehoidjaid. Gülen elab vabatahtlikus eksiilis USA Pennsylvania osariigis. Tema pooldajaid koondab usuliikumine Hizmet, mis propageerib rahu ja mõõduka maailmavaatega islamit. Türgi nõuab USAlt Güleni väljaandmist ning jahib tema poolehoidjaid.


title: Inga Lunge tunnistab, et vaatab ka ise sarja "Pilvede all"

maintext:
Lunge rääkis, et regulaarselt ta telerist mingit konkreetset saadet ei vaata, kuid kui vähegi võimalik, hoiab silma peal sellel, kuidas "Pilvede all" osad välja tulevad. "See ei ole isegi mingi edevuse küsimus, vaid pigem on see väga hea õppematerjal iseendale," ütles ta. Lunge sõnul näeb ekraanilt, kui ta teeb midagi sellist mis rolli juurde ei kuulu, näiteks mõnda sundliigutust. "Eks igal inimesel on sees automaatseid, endale loomupäraseid asju, mida teised isegi ei märka. Aga mina märkan ja võtan need teadmiseks, siis oskan teinekord jälle paremini," selgitas ta. Oma töögraafiku tõttu ta pidevalt teatud saateid või sarju telekast ei jälgi. Aga kui telerivaatamiseks siiski isu tuleb, siis oleneb täiesti tujust, mida ta seal vaatab. "Vahel on täitsa vahva vaadata ka täiesti mõttetuid saateid, kus ei pea väga palju kaasa arutlema, vaid saab vaadata lihtsalt ilusaid inimesi ekraanil, aegajalt aga tahaks just ajutoitu, siis vaatan teadussaateid," rääkis ta.
Lunge sõnul on ta ka hea filmide vaataja. Talle meeldivad teatud rollid ja rollilahendused, aga tihtilugu ei pruugi tema arvates õnnestuda sama näitleja igas rollis. Näitlejatest meeldivad talle väga Nicole Kidman, Liv Ullmann ja Meryl Streep. „Neid naisi olen ma imetlenud, nad on sellised head ja tugevad naiskarakterid,“ selgitas Lunge, miks ta on pigem imetlenud naisnäitlejate kui meesnäitlejate tööd ekraanil.
Eesti näitlejatest on enamus ta lemmikud. "Mida aeg edasi, seda rohkem taban ennast sellelt, et mul on hea meel, kui kellelgi läheb hästi, või kui kellelgi midagi hästi välja tuleb," rääkis ta. Eriti imetleb ta eesti naisnäitlejaid, kes on temast vanemad, näiteks Ita Ever, Tiina Mälberg, Liina Tennosaar. "Neid kelle töid ja töösse suhtumist ma imelten, jagub ikka päris palju, seega seda nimekirja võiks jätkata ilmselt lõputult," ütles Lunge. Vastuseks küsimusele, et mida ta soovitaks televiisorist vaadata Õhtulehe lugejatel, vastas Lunge: "Aga muidugi "Pilvede all"!".


title: Purjus õpilane sõitis autoga vastu kivi ja läks siis kooliaktusele - koolipere on juhtunust šokis

maintext:
"Täpsemalt rääkis temaga meie sotsiaalpedagoog . Miks ta nii käitus, seda vastust selgelt ei tulnud. Me ei saanud ka väga pikalt temaga vestelda. Aga..., aga ei tea jah, mis siis…, võib-olla siis…, ei oska… ma ei kommenteeri," on juhtunust vapustatud koolidirektoril raske sõnu leida.
"See on selline asi, mida ei ole minu praktikas kunagi juhtunud," ütleb Järvamaal asuva kooli direktor. Ta on šokis. Ta pidi kooliaasta esimesel päeval kutsuma ühele oma õpilastest politsei, kuna noormees oli purjus. Hiljem selgus, et ta oli joobes olles ka autot juhtinud ja teelt välja kivi otsa kihutanud.
1. septembri hommikul sai Järvamaa politsei teate, et auto on teelt välja vastu kivi sõitnud. Autosolijad on lahkunud. Sündmuskohas on maas verejäljed ja klaasikillud. Samal ajal kui patrull juhtunut vaatama läks, saabus teade piirkonnapolitseinikult, kes oli omakorda saanud teate Järvamaa kooli direktorilt. Koolijuhi sõnum oli: üks õpilane oli kooli tulles purjus.
Seda rääkis Paide politseijaoskonna juht Margus Toomsalu videointervjuus Järva Teatajale.
Teadet kontrollima läinud politseinikud palusid noormehel alkomeetrisse puhuda ja tuvastasid, et 16aastane õpilane ongi kooliaasta esimesel päeval tulnud kooli alkoholijoobes.
Lääne prefektuuri pressiesindaja Heiko Leesment ütles Postimehele, et noormehel tuvastati kriminaalne joove. See tähendab, et ühes liitris väljahingatavas õhus on vähemalt 0,75 milligrammi alkoholi ehk 1,5 promilli. Vahemärkus: selleks, et alkoholisisaldus tõuseks veres 1,5 promillini, peaks näiteks 1,8meetrine 80 kilogrammi kaaluv mees jooma üle kahe liitri õlut või peaaegu ühe liitri veini.
Politsei märkas noormehega vesteldes ta prillidel verepritsmeid. Peagi tunnistaski noormees ka seda, et oli autoga sõites õnnetusse sattunud.
"Toimetasime ta koju. Ema kodus ei olnud. Helistasime emale ja palusime, et ta tuleks ja võtaks meie käest poisi üle. Ema oli parasjagu oma kolme last autoga kooli viimas. Ta tuli koju kümmekonna minuti pärast. Samal ajal teatas poeg meile, et tõenäoliselt on ema ka joobes, kuna ta oli öö läbi alkoholi tarvitanud," räägib Toomsalu videointervjuus.
Politseinikud kontrollisid ja tõesti olid 37aastasel emal joobetunnused.
"See on ikka väga hull näide, mis praegu välja tuli. Ema, kes peaks olema eeskujuks lastele, käitub selliselt. Selle perekonnaga tuleb teha tõsist tööd," ütleb Toomsalu.
"Noormeest ei ole võimalik vastutusele võtta, kuna me ei suuda tõestada, millises seisundis ta selle avarii põhjustas. Emal olid aga alkoholi tarvitamise tunnused ja selle osas on algatatud menetlus," märgib Toomsalu.
Koolijuht: oleme toeks
"Iga laps väärib 1. septembrit, mis annab kooliaastale ilusa alguse. Iga laps väärib vanemat, kes annab head eeskuju ja suudab luua perele turvatunnet. Loodan väga, et politsei ja lastekaitse koostöös leiame sellele perele vajaliku toe. Rasketes oludes lapsi märgates tuleb täiskasvanutel sekkuda ja abi otsida, sest hoolimatus võib noorelt võtta võimaluse täisväärtuslikuks eluks," ütleb Toomsalu.
Koolidirektor, kel tuli kooliaasta esimesel rõõmsal päeval silmitsi seista kogu kooliperet šokeerinud juhtumiga, ei soovi praegu juhtunust pikemalt rääkida. Samuti palub ta, et kooli ega alkoholijoobes õpilase nimi ei jõuaks avalikkuse ette. "Tegemist on delikaatse teemaga. Asi on selles, et kooli roll on ikkagi õpilasi kaitsta. Ja kooli ja kooliskäimise rõõmu ei tahaks ülejäänud lastelt ära võtta, seetõttu, et koolile juhtunu tõttu mingisugune silt külge jääb," ütleb koolijuht.
"Kui selline asi koolis juhtub, siis tuleb reageerida. Koolil ei ole paraku võimalik midagi teha, kui hommikul selline asi selgub. Märkasime ja pöördusime kahtluse korral politseisse. See oli ka lapse turvalisuse huvides. Et sellises seisundis noorega midagi ei juhtuks, tuleb pöörduda politsei poole, et ta saaks ohutult koju," räägib direktor, et kogu koolipere tahab igal juhul kogu oma tugimeeskonnaga olla toeks nii noormehele kui ka tema perele.
"See on ikkagi kõige keerulisem ja raskem olukord nende jaoks," ohkab koolijuht.


title: Nutikodu: levinumad müüdid ja eksiarvamused targa maja pakutavate lahenduste asjus

maintext:
Kui paluda inimestel kirjeldada, kuidas nad nutikodu endale ette kujutavad, selgub, et suure osa arvates on targa kodu süsteem mõeldud laisale ja mugavale inimesele, kes ei viitsi näiteks mõne kodumasina sisselülitmiseks püsti tõusta ja paari sammu astuda, vaid soovib diivanil lesides puldiga masinatele käsklusi saata.
Targa maja lahendusi tootva firma Jung esindaja Mark Meltsi sõnul ilmnes uuringu tulemustest, et selle kohta, mida targa kodu lahendused täpsemalt tähendavad ja mis võimalusi need pakuvad, levib ohtralt müüte ja eksiarvamusi.
Hiljuti Eestis tehtud väike uuring näitas, et enamik inimesi on küll kuulnud targast majast või nutikodust, kuid täpsemalt teatakse sellest vähe.
Melts. "Seadistused pannakse pere vajaduste järgi koos teenusepakkujaga hoolikalt paika ja edasi toimetab süsteem suurel määral juba iseseisvalt."
Targa maja mugavus seisneb Meltsi sõnul hoopis selles, et süsteem, kuhu on ühendatud kümneid funktsioone (valgus, küte, ventilatsioon jm), kontrollib ja juhib maja tervikuna nagu ühtset organismi – äärmise detailsusega. "Seesugust peenhäälestust, mida targa kodu süsteem omapäi teeb, ei saaks isegi kõige virgem kasutaja iga päev ise teha," tõdes Melts.
Filmides nähtu tõttu on paljudele jäänud mulje, et nutikodu valgus- või muid funktsioone juhitakse sõrmenipsu, käteplaksu või häälkäsklustega. Kuigi see on meelelahutuslik ja teoreetiliselt ka võimalik, ei ole see Meltsi sõnul kuigi populaarne ega ka soovitatav.
"Käsklused peavad olema universaalsed, hästi meeldejäävad ning kõikidele lihtsalt kasutatavad, nipsutamise-plaksutamise ja häälkäskluste puhul on aga suur valesti tõlgendamise võimalus," põhjendas ta.
"Erinevaid plaksude ja nipsude kombinatsioone on majaelanikelgi keeruline meelde jätta, rääkimata külalistest."
Kui klient on siiski huvitatud käsklustest, mida saab anda plaksutades või häälega, soovitab Melts kasutada neid mõõdukalt ning mõne lihtsama funktsiooni puhul – näiteks meelelahutuskeskuse, teleri või muusika sisse-välja lülitamiseks.
Skeptikud pelgavad, et targa kodu süsteemid jäävad kiirele tehnoloogia arengule jalgu, spetsialistid aga, kes iga päev loovad automatiseeritud kodu süsteeme, kinnitavad vastupidist: nende väitel on süsteemid loodud nii, et neid saaks tehnoloogia arenedes uuendada või kohandada muutuvate vajaduste järgi.
Kogu maailmas ja eriti Euroopas on levinud KNX standard, mis tähendab, et nii süsteemide tootjad kui ka paigaldajad, kes seda standardit kasutavad, saavad juba paigaldatud süsteemile hõlpsasti lisada uuendusi.
"Tänu ühtsele standardile saab uusi funktsioone, mida praegu alles arendatakse, lihtsalt integreerida juba olemasolevatesse tarkadesse majadesse," ütles Mark Melts.


description: 100 miljoni Instagramijälgija eest võlgneb Selena Gomez tänu ennast Selenaatoriteks kutsuvale fännidehordile, kes just sellise ümmarguse numbri oma lemmiklauljatarile kinkida soovisid. Nüüdseks on kampaania vilja kandnud ja eesmärk saavutatud, avaldab Contactmusic.com.

title: SELENAATORID TEGUTSEVAD! Selena Gomez jõudis esimesena Instagramis 100 miljoni jälgijani!


title: Kiivikas kohtus oma Hispaanias elava noorema tütrega

maintext:
Äsja Barcelonas võistelnud Eesti edukaim kulturist Ott Kiivikas kohtus oma noorema tütre Emiliaga, kes elab emaga Hispaanias.
„Viimati saime kokku juuni alguses, kui nad ära kolisid,“ ütleb Kiivikas. „Eks me iga nädal muidugi helistame, aga vahetut suhtlemist ei asenda millegagi. Kõige parem oli see, et tütar elas lava ääres mulle kaasa. Puhtemotsionaalselt kujunes eelmine nädalavahetus imeliseks. Mul oli üks vaba päev ja siis tutvusime Barcelonaga, mis on ilus linn. Nii et see polnud tavaline võistlusreis. Nüüd oli ka natuke puhkust ja perega koosolemist. Väga vahva!“
Emilia elab eksmaailmameistrist ema Nataljaga Benidormi lähedal. Tänavu kevadel Eesti karikavõistlustel laste fitnessis lavale astunud üheksa-aastane piiga hakkab Hispaaniaski akrobaatikatrennis käima.
Isaga kohtub Emilia jälle novembri alguses, kui Benidormis peetakse kulturismi ja fitnessi MM. „Siis võtan kaasa ka vanema tütre ja nad saavad üheskoos mind ergutada,“ lausub Kiivikas. „Erika Salumäe (kahekordne olümpiavõitja – toim) elab samuti sealkandis, ta lubas ka võistlust vaatama tulla.“


description: Üleeile teatas VTA, et ei saa Cellfoodi menetluses Tartu ülikooli (TÜ) analüüsile toetuda, sest TÜ ei ole volitatud laboratoorium ja TÜ-l pole väävelhappe analüüsimiseks akrediteeringut. Veelgi enam, VTA kinnitas, et ei ole leidnud ühtegi laboratooriumit, mis oleks pädev tuvastama Cellfoodi väävelhappe sisaldust.

title: Riigiamet mõtles ringi: Cellfoodi analüüsiga aitab Tartu ülikool

maintext:
Kaubamaja sai pommiähvarduse. Politsei ja pommirühm sõitsid kohale, piirasid ala ümber. Sündmuspaika jõudis ka grupp ajakirjanikke.
"Laske läbi, me oleme ajakirjanikud."
"Mis siis, et olete. Kedagi ei tohi läbi lasta."
"Aga me tahame teada, mis juhtus!"
"Lugege homsetest lehtedest!"


description: Eesti korvpallikoondise liige Tanel Kurbas tegi tänaõhtusel treeningul Minskis eriharjutusi, kuid on homme Valgevene vastu kindlasti mänguvalmis.

title: ÕHTULEHT MINSKIS | Tanel Kurbas jättis treeningu vahele, kuid mängib homme


title: Maailma esireketiks tõusev sakslanna võitis US Openi

maintext:
Eile õhtul peetud aasta viimase suure slämmi turniiri US Openi naiste üksikmängu finaalis alistas esmaspäeval maailma esireketiks tõusev Angelique Kerber tšehhitari Karolina Pliskova (WTA 11.) kolmes setis 6:3, 4:6, 6:4.
28aastane sakslanna teenis pärast kahte tundi ja seitset minutit oma teise suure slämmi tiitli. Esimene tuli selle aasta alguses, kui tõstis pea kohale Austraalia lahtiste karika.
"See on uskumatu," sõnas Kerber pärast matši. "Ma seisan siin oma teise suure slämmi tiitliga ja see tähendab mulle nii palju. Väikse lapsena unistasin saada maailma esinumbriks ja võita suure slämmi turniir. Täna täitusid kõik mu soovid ja ma üritan lihtsalt seda momenti nautida."
Pliskova, kes mängis karjääri esimeses suure slämmi turniiri finaalis, alistas poolfinaalis senise maailma esinumbri Serena Williamsi, millega sai selgeks Kerberi tõus uueks maailma esinumbriks. Ameeriklanna oli WTA edetabeli tipus järjest 307 nädalat.


description: Üleeile puhumisreidi käigus tabatud purjus bussijuht sai end arestimajas välja magada ja astus eile hommikul kohtu ette: kohus määras 46aastasele juhile 20päevase aresti, millest reaalselt pidi ta trellide taga veetma ühe päeva, ülejäänud 19 päeva rakendab end ühiskasulikul tööl.

title: Purjuspäi sõitnud bussijuhile karistus


description: Kui hästi läheb mälumängu lahendamine ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Kui hästi oled sina kursis "Köögi" köögipoolega?


description: Räppar Beebilõust, kodanikunimega Andrus Elbing, hõiskab Instagramis: "Elagu poissmehed!".

title: Beebilõust läks kihlatust lahku?

maintext:
Eilne köik boiz live oli mässive. Tänks köigile ja köigile teile ka! Pidin pärast seda kohe öösel koos oma bändikaaalasega Milanosse livele. Kuid söitsime mis me söitsime, Sakusse vaid jöudsime. Nüüd tanklas pestud, kustud ja proshai kodumaa. Elagu poissmehed!Milano Itaalia sinna me läheme!
A video posted by Andrus Elbing (@andruselbing) on Sep 18, 2016 at 2:49am PDT


authors: Reuters Scanpix

description: “Moodsa perekonna” täht Sofia Vergara kuulutati juba viiendat aastat järjest enim teenivaks televisiooninäitlejannaks.

title: Sofia Vergara on taas edukaim telenäitlejanna


title: Kutsika poomine politseile uurida

maintext:
Eestimaa Loomakaitse Liit palub politseil alustada kriminaalmenetluse inimese tuvastamiseks, kes poos Saaremaal koerakutsika.
Liidu poole pöördunud Valentina sõnul tuli 27. augustil seeneline Lääne–Saare vallas taluhoovi ja ütles, et leidis kuuse alt koera, kes ei liiguta ega tule hüüdmise peale.
Selgus, et koerapoeg on üles poodud, oli istuvas asendis, nöör ümber kaela ja seotud oksa külge. Kohale kutsuti politsei. Valentina pere mattis koera maha. See juhtum šokeeris meie peret, loodame, et kes seda tegi, saab õiglase karistuse, sõnas naine ELLile.
Karistusseadustik võimaldab loomapidajat looma suhtes lubamatu teo toimepanemise eest vastutusele võtta kriminaalkorras, teatab ELL politseile, paludes neil algatada juhtunus menetluse.


authors:
Feja Räim
Hyper Super

title: Valitsus kiitis heaks järgmise aasta riigieelarve: toetus üksikutele pensionäridele ja kopsakam lastetoetus

maintext:
Riigieelarve tulude mahuks on planeeritud 9,42 miljardit eurot, mida on 592 miljonit eurot ehk 6,7 protsenti enam 2016. aastaks prognoositust.
Valitsus kiitis tänasel erakorralisel istungil heaks 2017. aasta riigieelarve, mille eesmärk on elavdada majandust ja tõsta inimeste heaolu. Peaminister annab eelarve eelnõu riigikogule homme.
2017. aasta riigieelarve eesmärk on kestliku ja läbimõeldud eelarvepoliitika kaudu tugevdada Eesti julgeolekut, edendada majanduskasvu, vähendada tööjõumakse, suurendada madalapalgaliste ja lastega perede toimetulekut soodustamaks laste sünde ning uuendada riigi ja kohalikku haldust.
Eesti julgeoleku tugevdamiseks kasvavad sõjalise kaitse kulud 2,18 %-ni SKPst ehk panustatakse 28 miljoni eurot rohkem kui 2016. aastal. See on läbi aegade suurim tõus.
Sisejulgeoleku ja -turvalisuse valdkonnas jätkuvad piiriturvalisuse tõstmiseks idapiiri väljaehitamise tööd, milleks eraldatakse 2017. aastal 20 miljonit eurot. Kiirreageerimisvõime suurendamiseks eraldab valitsus 2,7 miljonit eurot. Siseturvalisuse valdkonna töötajate – politseinikud, päästjad, jt – palgafond kasvab 3 protsenti.
Ääremaastumise leevendamiseks ja riigihalduse tõhusamaks muutmiseks jätkab valitsus riigireformiga, mille üks osa on haldusreform, mille läbiviimiseks ja omavalitsuste ühinemiseks ette nähtud 14 miljonit eurot. Haldusreformi eelarve kokku 65 miljonit eurot.
Valitsus jätkab riigireformi raames valitsemise mahu vähendamisega - 2016-2019 väheneb valitsussektori töötajate arv kokku hinnanguliselt 1300-1500 võrra. Väheneva personali arvelt vabanevad vahendid suunatakse valitsussektori palkade kasvuks.
Majanduskasvu edendamiseks langetab valitsus tööjõumakse. Maksuvaba tulu tõuseb 170 eurolt 180 eurole kuus, sotsiaalmaksu määr langeb 33 protsendilt 32,5 protsendile. Maksumuudatuste tulemusena väheneb ettevõtete maksukoormus 2017. aastal 41,7 miljoni euro võrra. Inimeste maksukoormus väheneb 0,2 protsendipunkti.
Madalapalgaliste inimeste toimetuleku paranemiseks tõuseb uuel aastal puudust kannatava pere toimetulekutoetuse määr 130 euroni ning käivitub madalapalgaliste tulumaksu tagasimakse. Samuti hakkavad üksi elavad pensionärid saama kord aastas 115 euro suurust toetust.
Lastega perede elujärje parandamiseks on eelarves mitu uut meedet. Tuleb uus lasterikka pere toetus – vähemalt kolme lapsega perele makstakse 2017. aasta 1. juulist lisatoetust 200 eurot kuus ehk sisuliselt on kolmanda lapse toetus 300 eurot. Käivitub elatisabifond, mis tagab üksinda last kasvatava vanema lapsele igakuise elatisraha.


title: Poola kossukoondise peatreener Taylor: homme tuleb suur mäng

maintext:
Poola korvpallikoondise peatreener Mike Taylor ütles enne meeskonna tänaõhtust treeningut Tartus Õhtulehele, et homme ootab ees "suur mäng".
"Tuleb suur mäng ning austame Eesti meeskonda, treenereid, mängijaid. Teame, et see on mõlemale meeskonnale äärmiselt tähtis mäng, selgitab EMi finaalturniirile saaja ning mõlemad teevad kõik selleks, et oma ülesanne täita," rääkis Taylor.
Mis juhtus Poolaga kolmapäeval, kui kodus kaotati Valgevenele 57:76? "Meil oli väga kehv päev. Me ei saanud korralikult rünnakut käima, lisaks eksisime korvi alt paljudel kergetel visetel. Ning Valgevene on turniiri algusega võrreldes läinud oluliselt paremaks. Vahel juhtub niisuguseid asju ning teeme homme kõik, et enda mängu parandada," vastas Poola koondise peatreener.


authors:
Alar Truu
Elen Kontkar
Facebook
Volley.Ee
Tairo Lutter
Twitter

description: Laupäev, 17. september on suur päev kogu Eesti rahavale, sest ülimalt tähtsas mängus võõrustab meie korvpalli rahvuskoondis Poolat (20.00). Piisavalt suure võidu korral teenime 2017. aasta EM-finaalturniiri pileti, vastasel juhul tuleb meil lõppvõistlusest suu puhtaks pühkida. Samuti jätkab EM-valikturniiri Eesti võrkpallikoondis, kes eile hea emotsiooniga võidu teenis. Täna minnakse vastamisi Makedooniaga (17.00), kelle alistamisega teenisime sel aastal koha Maailmaliigas. Õhtulehe otseblogi toob teieni kõik tähtsad spordihetked, head kaasaelamist!

title: NII SEE JUHTUS | Sport 17.09: võrkpallurid võitsid, korvpallurid mitte, Uibo Talence'is

maintext: Great win for us today.Happy with my first home start and first goal.⚽Lads were class,thanks for the support.👏🔴⚪ pic.twitter.com/f98L53zlpP


title: Memmeka matk läbi küla - kuidas hiline haigrutitt merd otsis

maintext:
Hilissuvi on looduses parim aeg küpsuseksamiks. Viljad on valmimas ning linnu- ja loomalapsed oma käe peale kolimas. Kõik peale ühe, kes õnnetult keset Leppneeme küla teeservas konutab.
Kuigi titt nokib vahepeal juba üsna kuulekalt vihmausse, on ta peagi taas ema juures. Too keerab oma kaela tagurpidi, et noor haigur saaks nokka tema kõrisse pistes sealt maiuspalu juurde hankida. Tibu pistab oma kollased "pintsetid" ema kurku ja neelab isuga.
Algaja piloot
Äsja on hiline haigrutibu sooritanud oma esimese lennu. Punkariharjana pealael ilutsev suletutt on sama märg kui põõsas, millesse ta eksikombel maandus. Turja peal turritavad okkad ja oksaraod. Vaid vihmapiisk on noka otsast puudu, et tema õnnetu ilme täiuslik oleks.
Õhtu on noor ja õhk niiskust täis. Reinu tee äärest mereni on läbi küla oma pool kilomeetrit. Kuigi ema sihiks on mererand, laseb ta lapsel ees minna. Mille järgi noore linnu kompass mere leiab, ei tea ta ilmselt isegi.
Praegu passib meie kangelane aga teeäärse võrkaia taga ja ootab imet. Tundub, et ainus, mille titt on korralikult selgeks saanud, on tüüpiline haigru moodi molutamine. Seda suudab korralik haigur teha tundide kaupa, ilma et ta oluliselt liigutaks või rannakivilt vette kala järgi küünitaks.
Siis läheb haigru kompuuter segi. Haigrutitt kõnnib keset autoteed nagu hiline piduline. Pea õlgade vahel, justkui lõplikult heitunud, seisab ta nuiana keset teed ning sunnib autosid enda ümber ringi sõitma. Hale on see kentsakas kuju, kes uduvihmas peatunud BMW juhile oma kollaste kurbade silmadega otsa vaatab.
Täna pole kalapäev
Sama targalt tuleb tibu tee pealt tagasi ja kõmbib lapsevanema hoolsa pilgu all mööda tanumat. Kõht läheb aga aina tühjemaks. Putukatest tüdinud, püüab ta emmelt priskemat suutäit välja meelitada.
Kükitab madalale ja haarab ema nokast, oodates, et sealt hakkavad talle kurku voolama harjunud maiuspalad – pooleldi seeditud kalad. Aga täna pole kalapäev. Ema keerab noka risti, justkui öeldes, et "ei, nüüd on kõik".
Teekond jätkub. Kui käole pidi kesksuvel okas kurku minema, siis meie haigrutitt maadleb praegu kurku kõditavate rohukõrtega, mis noka vahelt välja turritavad.
Järsku haarab ema oma nokaga lapse noka ümbert kinni ja heidab lapse kaela järsult tagasi, justkui tahaks maimukesel kaela kahekorra keerata. Tegelikult püüab ta haigrupojale õpetada, kuidas suhu topitud kraami alla kugistada.
Haigruema peatub Lännemäe ja Läänekalda tee ristmikul, joob lombist janu täis ja suundub otsustavalt mere poole. Ta sammub edasi, et süüa kõht täis enne, kui saabub näljane järeltulija, kellele on vaja hakata andma esimesi kalapüügitunde.
Viimased sadakond meetrit. Päike maalib õhtusele vihmamärjale roostikule värvijutte. Haigrutitt uitab piki Läänekalda teed palistavaid aedu ja vaatab lippide vahelt unistava pilguga mere poole.


title: Käru vallavanem Elari Hiis: "Palling on alati kahe jalaga maa peal"

maintext:
Käru vallavanem, Elari Hiis on olnud varasemalt Kalle Pallinguga koos vallavolikogus. Tema sõnul on Pallingu näol tegemist patriootliku mehega, kes kogukonnast hoolib.
„Kuigi oleme erinevatest erakondadest, siis temaga me ajame koos Käru asja, erakonna teemadest, me ei räägi,“ kommenteeris Hiis, kes ise on IRL liige. Ta lisab: „Palling on alati kahe jalaga maa peal ja oma kodukoha patrioot olnud, proovinud võimaluste piires teha kõik, et meil hästi läheks.“
Küsimusele, kas Palling välisministri kohale sobiks ei oska Hiis otseselt vastata, kuid leiab, et kuna Palling on asjalik noormees ja varem Euroopa Komisjoni asjadega tegelenud, siis miks ta ei peaks sinna sobima.


title: GALERII | "TÕELISED EESTI MEHED" TÄNA: mehed nutavad ja söövad sammalt

maintext:
Tõelised Eesti mehed armastavad head toitu, kuid tihtipeale on see rasvane ja ebatervislik. Kolmandas saates üritab treener Rauno muuta meeste toitumisharjumusi, ta võtab appi ühe Eesti tippkoka, kelle ülesandeks on näidata, et ka tervislik toit võib olla maitsev.
Toitumisalane väljakutse paneb mehed nutma ja sammalt sööma. Toitumise vahevõistlusel tuleb meestel rinda pista Eesti parimata noorkokkadega.
Viis heatujulist ja tugevat, kuid ebatervislikku elustiili viljelevat tõelist Eesti meest alustavad karmi trenni tipptreener Rauno Rikbergi nõudliku käe all. Kellel õnnestub kahe kuu jooksul täielikult muuta oma füüsilist vorm ja mõttemaailma? Kellest saavad veel paremad abikaasad oma naistele?
Tõsielusari "Tõelised Eesti mehed" on TV3-s juba täna õhtul kell 20.


title: Jüri Estam | Presidendivalimistega libedale jääle

maintext:
Kuid Igor Gräzin eksib sellegipoolest – presidendi institutsiooni on vajalik. Kas Gräzini lammutamisettepaneku taga ei või mitte olla soov konsolideerida veelgi rohkem võimu Reformierakonna ja valitsuse kätte? Kas ta ei märka peidetud ohtu, või tundub see oht talle ebareaalsena? Meenutagem Weimari Saksamaa president Paul von Hindenburgi kohutavat apsakat: ta ei olnud oma ülesannete tasemel ja vabastas sellega tee Hitlerile, mis viis lõpuks Weimari põrmuks varisemiseni. Toimiv president füüreri kõrval oli viimane asi, mida Hitler soovinuks.
Lohutame end sellega, et vähemalt demokraatiaprotsessid kui sellised on meie ühiskonnas küpsemaks muutumas, senisest enam kuuleme asjalikke ettepanekuid järgnevate valimiste mõistlikumaks muutmiseks. Parimatel õhtutel võib televisioonis isegi ehtsaid debatte näha, mis kõrghetkedel peaaegu et eksistentsiaalsete teemadeni välja jõuavad. Ka ajakirjanike töö paraneb. Ent paraku pole presidendikandidaadid ise just tippkvaliteediga puust, erakondadest rääkimata.
Eesti presidendivalimiste kulgemist on valus jälgida. Liiga palju on kaalul, et neid niisama jandiks nimetada. USA valimiste poole vaadates tuleb sama tunne peale. Maailm pole tarkadest ja põhimõttekindlatest küll päris vaene, kuid tribüünidele nad ei tundu pääsevat.
Just presidendi institutsioon kannab hoolt selle eest, mis peab olema töökindlalt järjekestev ja jätkusuutlik. Seistes mitte niivõrd valitsuste (kuid teatud ulatuses ka seda), vaid püsivama ja valitsusest vähem vigase asja eest – riigi eest. Selle eest, mis on kemplemisest stabiilselt eemal, ja mõjub amordi moodi kah. Püsides nagu kindlustuspoliis ka siis, kui politikaanid löövad vastastikku pusse selga. Kui president ja tema meeskond on tasemel, aitab see kriisiaegadest välja tulla. Meil on ju kogemus sellest, kuidas eksiilis riigivanem ja valitsus päästekapsli moodi väljalennutatuna toimisid just järjekestvusmehhanismina ajal, kui võõrvõim valitses Eestimaad. Ja kui peaks väga hästi minema, saame endale isegi hooliva presidendi.
Milline on anti-Rüütel?
Rahval on õigus teada poliitikute tausta. Demokraatlikes ühiskondades on õigus teada presidendiks pürgijate kohta kõike, mis võib olla asjakohane alates sellest hetkest, mil presidendiametikoha pretendent oma kandideerimisotsuse teatavaks teeb. Ka siis, kui rahval puudub õigus presidenti valida. Väärt kandidaat ei tohi relevantseid asjaolusid varjata.
Ametist lahkuvat presidenti Toomas Hendrik Ilvest serveeriti meile kümme aastat tagasi kui anti-Rüütlit. Nagu Arnold Rüütel oleks vampiir, kelle eest ühiskonda kaitsta tuleb. Leidsin end tookord täpselt nagu ka praegu olukorrast, kus puudub see alternatiiv, mida tegelikult otsin.
Ajaks, kui Ilves kandideeris presidendiks, olin Ilvesega juba vaka soola koos ära söönud. 2006. aastal jälgisin erilise imestusega, kui vähe tundsid ajakirjanikud huvi Ilvese tausta ja isikuomaduste vastu. Sama aasta septembris helistati mulle suurest meediaorganisatsioonist ja uuriti: „Eile valiti härra Ilves presidendiks. Tunnete teda hästi, kas räägiksite meile, kellega tegemist on?” Mul vajus suu lahti, ja vastasin: „Kahjuks ei soovi. Varsti näete ise. Kus te olite mõne kuu eest?”
Teistes oludes oleksin ilmselt öelnud, et Ilves on oma veendumustelt tublisti vasakpoolsem, kui Eesti avalikkusele tunduda võib. Noore mehena hoidis ta eestlastest (see tähendab meist pagulaseestlastest) pikalt eemale. Tema eestlaseks kujunemine kas ei idanenud hästi või katkes sihilikult, kuni eestlus karjäärivõimalusi pakkuma hakkas. Ka ei tarvitse ta meeskonnaliikmete vastu solidaarne olla.
Kuid vaevalt, et kümme aastat tagasi oleksin ennustada osanud, et Ilvesest saab Euroopa Liidu püksirihma koomaletõmbamise poliitika üks pealesurujaid, minnes sellega vastuollu vasakpoolsuse ja oma rahva armastamise printsiipidega. Kibestusin kogedes, et see president ei saada Eestis aset leidnud inimsusevastaste kuritegude toimepanijaid kohtu ette, vaid võimaldab neile mõnusaid-muretuid vanaduseaastaid.
Tol ajal oli endiselt väga levinud väljend euroremont – rahvas uskus ilmselt, et kõik mis läänest tuleb, on eestimaisest etem. Ent head jänkiremonti me siiski kogeda ei saanud. Kuid ühes olulises valdkonnas on kass Ilves hiiri püüdnud küll: väljendades end soravas inglise keeles paneb ta publikuid unustama, et laval on Ida-Euroopa esindaja. Ida-Euroopast pärinemist võidakse andestada ka muidu, ent paraku pole meil praegu kandideerimas ei Václav Havelit ega Paavst Johannes Paulus Teist.
Ülim lojaalsus ennekõike
Nüüdki on põhjust vaadata kandidaatide taustale ja isikuomadustele teritatud pilguga. Eriliselt valikuline tuleb olla neis küsimustes, mis võivad potentsiaalseks julgeolekuriskiks osutuda. Taustakontrollide senist puudulikkust tõendab kas või seegi, et ühes normaalses riigis poleks Herman Simm riigisaladuse kaitse osakonnas kunagi tööd saanud, rääkimata selle osakonna juhatajaks saamisest.
Vanemate (ega tädide-onude) pattusid ei tohi nuhelda laste kaela, ent Marina Kaljurannaga ma luurele ei läheks (kui saaksin neis küsimustes midagi otsustada). Ka ei teeks ma temast presidenti ega välisministrit. Seda profülaktilistel põhjustel. Mul ei ole tõendeid, nagu oleks proua Kaljurand kuidagi ebausaldusväärne. Kuid elades nii-öelda poliitilises risikivööndis on perekonnasisene poliitiline kultuur teema, mida ei saa tähelepanuta jätta ja mille kohta on meil õigus küsida. Eesti elab aktiivse vulkaani lähistel, meid püütakse järjepidevalt kahvlisse tõmmata šantaažimeistrid, ja meie vahetus ümbruses asub liiga palju õhukest ja libedat jääd, et riskida.


description: Eesti korvpallikoondis juhtis Ovaris peetud EM-valikmängus poolajaks Portugali vastu 40:29 ning teisel poolajal tulid võõrustajad nii agressiivselt peale, mida polnud ammu nähtud. Veel väheste niisuguste mängude kogemustega külalised võinuks mitmelgi korral murduda, kuid pidasid vastu (lõppseis 76:68) ja seda tõstis mängujärgselt esile ka peatreener Tiit Sokk.

title: ÕHTULEHT PORTUGALIS | Tiit Sokk: müts maha meeste ees, murdumisevõimalusi oli palju


title: Cristiano Ronaldo vastus Xavile: miks peaks ta arvamus mulle korda minema?

maintext:
Cristiano Ronaldo lajatas vastu endisele Barcelona jalgpallurile Xavile, kelle arvates pole Portugali tähel vedanud, et mängib samal ajastul kui Lionel Messi.
Xavi rääkis nädala alguses Hispaania raadios, et Messi on ajaloo parimaid jalgpallureid. "Kindlasti on Ronaldo oma ajastu kohta suurepärane mängija, aga ta mängib samal ajal ühe jalgpalluriga, kes on põhimõtteliselt ajaloo parim.
Ronaldo on imeline, aga teda ei saa võrrelda Messiga, kes jääb esimeseks nii kaua, kui tahab. Ainult loll ei pea Cristianot väga heaks mängijaks, aga tal pole õnne, sest mängib samal ajal Lionel Messiga."


title: Aivar Pohlak: peatreeneri küsimuses toimub alaliidus erakorraline koosolek

maintext:
Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak ütles Õhtulehele, et seoses eilses MM-valikmängus Bosnia ja Hertsegoviina käest saadud 0:5 kaotusega toimub alaliidus neljapäeval erakorraline koosolek.
Õhtulehe küsimus: "Kas jalgpalliliit kaalub Magnus Pehrssoni teenetest loobumist? Kui ei, siis miks mitte?"
Pohlaku vastus: "Oleme kutsunud homseks kokku vastava valdkonna eest vastutavate inimeste koosoleku loomaks täpsemalt pilti olukorrast. Järgmise nädala jooksul kuulame ära võimalikult palju asjaosaliste hinnanguid, et peale seda istuda enne ülejärgmise nädala juhatuse koosolekut laiemas ringis maha ja valmistada ette konkreetne ettepanek juhatusele, kuidas praegusest olukorrast edasi minna.
Olen ka ise emotsionaalne, aga suurte otsuse tegemiseks on vaja külma pead ja laia arvamuste spektrit. Kui juhatus otsustab, et Magnusega edasi minna ei ole mõistlik, peame ju kohe paika panema ka selle, kes tema asendajaks saab, sest järgmised mängud on ukse ees."


description: Enam kui nädal tagasi alustas Samsung Electronics ülemaailmset Galaxy Note7 asendusprogrammi ning seda ettevaatusmeetmena, kuna seadme akudel on ilmnenud probleeme.

title: Samsung soovitab Galaxy Note7 kasutajatel tungivalt seade välja vahetada

maintext:
Sherlock Holmes pöördub doktor Watsoni poole:
"Kallis John, ma näen, et kannate täna sooja aluspesu."
"Taeva pärast, Holmes, kuidas te selle ära arvasite?" ahhetab Watson.
"See on ju elementaarne, kulla Watson – te olete unustanud püksid jalga panemata."


title: Toomas Tõniste: loodan, et president kuulab rahvast ja ei oota kõrvad lontis, mida Brüsselist öeldakse

maintext:
Tänane Õhtuleht uuris seitsmelt valimiskokku kuuluvalt spordirahva esindajalt, kuidas ja miks nad laupäevastel presidendivalimistel hääletada kavatsevad?
1988 Seouli olümpial koos vend Tõnuga purjetamises hõbe- ja neli aastat hiljem Barcelonas pronksmedali võitnud Toomas Tõniste (IRL) esindab valimiskogus Viimsi valda ja hääletav avavoorus Allar Jõksi poolt.
Otsust põhjendas Tõniste nii: "Hääletan Allar Jõksi poolt. Mul on endal pikaaegne Riigikogu kogemus (Tõniste töötas parlamendis 2007-2015 – toim), mistõttu ei taha enam kuulda parteilistest kandidaatidest, kes on paratamatult sõltuvad või kellelegi teene võlgu. Loodan, et president kuulab Eesti rahva sõnumeid ja ei oota kõrvad lontis, mida Brüsselist öeldakse, vaid hoiab selja sirgena ega pea Eesti rahvast harimatuteks."
Loe tänasest Õhtulehe artiklist "Valimiskogu spordifraktsioonis valitseb täielik üksmeel: president peab spordist rohkem hoolima!", mida arvavad presidendivalimistest lisaks Tõnistele samuti valimiskokku kuuluvad Andres Sõber, Jüri Jaanson ja teised spordirahva esindajad!


description: Foto: Scanpix

title: Pealinna korteritehingute arv kasvas 22 protsenti

maintext:
Tallinnas müüdi augustis 816 korterit, mis on 12 protsenti rohkem kui juulis ning 22 protsenti enam kui aasta tagasi samal perioodil, analüüsib Eesti üks suuremaid kinnisvarafirmasid 1Partner Maa-ameti statistikat.
1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri sõnul on inimesed loobunud parema aja või uue kriisi ootamisest ja teevad praegu edasilükatud ostuotsuse ära.
“Kuna uute ja vanemate korterite hinnavahe polegi väga suur ja rahval raha on, siis osteti augustis 120 uut korterit ning see osakaal on järjest kasvanud. Seepärast näeb ka üle linna kraanasid, näiteks värskeimana saab Kadriorg uue Rannapargi elamukvartali,” lisas Vahter.


title: Viini Riigiooperis valitseb tuberkuloosihirm

maintext:
Viini Riigiooperis haigestus juunis tehniline töötaja tuberkuloosi, vahendab Kronen Zeitung.
Ta on siiani arstide hoole all. Tuberkuloos levib piisknakkuse kaudu ja kahjustab tavaliselt kopse. Kuna haiguse peiteaeg ulatub kuni 12 nädalani, siis valitseb Viini Riigiooperis praegu tõsine hirm.
Sajad töötajad elavad kurjakuulutavas ootuses, sest mine tea, äkki ollakse nakatunud. Samuti on võimalik, et nakkusekandjad suhtlevad tervete inimestega, teadmata, et on juba teistele ohtlikud.
Viini Riigiooperi esindaja kinnitas ajalehele Kronen Zeitung, et olukord on kontrolli all. Leht ei välista, et osa inimesi peab laskma kopse röntgeniga kontrollida.


title: Juhtkiri | Meie igapäevast piima anna meile tänapäev

maintext:
Piimatootjad tõid Toompeale installatsiooni, kus piimapudelid tähistavad iga Eesti piimakarjast lahkunud lehma. Kuid ega selle käigu järel ei saadud poliitikutelt suuremat selgust, mis Eesti piimatootmisest edasi saab. Tootjad said küll tähelepanu, kuid seda et poepiim on praegu üle mõistuse odav, kinnitas seegi, et kui varem rabasid inimesed rüsinal tasuta kartulit ja küttepuid, siis tasuta piima tahtjaid Toompeal õieti polnudki.
Muidugi võib küsida, milleks on meil vaja toota piima kaks korda rohkem, kui ära juua suudame? Enamgi veel – veerandi piimast veame Leedu töötlejatele, kust see siis tõenäoliselt juustu ja muuna meie lettidele tagasi rändab. Kuni oleme odava tooraine maa, ei maksa imestada, et välismaine tootja meilt koore riisub. Samamoodi pole välismaised nõuanded tootmine koomale tõmmata just päris omakasupüüdmatud. Turumajanduses peaksid küll asjad käima just nii, kuid kui kodumaine tootmine välja suretada, on peagi platsis pealtnäha lahked välismaised kaubapakkujad. Aga tänapäeva heitlikus maailmas on ka toidujulgeolek osa rahvuslikust julgeolekust. Ja on igati mõistlik, kui suudame end ükskõik millises olukorras ise ära toita ega sõltu kriisi korral välismaistest tootjatest-varustajatest.
Tegelikult on meie põllumajandustootjad vanast Euroopast mitu korda väiksemale toetusrahale vaatamata seni isegi hästi toime tulnud. Kui aga piima tuleb müüa alla omahinna, siis kaua saavad tootjad seda endale lubada ning kes neist jääb ellu? Praegunegi odav piimaliiter ja veel odavam juust lööb poes küll ostjal silma särama, kuid tähendab ka tapale viidud piimalehmi ning põllumajanduses haihtuvaid töökohti. Kui plussid ja miinused kokku lüüa, võib sellise piima hind Eestile olla vägagi valusalt kõrge.
Mäletame, kuidas majandusbuumi ajal põhjendati valusalt kõrgele kerkinud piima hinda miljardi hiinlasega, kes on hakanud piima jooma. Loogiline oleks headel aegadel kogutud tagavara kasutada kehvemate aegade üleelamiseks. Investeerida moodsasse tehnoloogiasse, mis aitaks toorpiima väärtuslikumaks ja nõutumaks ning samas vähem riknevaks tooteks ümber töödelda. Kui riigil pole õnnestunud meie tootjaile välja kaubelda teistega võrdseid toetusi või piisavalt lobitööd teha, et turgu moonutav toetuste süsteem sootuks kaotada, siis võiks vähemalt siin tootjatele riiklikku tuge pakkuda.


description: Õhtulehe veebis ilmub iga päev mälumäng, mille teema oleneb päevast ja meie ümber toimuvast. Kui hästi läheb sul mälumängu lahendamine täna ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Presidendikandidaat Kersti Kaljulaid


title: Uskumatu: Valgevene nüpeldas Poolat ja Eestil säilib võimalus võita alagrupp!

maintext:
Korvpalli EM-valiksarja D-alagrupis kaotas seni täiseduga esinenud Poola kodus Valgevenele üllataval kombel lausa 57:76 ning see keeras eeldatud stsenaariumid pea peale.
Nüüd on Eestil võimalik alagrupp võita, kuid veel suurem oht on langeda kolmandaks. Enne viimast vooru on Poolal 4 võitu, Eestil ja Valgevenel 3. Teatavasti võtab Eesti laupäeval Tartus vastu Poola ning Valgevene sõidab külla võiduta jätkavale Portugalile.
Kui Eesti ja Valgevene võidavad ka viimases voorus, tekib kolme meeskonna vahel "surnud ring". Selles on Poolal praegu +13 punkti (Eesti üle saadi 14-punktiline võit, Valgevenega mängiti +18 ja -19), Valgevenel -2 (Poolaga kokkuvõttes seega +1, Eestiga teatavasti -19 ja +16) ning Eestil -11. Seega vajab Eesti "surnud ringi" võitmiseks Tartus vähemalt 13-punktilist võitu. Raske, kuid nagu Valgevene täna näitas, on kõik võimalik.
Kui hoogu sattunud Valgevene juhtub aga Portugalis kaotama, saaks Eesti esikoha 15-punktilise võidu korral, sest siis loevad ainult Poolaga peetud omavahelised mängud (14 punktist ei piisaks, sest üldine korvide vahe oleks Poolal siis veidi parem).


description: 55-aastane Vene suurärimees kinkis oma 18-aastasele naisele Bentley. Suure vanusevahega paarike on koos olnud juba ajast, mil neiu oli alles 14-aastane.

title: AASTAID HELLITADES: 55-aastane Vene suurärimees ostis 18-aastasele naisele Bentley

maintext:
Kogu öö restoranis pidutsenud mees väljub hommikul uksest, teeb vastikust väljendava grimassi ja küsib veitserilt:
"Mis vastik hais see tänaval on?"
"See on värske õhk, sir," vastab veitser.


title: NIMEKIRI | Vaata, millisel Premier League´i klubil on kõige rohkem oma akadeemia kasvandikke

maintext:
Tänaseks päevaks, kui lõpliku meeskonna nimekirja on esitanud kõik Premier League´i klubid, siis selgus ka arv, kui palju on igal võistkonnal enda kasvandikke.
Etteruttavalt olgu öeldud, et ükski meeskond oma kasvatatud mängijatega eriliselt ei hiilga. Mõndadel meeskondadel on see arv lausa null.
Omaette fenomenaalne on Londoni Chelsea, kes on laenule andnud lausa 38 meest, kellest suur osa on oma klubis kasvatatud mängijad. 25-mehelisse lõppvalikusse on jõudnud siiski vaid kolm.


title: Piirivalvurid aitasid sohu kukkunud meest

maintext:
Eile õhtul otsisid piirivalvurid Võrumaal hooldekodust lahkunud 69-aastast meest, kes leiti mõned tunnid hiljem lähedalasuvast soost.
Eile pärastlõunal kella poole viie ajal sai häirekeskus teate, et Võrumaal Meremäe vallas on hooldekodust lahkunud 69-aastane mees ja tema liikumissuund on teadmata. Hooldekodu töötajad otsisid meest esialgu omal käel hoone ümbrusest, kuid paraku tulemusteta.
Juhtumile reageerisid Piusa ja Luhamaa piirivalvurid ja koos teenistuskoerte ning ühe vabatahtliku päästjaga asuti kohe läbi kammima lähedalasuvaid metsatukki ja teid. Samuti kontrolliti mehe võimalikke sihtpunkte ning küsitleti kohalikke elanikke, kes paraku abistavat infot anda ei osanud. Oli teada, et terviseprobleemide tõttu on mehe liikumine raskendatud ning tavaliselt kasutab ta selleks abivahendit, mistõttu võis ta hooldekodu ümbritseval ebatasasel maastikul hätta sattuda.
Poole kaheksa paiku kuulis üks kohalik mees appihüüdeid ja andis sellest piirivalvuritele teada. Otsijad liikusid erinevates suundadest hääle poole ja peagi leidis otsingutel osalenud vabatahtlik mehe hooldekodust umbes kilomeetri kauguselt soost. Mees oli vajunud säärteni niiskesse pinnasesse ja ei pääsenud omal jõul enam liikuma. Piirivalvurid aitasid peavalu kurtnud ja alajahtumise tunnustega mehe soost välja ja andsid ta üle meedikutele.
Piusa kordoni piirivalvur Tanel Kumm kirjeldas, et olukord oli kriitiline, kuid õnneks jõudis abi sohu vajunud meheni õigel ajal. „Praegu on hilisõhtused ja öised temperatuurid ohtlikult madalad ning maastikul hättasattunu jaoks tähendavad sellised tingimused suurt riski mitte ainult tervisele aga ka elule. Aegsalt häirekeskusele edastatud info kadunud mehest võimaldas otsingud käivitada ja abivajaja üles leida vahetult enne suuremat ohtu,“ sõnas Kumm.


title: President Ilves: elame ajastul, kus teadlasi ei kuulata ja fakte ei usuta

maintext:
Üleilmne populismi levik ohustab ühiskondi, kus seni tugineti otsuste langetamisel faktidele, rõhutas president Toomas Hendrik Ilves tänasel XXI Avatud Ühiskonna Foorumil "Venemaa Euroopas: mida toob tulevik?“.
Propagandast, väärinfo levitamisest ja poliitilisest kultuurist vestlesid president Ilves ja Chatham House’i mõttekoja ekspert Lilia Ševtsova. Eesti riigipea nentis, et tänapäeval ei ole meile enam ainuüksi probleemiks Venemaa propaganda. “Me näeme äärmuslike poliitiliste jõudude teket, populismi ja meediat, mis lähtub info kiirest levikust ja see toob endaga kahjuks kaasa vähese faktikontrolli,” ütles president Ilves.
“Elame ajastul, kus sageli teadlasi ei kuulata ja fakte ei usuta. Liberaalsetes demokraatlikes riikides on näiteid küllaga, kasvõi Brexit või Ameerika Ühendriikide presidendi valimised. Mõlema puhul on tehnoloogia arengu, sotsiaalmeedia ja muu virtuaalse meedia abil leviku saanud väärinfo, mis mõjutab inimesi,” lisas president Ilves.
President Ilves avaldas oma sõnavõtus muret läbipaistmatu rahastamise üle, mis hõlmab erinevaid ühiskonna valdkondi, tuues näiteks altkäemaksu andmise ja parteide rahastamise. Tema sõnul tagab läbipaistvuse digiühiskond.
“Nõrk demokraatia ja korrumpeerunud ühiskond käivad käsikäes ja anonüümne sularaha on kahtlemata korruptsiooni võimendi. Korruptsiooni vastu aitab võidelda ainult läbipaistvus rahatehingutes. See on küll väga radikaalne idee, aga selle tagaks sularaha kaotamine ja jälgitavad rahaülekanded,” lisas president.
Foorumi teine osa keskendus tänavusügisestele Venemaa Riigiduuma valimistele. Arutlesid Lilia Ševtsova, jurist Ljubov Sobol korruptsiooni vastu võitlemise fondist, ajakirjanik Jevgeni Kisseljov ning ajakirjanik ja kirjanik Arkadi Babtšenko. Vestlust juhtis vabakutseline ajakirjanik Artemi Troitski.


title: Seitse vastikut stressiga kaasnevat tervisehäda

maintext:
Stress paneb keha täiskiirusel tööle: pulss ja vererõhk tõusevad, aju toodab stressihormoonidena tuntud adrenaliini ja kortisooli, meeled on kõrgendatud. Kõik see annab inimesele jõu tulemaks toime asjadega, mis muidu üle jõu käiksid.
Kuid reaalsus on see, et üha rohkem inimesi kannatab kroonilise stressi käes ehk kehas on pidevalt adrenaliini ja kortisooli kõrge tase. See on tähendab kehale suurt koormust ja teeb tervisele kasu asemel kahju. Bild der Frau toob välja seitse kohutavat asja, mida seesugune stress su kehas korda saadab.
• Kõrge pulss ja vererõhk panevad südame pideva pinge all tööle. See soodustab südame-veresoonkonna tõbedesse haigestumist ning suurendab riski infarktiks ja insuldiks.


title: 10 sekundi test, mis näitab, kui terved su juuksed on!

maintext:
Kas sa tahaksid teada, kui hästi su juuksed ennast tunnevad? Selleks pole sugugi tarvis teha peeneid teste, vaid selge pildi annab kätte ka üks väga lihtne ja kiire kodune test.
Kas sa tead, kui hea tervise juures su juuksed on? Kui ei tea, siis üks lihtne, kodune test, annab sulle sellest selge pildi, kirjutab Women's Health Magazine.
Selleks võta üks enda puhas juuksekarv ja pane see veeklaasi. Klaasis peaks olema umbes 200 milliliitrit vett. Kui juuksekarv jääb pinnale, siis näitab see, et su juuksed on terved. Kui juuksekarv vajub aga klaasi põhja, siis viitab see, et su juustel on probleeme suure poorsusega, mis avaldub tuhmis värvitoonis ja kräsustes juustes.
Selle ravimiseks tasub kord nädalas teha juustele niisutavat maski, mis tugevdab juuste välimist kihti ja hoiab selle sileda ning värvi erksa.


title: Päevahoroskoop: esmaspäev, 5. september

maintext:
Kaksikud Mingi seik või mälestus minevikust võib anda su mõtetele sootuks uue suuna. Sel juhul pead olema kindel, et see mõju minevikust ei ole vana mõttemuster, mis sind tuleviku suhtes ebakindlaks muudab.
Jäär Ennelõunasel ajal on Kuu opositsioonis Jääras asuva Uraaniga. See võib tähendada rahutuid, kuid huvitavaid ja inspireerivaid hetki eelkõige vaimses plaanis. Keegi võib sulle anda väärt idee.
Lõvi
Päikese ja Pluuto lähenev trigoon loob sulle lähipäevadel häid võimalusi teha vajalikke muudatusi ja vabaneda ebavajalikust. Samas peaksid jälgima, et sa eriti rahaasjades liiga suuri riske ei võtaks.
Neitsi
Kui saad kellegiga tuttavaks, siis kipud seda inimest hindama oma varasemate kogemuste põhjal – see aga ei pruugi hetkel hea valik olla. Tuleks vabaneda suhetega seotud eelarvamustest.
Kaalud
Kuu liigub kuni kella 15.38-ni veel Kaaludes ja moodustab ennelõunasel ajal opositsiooni Uraaniga. Seega võib päev kujuneda igati huvitavaks – keegi võib sind üllatada või panna sind teises suunas tegutsema.
Skorpion
15.38 – Kuu Skorpionis. Sobiv päev selleks, et ühendada praktilised ja vaimsed asjad. Esemed, mis sisaldavad teadmisi või infot (raamatud, mobiilid, arvutid, mälupulgad jne.) võivad olla tavalisest tähtsamad.
Ambur
Kui keegi annab sulle vastutusrikka ülesande, peaksid sellega kindlasti hakkama saama, sest vastasel juhul võid kaotada usalduse. Täna on tõsise töö ja keskendumise päev.
Kaljukits
Püüad paaniliselt vigu mitte teha ning teistele endast kõige paremat muljet jätta. Selline suhtumine tekitab sinus aga sisemise krambi, mille tagajärjel kaotad suure osa oma loovusest.
Veevalaja
Päeva mõjuga kõlab hästi kokku kõik see, mis on seotud muudatusega. Näed asju uue nurga alt ja see lubab vältida vanade vigade kordamist. Samas võib välja ilmuda vana asi uues kuues.


title: Eestisse saabunud kvoodipagulastest pole keegi riigist lahkunud

maintext:
Kui Lätist on lahkunud pea kõik Euroopa Liidu rändekava alusel rahvusvahelise kaitse saanud inimesed, siis Eesti vastu võetud inimestest ei ole lahkunud keegi, vahendas ERRi uudisportaal.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juhi Triin Raagi kinnitusel on kõik vastuvõetud läbinud kohanemisprogrammi. Suur osa saabunutest on lapsed, kõik kooliealised õpivad.
Läti telekanal LTV teatas eile, et Euroopa Liidu ümberpaigutamiskava alusel rahvusvahelise kaitse saanud 23 inimesest on Lätist lahkunud 21. Eesti on Euroopa Liidu rändekava alusel vastu võtnud 47 inimest.