description: Eile avati Kuressaare Raegaleriis pärast kahekuulist remonti esimene näitus. Väljas on Haapsalust pärit kunstniku Ahto Laadoga (pildil) tööd üldnimetusega “Klassika tuules”. Ehkki saalide uus värskelt lakitud saarepuust parkett lõhnab veel üsna tugevalt, ei tohiks see klassikaliste loodusmaalide vaatamist väga segada. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Raegaleriis lõhnab värskuse ja mere järele
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 12. november 2016. Foto: Valmar Voolaid Eile avati Kuressaare Raegaleriis pärast kahekuulist remonti esimene näitus. Väljas on Haapsalust pärit kunstniku Ahto Laadoga (pildil) tööd üldnimetusega “Klassika tuules”. Ehkki saalide uus värskelt lakitud saarepuust parkett lõhnab veel üsna tugevalt, ei tohiks see klassikaliste loodusmaalide vaatamist väga segada.
Laadoga maalib n-ö kõike, aga selle näituse jaoks tegi valiku Raegalerii ja väljas on just merega seonduvad õlimaalid, mis kunstnik on maalinud viimastel aastatel.
Kõik need, kes hindavad just klassikalist maalikunsti, peaksid rahul olema, sest maalid mõjuvad ehedalt ja rahulikult, ei mingit trikitamist.
Näituse jaoks on ära kasutatud ka suure saali kõrval asuv väike võlvlaega ruum, mis on nüüd kolast tühjaks kantud ja väljapanekuteks avatud.
Seekord kostab selles toas isegi meremüha ning lõõgastuda saab lamamistoolis.
Haapsalu kunstiklubi liige Ahto Laadoga (1958) on sündinud ja kasvanud Haapsalus. Joonistamisega hakkas ta tegelema juba kooliajal.
Laadoga on töötanud kunstnik-dekoraatorina ja kujunduskunstnikuna ning omanud Haapsalus kunstigaleriid.
Näitus jääb Raegaleriis avatuks kuni 6. detsembrini. Laadoga maalib n-ö kõike, aga selle näituse jaoks tegi valiku Raegalerii ja väljas on just merega seonduvad õlimaalid, mis kunstnik on maalinud viimastel aastatel.Kõik need, kes hindavad just klassikalist maalikunsti, peaksid rahul olema, sest maalid mõjuvad ehedalt ja rahulikult, ei mingit trikitamist.Näituse jaoks on ära kasutatud ka suure saali kõrval asuv väike võlvlaega ruum, mis on nüüd kolast tühjaks kantud ja väljapanekuteks avatud.Seekord kostab selles toas isegi meremüha ning lõõgastuda saab lamamistoolis.Haapsalu kunstiklubi liige Ahto Laadoga (1958) on sündinud ja kasvanud Haapsalus. Joonistamisega hakkas ta tegelema juba kooliajal.Laadoga on töötanud kunstnik-dekoraatorina ja kujunduskunstnikuna ning omanud Haapsalus kunstigaleriid.Näitus jääb Raegaleriis avatuks kuni 6. detsembrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: “Tuleviku kompassi” raames toimus flaierikonkurss, mille võitis Valjala põhikooli õpilane Viivika Vassar. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Viivika Vassar võitis flaierikonkursi

maintext:
Uudised
Viivika Vassar võitis flaierikonkursi
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 18. november 2016. “Tuleviku kompassi” raames toimus flaierikonkurss, mille võitis Valjala põhikooli õpilane Viivika Vassar.
Messi korraldaja Maris Paomees ütles, et 8–12-aastastele noortele jagati paari nädala jooksul mustvalged flaiereid ehk värvipilte, mille noored pidid ise ära värvima. Kokku laekus konkursile ligi 80 tööd.
“Eesmärk oli see, et kuna järgmisel aastal on meil 15.
“Tuleviku kompass”, siis saab teha noorte poolt kujundatud plakati ja kaasata maakonna noori,” rääkis Paomees. Vassar oli kasutanud oma töös ilusate sujuvate üleminekutega kolme-nelja rohelist tooni ja kujundatud flaierist saab hõlpsasti plakati teha.
“Me pidime vaatama ikka seda, et saaksime seda plakatil kasutada,” lisas Paomees. Töö on üllatus ja avalikustatakse alles tuleval aastal. Messi korraldaja Maris Paomees ütles, et 8–12-aastastele noortele jagati paari nädala jooksul mustvalged flaiereid ehk värvipilte, mille noored pidid ise ära värvima. Kokku laekus konkursile ligi 80 tööd.“Eesmärk oli see, et kuna järgmisel aastal on meil 15.“Tuleviku kompass”, siis saab teha noorte poolt kujundatud plakati ja kaasata maakonna noori,” rääkis Paomees. Vassar oli kasutanud oma töös ilusate sujuvate üleminekutega kolme-nelja rohelist tooni ja kujundatud flaierist saab hõlpsasti plakati teha.“Me pidime vaatama ikka seda, et saaksime seda plakatil kasutada,” lisas Paomees. Töö on üllatus ja avalikustatakse alles tuleval aastal.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Eile alanud kümnendad Saaremaa miniteaduspäevad tõid kokku hulganisti koolinoori ja nende juhendajaid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Miniteaduspäevad lükati hoogsalt käima

maintext:
Uudised
Miniteaduspäevad lükati hoogsalt käima
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 26. november 2016. Miniteaduspäevad lükkas käima Georg Paomehe esitatud laul “Onu Oskar peseb raha”. FOTO: Valmar Voolaid Eile alanud kümnendad Saaremaa miniteaduspäevad tõid kokku hulganisti koolinoori ja nende juhendajaid.
Kahe päeva jooksul saab jälgida üle Eesti kokku tulnud õpilaste uurimistööde ettekandeid ning saada neile tagasisidet.
Ürituse lükkas hoogsalt käima ka uuel aastal “Laulukarussellis” kaasa lööva Saaremaa ühisgümnaasiumi 4.a klassi õpilase Georg Paomehe esitatud laul “Onu Oskar peseb raha”, millele elavalt sõrmi nipsutades kaasa elati ning mürinaga lõpus aplodeeriti.
Miniteaduspäevad kuulutas avatuks kooli direktor Viljar Aro. Seejärel tutvustas oma loenguga Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraator Piret Õunapuu muuseumi saamislugu ning tõi vanadest päevikutest vahvaid näiteid inimestega vanavara kogumas käies juhtunud seikadest.
Aktiivne poiss
Ta kirjeldas, kuidas Kaarma kirikukülast pärit Oskar Philipp Kallas oma kirega vanavara vastu Eesti Rahva Muuseumi (ERM) lõi. “Ta oli väga aktiivne, sest tahtis kõiki asju teha. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÕL) liige, aga seltsi kaaslased tema huvi toona ei mõistnud,” selgitas ta, lisades, et üleüldse ei peetud 1900-ndate aastate algul talurahva esemetest ega riietest eriti lugu.
Esimesteks kogutud asjadeks said Kallase vanematekodust pärit asjad ning EÕL-i liikmete antud kolm eset: Eestis kasutatavate väravatüüpide mudel, piip ja õllekann, mida oli põhiliselt kasutatud seltsi astuvatele rebastele õlle pähevalamiseks.
Edasi sai kuulda juba õpilaste uurimistööde ettekandeid, mille järel saadi superviisoritelt vastukaja. Päev lõppes ühiselt SÜG-i kabareed nautides.
Anglasse kätt proovima
Täna alustati ülesseatud stendiettekannetega ning seejärel jätkati suuliste ülesastumistega. Pärast lõunat toimub nii juhendajate töötuba kui käiakse üheskoos Anglas töötoas kätt proovimas. Seejärel võetakse kokku tänased etteasted ning õhtul vaadatakse Teadusteatri etendust. Üritus lõpetatakse tublide tunnustamisega.
Saaremaa miniteaduspäevad on üleriigiline õpilaste teaduskonverents, mis pakub laias vanusevahemikus noorteadlastele võimalust oma senitehtut teistega jagada, tagasisidet saada, kogemusi vahetada ning uusi teadmisi omandada. Kõik ette kantud uurimistööd publitseeritakse konverentsi teeside kogumikus.
Superviisoriteks on suurte kogemustega teadustöötajad Piret Õunapuu, Lääne-Saare valla keskkonna peaspetsialist Liina Saar ja Tartu observatooriumi vanemteadur Gert Hütsi. Kahe päeva jooksul saab jälgida üle Eesti kokku tulnud õpilaste uurimistööde ettekandeid ning saada neile tagasisidet.Ürituse lükkas hoogsalt käima ka uuel aastal “Laulukarussellis” kaasa lööva Saaremaa ühisgümnaasiumi 4.a klassi õpilase Georg Paomehe esitatud laul “Onu Oskar peseb raha”, millele elavalt sõrmi nipsutades kaasa elati ning mürinaga lõpus aplodeeriti.Miniteaduspäevad kuulutas avatuks kooli direktor Viljar Aro. Seejärel tutvustas oma loenguga Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraator Piret Õunapuu muuseumi saamislugu ning tõi vanadest päevikutest vahvaid näiteid inimestega vanavara kogumas käies juhtunud seikadest.Ta kirjeldas, kuidas Kaarma kirikukülast pärit Oskar Philipp Kallas oma kirega vanavara vastu Eesti Rahva Muuseumi (ERM) lõi. “Ta oli väga aktiivne, sest tahtis kõiki asju teha. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÕL) liige, aga seltsi kaaslased tema huvi toona ei mõistnud,” selgitas ta, lisades, et üleüldse ei peetud 1900-ndate aastate algul talurahva esemetest ega riietest eriti lugu.Esimesteks kogutud asjadeks said Kallase vanematekodust pärit asjad ning EÕL-i liikmete antud kolm eset: Eestis kasutatavate väravatüüpide mudel, piip ja õllekann, mida oli põhiliselt kasutatud seltsi astuvatele rebastele õlle pähevalamiseks.Edasi sai kuulda juba õpilaste uurimistööde ettekandeid, mille järel saadi superviisoritelt vastukaja. Päev lõppes ühiselt SÜG-i kabareed nautides.Täna alustati ülesseatud stendiettekannetega ning seejärel jätkati suuliste ülesastumistega. Pärast lõunat toimub nii juhendajate töötuba kui käiakse üheskoos Anglas töötoas kätt proovimas. Seejärel võetakse kokku tänased etteasted ning õhtul vaadatakse Teadusteatri etendust. Üritus lõpetatakse tublide tunnustamisega.Saaremaa miniteaduspäevad on üleriigiline õpilaste teaduskonverents, mis pakub laias vanusevahemikus noorteadlastele võimalust oma senitehtut teistega jagada, tagasisidet saada, kogemusi vahetada ning uusi teadmisi omandada. Kõik ette kantud uurimistööd publitseeritakse konverentsi teeside kogumikus.Superviisoriteks on suurte kogemustega teadustöötajad Piret Õunapuu, Lääne-Saare valla keskkonna peaspetsialist Liina Saar ja Tartu observatooriumi vanemteadur Gert Hütsi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lümanda kultuurimaja sai 30-aastaseks. Kirevast kultuurielust andis tunnistust kultuurimaja fuajeesse üles riputatud diplomite rivi – esimene neist Lümanda sovhoosi segarühmale teise koha eest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kolme kümnendi vahukoorene juubel

maintext:
Kultuur
Kolme kümnendi vahukoorene juubel
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Anneli Tarkmeel Teisipäev, 29. november 2016. Väikesed pidulised ei jõua ära oodata, millal ise saaks Lümanda kandis kultuuri tegema hakata. FOTO: Anneli Tarkmeel Lümanda kultuurimaja sai 30-aastaseks. Kirevast kultuurielust andis tunnistust kultuurimaja fuajeesse üles riputatud diplomite rivi – esimene neist Lümanda sovhoosi segarühmale teise koha eest.
Rühma juhendas Ulvi Põld, kes nüüd peab ka kultuurimaja juhataja ametit. Diplomi andis välja ENSV riiklik agrotööstuskomitee oma esimese taidlusülevaatuse puhul. Samalt ürituselt tuli koju kolmanda kohaga Lümanda sovhoosi naisansambel Ülle Reinsoo juhendamisel.
Tõsi, need kaks diplomit teeniti välja 1986. aasta kevadel – pool aastat enne kultuurimaja avamist.
See toimus suurejooneliselt 23. novembril 1986, kui astus üles ooperiprimadonna Margarita Voites.
Ulvi ja Ülle toimetavad selles majas aktiivselt aga tänaseni. Ka reedene kontsert oli omanäoline galaüritus kõigest sellest, mida selle maja seinte vahelt leida võib.
Laulukoor, väikesed solistid, tantsurühmad, näitering, bändikool... Ilmselt, kui hästi otsida, oleks maja kultuurikihist leidnud veel nii mõndagi.
Et aga lapsesuu ei valeta, siis, lähtudes Lümanda näiteringi kontserdi erinevate numbrite vahel esitatud klippidest, selgus, et kui mõni koor laulab hästi, siis on see vahukoor. Piltlikult öeldes oli Lümanda kultuurimaja kõikide taidlejate ja entusiastide tervik kokku üks mõnus-mahlane vahukoor.
Nagu sünnipäevale kohane, pakuti torti ja kohvi. Õhtu jooksul tänati kõiki inimesi, kes Lümanda kultuurimaja juures aktiivselt silma paistnud. Oma tervituse andsid edasi Kärla tantsijad. Kohal viibis ka Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks. Õhtul mängis tantsuks ansambel Igatahes Paidest. Rühma juhendas Ulvi Põld, kes nüüd peab ka kultuurimaja juhataja ametit. Diplomi andis välja ENSV riiklik agrotööstuskomitee oma esimese taidlusülevaatuse puhul. Samalt ürituselt tuli koju kolmanda kohaga Lümanda sovhoosi naisansambel Ülle Reinsoo juhendamisel.Tõsi, need kaks diplomit teeniti välja 1986. aasta kevadel – pool aastat enne kultuurimaja avamist.See toimus suurejooneliselt 23. novembril 1986, kui astus üles ooperiprimadonna Margarita Voites.Ulvi ja Ülle toimetavad selles majas aktiivselt aga tänaseni. Ka reedene kontsert oli omanäoline galaüritus kõigest sellest, mida selle maja seinte vahelt leida võib.Laulukoor, väikesed solistid, tantsurühmad, näitering, bändikool... Ilmselt, kui hästi otsida, oleks maja kultuurikihist leidnud veel nii mõndagi.Et aga lapsesuu ei valeta, siis, lähtudes Lümanda näiteringi kontserdi erinevate numbrite vahel esitatud klippidest, selgus, et kui mõni koor laulab hästi, siis on see vahukoor. Piltlikult öeldes oli Lümanda kultuurimaja kõikide taidlejate ja entusiastide tervik kokku üks mõnus-mahlane vahukoor.Nagu sünnipäevale kohane, pakuti torti ja kohvi. Õhtu jooksul tänati kõiki inimesi, kes Lümanda kultuurimaja juures aktiivselt silma paistnud. Oma tervituse andsid edasi Kärla tantsijad. Kohal viibis ka Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks. Õhtul mängis tantsuks ansambel Igatahes Paidest.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tähelepanelikud linnakodanikud on märganud, et Kuressaare raekoja kell ei näita enam aega, vaid sootuks seisab. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Raekoja kell ootab remonti

maintext:
Uudised
Raekoja kell ootab remonti
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 26. november 2016. Juba mõnda aega näitab raekoja kell ühte ja sama aega. Foto: Valmar Voolaid Tähelepanelikud linnakodanikud on märganud, et Kuressaare raekoja kell ei näita enam aega, vaid sootuks seisab.
“Kui kell näitaks õiget aega, oleks see väga hea, sest seda panevad tähele ka turistid,” märkis MTÜ Visit Saaremaa tegevjuht Ergo Oolup.
Ajanäitaja, mille eest hoolitseb kevadest saadik Jaan Naagel, seisab juba vähemalt kuu aega. Uldo Aarnisel, kes pikka aega hooldas nii raekoja kui Laurentiuse kiriku kella, sai lihtsalt jaks otsa.
Kõigepealt ei suutnud eakas kellameister enam kirikutorni ronida ja seejärel anti ka reakoja kell uue mehe hooldada. Ehk võis sealt ka mingi okas hinge jääda.
“Kellaga on probleeme, asi lihtne pole. Meil oli Aarniselt töö ülevõtmisel võibolla möödarääkimisi. Vana meister ei seletanud, mis kellal viga on ja ehk ma ei osanud kõiki asju küsida,” tähendas Naagel.
Nii jäid vana kella kõik trikid ja nipid uuele mehele lahti rääkimata ja kui hiljem tekkis murekohti, oli vana meistrit keeruline kätte saada.
Eluaeg mehaanikatööd teinud Naagel usub siiski, et ta saab hakkama. Mehe sõnul kippus raekoja kell ette käima ning sellisel moel polnud seda mõtet töös hoida.
“Panin ta päris seisma, aga abilinnapea Mäekeriga on mul räägitud, et saab lähemal ajal remondi käsile võtta.”
Eesti vanim kirikukell
Mart Mäekeri sõnul oleneb remondi algus sellest, millal kella hooldusega tegeleval meistril selleks aega on, kuid ilmselt saab see teoks lähikuudel.
Laurentiuse kiriku kella kohta ütles kirikuõpetaja Anti Toplaan, et see kell on uue mehe käe all töötanud korralikult ja meister käib kiriku tornikella regulaarselt keeramas.
“See on Soome kellamuuseumi uurimuse järgi teadaolevalt Eesti vanim mehaaniliselt üles keeratav tornikell. Täpselt sama vana on raekoja kell, aga kiriku oma on palju suurem,” täpsustas Toplaan.
Kirikuõpetaja sõnul tegi Aarnis omal ajal palju asju ümber, et mehhanism tööle saada.
“Aarnis ei olnud kellassepp, pigem metallitöö mees. Jaan Naagel on samuti metallitöö mees. Kohalikud kellassepad polnud huvitatud neist kelladest. Kiriku kella mehhanism on nii vana, et ikka on probleeme, aga praegu ta töötab, ehkki kipub pisut ette käima,” lisas Toplaan.
Kannab ajalugu
Kellassepp Julius Voeltzke kellad seati raekoja torni üles 1865. aastal. 1931. a kevadel, kui raekoja torn likvideeriti, demonteeriti ka kellad. Üks kelladest paigutati raekoja esimese korruse vasakpoolsesse aknasse. Sellel kohal oli kell umbes 1960-ndate aastateni, kuni lõplikult amortiseerus. Järelejäänud osad viidi hoiule Saaremaa Muuseumisse.
Praegune kell on valmistatud endisaegse kella eeskujul ning kokku pandud järele jäänud kellaosadest, mida säilitati Saaremaa Muuseumis.
Kella taastas 1987. a. Kuressaare kellameister ja peenmehaanik Uldo
Aarnis, kes kasutas lisaks suhteliselt terviklikule mehhanismide komplektile ka “sääreväristaja“ hammasrattaid jms.
Raekoja välisfassaadi sisse portaali kohale tehti kella jaoks spetsiaalne ava, mida seal senini polnud. Kellast on tehtud koopia, mis asetseb teise korruse siseseinas.
Raekoja kella üks vanemaid osi on kellakapis asetsev plaadike, mis märgib kellade valmistajat ning ülespanijat: Urmacher Voeltzke in Mitau (kellameister Voeltzke Miitavi linnast, praegune Jelgava). Kellakapi sisemuses on väike plaat ka praeguse kella taastajale – 1987 kellassepp Uldo Aarnis.
Kell on mehaaniliselt üleskeeratav. Raekoja kellapomm kaalub umbes 60 kg ja kell käib üles keeramata ligi 10 päeva.
Allikas: kultuurivara.ee “Kui kell näitaks õiget aega, oleks see väga hea, sest seda panevad tähele ka turistid,” märkis MTÜ Visit Saaremaa tegevjuhtAjanäitaja, mille eest hoolitseb kevadest saadikseisab juba vähemalt kuu aega. Uldo Aarnisel, kes pikka aega hooldas nii raekoja kui Laurentiuse kiriku kella, sai lihtsalt jaks otsa.Kõigepealt ei suutnud eakas kellameister enam kirikutorni ronida ja seejärel anti ka reakoja kell uue mehe hooldada. Ehk võis sealt ka mingi okas hinge jääda.“Kellaga on probleeme, asi lihtne pole. Meil oli Aarniselt töö ülevõtmisel võibolla möödarääkimisi. Vana meister ei seletanud, mis kellal viga on ja ehk ma ei osanud kõiki asju küsida,” tähendas Naagel.Nii jäid vana kella kõik trikid ja nipid uuele mehele lahti rääkimata ja kui hiljem tekkis murekohti, oli vana meistrit keeruline kätte saada.Eluaeg mehaanikatööd teinud Naagel usub siiski, et ta saab hakkama. Mehe sõnul kippus raekoja kell ette käima ning sellisel moel polnud seda mõtet töös hoida.“Panin ta päris seisma, aga abilinnapea Mäekeriga on mul räägitud, et saab lähemal ajal remondi käsile võtta.”sõnul oleneb remondi algus sellest, millal kella hooldusega tegeleval meistril selleks aega on, kuid ilmselt saab see teoks lähikuudel.Laurentiuse kiriku kella kohta ütles kirikuõpetaja, et see kell on uue mehe käe all töötanud korralikult ja meister käib kiriku tornikella regulaarselt keeramas.“See on Soome kellamuuseumi uurimuse järgi teadaolevalt Eesti vanim mehaaniliselt üles keeratav tornikell. Täpselt sama vana on raekoja kell, aga kiriku oma on palju suurem,” täpsustas Toplaan.Kirikuõpetaja sõnul tegi Aarnis omal ajal palju asju ümber, et mehhanism tööle saada.“Aarnis ei olnud kellassepp, pigem metallitöö mees. Jaan Naagel on samuti metallitöö mees. Kohalikud kellassepad polnud huvitatud neist kelladest. Kiriku kella mehhanism on nii vana, et ikka on probleeme, aga praegu ta töötab, ehkki kipub pisut ette käima,” lisas Toplaan.Kellassepp Julius Voeltzke kellad seati raekoja torni üles 1865. aastal. 1931. a kevadel, kui raekoja torn likvideeriti, demonteeriti ka kellad. Üks kelladest paigutati raekoja esimese korruse vasakpoolsesse aknasse. Sellel kohal oli kell umbes 1960-ndate aastateni, kuni lõplikult amortiseerus. Järelejäänud osad viidi hoiule Saaremaa Muuseumisse.Praegune kell on valmistatud endisaegse kella eeskujul ning kokku pandud järele jäänud kellaosadest, mida säilitati Saaremaa Muuseumis.Kella taastas 1987. a. Kuressaare kellameister ja peenmehaanik UldoAarnis, kes kasutas lisaks suhteliselt terviklikule mehhanismide komplektile ka “sääreväristaja“ hammasrattaid jms.Raekoja välisfassaadi sisse portaali kohale tehti kella jaoks spetsiaalne ava, mida seal senini polnud. Kellast on tehtud koopia, mis asetseb teise korruse siseseinas.Raekoja kella üks vanemaid osi on kellakapis asetsev plaadike, mis märgib kellade valmistajat ning ülespanijat: Urmacher Voeltzke in Mitau (kellameister Voeltzke Miitavi linnast, praegune Jelgava). Kellakapi sisemuses on väike plaat ka praeguse kella taastajale – 1987 kellassepp Uldo Aarnis.Kell on mehaaniliselt üleskeeratav. Raekoja kellapomm kaalub umbes 60 kg ja kell käib üles keeramata ligi 10 päeva.Allikas: kultuurivara.ee
Veel artikleid samast teemast »


description: Huvitav, kui esimest korda kõneldi haldusreformist, kas mõtles keegi siis ka sellise “tühise” asja peale nagu kohanimed? On ju üldteada, et Eestis on kohanimesid, mis korduvad ja kõigil neil on oma ajalugu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Oh need nimed

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Oh need nimed
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Huvitav, kui esimest korda kõneldi haldusreformist, kas mõtles keegi siis ka sellise “tühise” asja peale nagu kohanimed? On ju üldteada, et Eestis on kohanimesid, mis korduvad ja kõigil neil on oma ajalugu.
Saaremaa on liidetavate valdade valguses sattunud eriti keerulisse olukorda, sest siin on kõige rohkem ühesuguseid nimesid ja loomulikult ei taha ükski Rannaküla, Liiva ega Veere loobuda oma ajaloolisest nimest. Kõige hullem, mida võib ette kujutada, oleks nimede sundmuutmine paberil ja kuskil kabinetivaikuses.
Küllap on kõige loogilisem ettepanek liita kohanime ette praeguse valla nimetus. See annaks ühtlasi võimaluse määrata küla asukohta kergemini ning jätaks justkui aimatavad sideme kunagiste valla- ja kihelkonnapiiridega.
Pole vist mõtet hakata tembutama võtetega, et lisada külanime ette näiteks Uus-, Suur- või Vana-, see teeks olukorra veelgi keerulisemaks.
Eks nimede muutmise aegu ole varemgi üle elatud ja siis vanad nimed jälle taastatud. Tähtis on, et ajalooline mälu ei katkeks ja inimesed ennast kodutuna ei tunneks.
11. november 2016 Autor: MM Reede, 11. november 2016.Saaremaa on liidetavate valdade valguses sattunud eriti keerulisse olukorda, sest siin on kõige rohkem ühesuguseid nimesid ja loomulikult ei taha ükski Rannaküla, Liiva ega Veere loobuda oma ajaloolisest nimest. Kõige hullem, mida võib ette kujutada, oleks nimede sundmuutmine paberil ja kuskil kabinetivaikuses.Küllap on kõige loogilisem ettepanek liita kohanime ette praeguse valla nimetus. See annaks ühtlasi võimaluse määrata küla asukohta kergemini ning jätaks justkui aimatavad sideme kunagiste valla- ja kihelkonnapiiridega.Pole vist mõtet hakata tembutama võtetega, et lisada külanime ette näiteks Uus-, Suur- või Vana-, see teeks olukorra veelgi keerulisemaks.Eks nimede muutmise aegu ole varemgi üle elatud ja siis vanad nimed jälle taastatud. Tähtis on, et ajalooline mälu ei katkeks ja inimesed ennast kodutuna ei tunneks.11. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Pühapäeval lõppenud omavalitsuste ühinemise rahvaküsitluste tulemustest selgus, et ühinemist toetas 38 inimest rohkem, kui oli selle vastaseid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Vaid 1100 saarlast osales rahvaküsitlusel (1)
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 15. november 2016. Pühapäeval lõppenud omavalitsuste ühinemise rahvaküsitluste tulemustest selgus, et ühinemist toetas 38 inimest rohkem, kui oli selle vastaseid.
Kokku osales 11 omavalitsuse peale nimekirjadesse kantud 26 343 inimesest rahvaküsitluses 1109. Neist hääletas ühinemise poolt 573 ja ühinemise vastu 535.
Saare maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo tõdes, et osalus küsitlusest jäi väikeseks.
“Ju siis enamus arvab, et tegemist on õige asjaga ning ei pidanud vajalikuks küsitlusel osaleda. Samas näeb seadusandja ette küsitluse korraldamise,” ütles Kurisoo.
Volikogud on tema sõnul nagunii sundseisus, sest väiksematel valdadel, kes ise ei ole otsustanud ühineda, seisavad ees sundliitmised. Kui suurt kaalu küsitlus üldse omab?
“Eks tulemusel natuke moraalset kaalu ikka on, sest enamus vastajatest pooldas ühinemist. Eeldada võis, et need, kes vastu on, tulevad välja, ja need, kes poolt, eriti ei tule,” märkis Kurisoo.
Kuna enamus küsitlusel osalenutest hääletas ühinemise poolt, näitab see tema hinnangul Saaremaa elanike valdavat positiivset suhtumist omavalitsuste ühinemisse. Kokku osales 11 omavalitsuse peale nimekirjadesse kantud 26 343 inimesest rahvaküsitluses 1109. Neist hääletas ühinemise poolt 573 ja ühinemise vastu 535.Saare maavalitsuse ühinemisnõunik Taavi Kurisoo tõdes, et osalus küsitlusest jäi väikeseks.“Ju siis enamus arvab, et tegemist on õige asjaga ning ei pidanud vajalikuks küsitlusel osaleda. Samas näeb seadusandja ette küsitluse korraldamise,” ütles Kurisoo.Volikogud on tema sõnul nagunii sundseisus, sest väiksematel valdadel, kes ise ei ole otsustanud ühineda, seisavad ees sundliitmised. Kui suurt kaalu küsitlus üldse omab?“Eks tulemusel natuke moraalset kaalu ikka on, sest enamus vastajatest pooldas ühinemist. Eeldada võis, et need, kes vastu on, tulevad välja, ja need, kes poolt, eriti ei tule,” märkis Kurisoo.Kuna enamus küsitlusel osalenutest hääletas ühinemise poolt, näitab see tema hinnangul Saaremaa elanike valdavat positiivset suhtumist omavalitsuste ühinemisse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu üheksandat korda toimunud rahvusvahelise hiite kuva- ehk fotovõistluse 1300 euro suuruse peaauhinna võitis harrastusfotograaf Epp Libe tehtud pilt Vormsi Suurallikast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Hiite fotovõistluse parim noor oli Valjala koolis õppiv Eeva Helga Kupits
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 16. november 2016. Eeva Helga Kupitsa Väkra hiies tehtud pilt “Kolm õde”. Tänavu üheksandat korda toimunud rahvusvahelise hiite kuva- ehk fotovõistluse 1300 euro suuruse peaauhinna võitis harrastusfotograaf Epp Libe tehtud pilt Vormsi Suurallikast.
Noorte 200-eurose peaauhinna pälvis Valjala koolis õppiv ja õpetaja Ester Vaiksaare juhendatud 14-aastane Eeva Helga Kupits Väkra külas Väkra hiie jäänukis tehtud pildiga “Kolm õde”.
“Väkra hiie piiril asuva Hiie talu väravas kasvas kolm tamme. Ühest on ajahammas jagu saanud, teised kaks nagu valvaksid teda, kuni teda veel on. Tol õhtul paistis nende tammede peale nii ilus valgus, täpselt nagu nad ootaksid pildistamist. Oli sügisene pööripäev,” on Eeva Helga oma töö iseloomustamiseks öelnud.
Võistlusel osales enam kui 700 pilti 170 autorilt. Noorim osavõtja on nelja- ja vanim 82-aastane ning tase ulatub algajatest maailma tippudeni. Fotodel on jäädvustatud 31 riigi pühapaigad Euroopast, Aasiast, Aafrikast, Austraaliast ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikast.
Kuvasid hindasid loodusfotograaf Arne Ader, ajakirjanik Helen Arusoo, kunstnik Elo Liiv ja etnoloog Svetlana Karm ERM-ist. Kokku antakse välja 20 auhinda.
Hiite kuvavõistluse eesmärk on väärtustada ning jäädvustada ajaloolisi looduslikke pühapaiku, nendega seotud pärandit ning julgustada inimesi pühapaikadega tutvuma. Hiite kuvavõistlus toimub ka järgmisel aastal. Noorte 200-eurose peaauhinna pälvis Valjala koolis õppiv ja õpetaja Ester Vaiksaare juhendatud 14-aastane Eeva Helga Kupits Väkra külas Väkra hiie jäänukis tehtud pildiga “Kolm õde”.“Väkra hiie piiril asuva Hiie talu väravas kasvas kolm tamme. Ühest on ajahammas jagu saanud, teised kaks nagu valvaksid teda, kuni teda veel on. Tol õhtul paistis nende tammede peale nii ilus valgus, täpselt nagu nad ootaksid pildistamist. Oli sügisene pööripäev,” on Eeva Helga oma töö iseloomustamiseks öelnud.Võistlusel osales enam kui 700 pilti 170 autorilt. Noorim osavõtja on nelja- ja vanim 82-aastane ning tase ulatub algajatest maailma tippudeni. Fotodel on jäädvustatud 31 riigi pühapaigad Euroopast, Aasiast, Aafrikast, Austraaliast ning Põhja- ja Lõuna-Ameerikast.Kuvasid hindasid loodusfotograaf Arne Ader, ajakirjanik Helen Arusoo, kunstnik Elo Liiv ja etnoloog Svetlana Karm ERM-ist. Kokku antakse välja 20 auhinda.Hiite kuvavõistluse eesmärk on väärtustada ning jäädvustada ajaloolisi looduslikke pühapaiku, nendega seotud pärandit ning julgustada inimesi pühapaikadega tutvuma. Hiite kuvavõistlus toimub ka järgmisel aastal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Riigikogu liige Imre Sooäär (pildil), miks sinu hinnangul jõuti olukorrani, kus peaministrile avaldati umbusaldust? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sooäär: me pole ühtegi kandvat ideed kuulnud
Neljapäev, 10. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 10. november 2016. Riigikogu liige Imre Sooäär. FOTO: Delfi Riigikogu liige Imre Sooäär (pildil), miks sinu hinnangul jõuti olukorrani, kus peaministrile avaldati umbusaldust?
See on lihtsalt tormijooks Savisaarest just nagu vabanenud Keskerakonnale, muud midagi. Valitsuspartnerid on Taavi Rõivase selja taga salaja mitu kuud uut koalitsiooni kokku pannud ja Taavile näkku valetanud. Taavi tunnistas ka oma vastustes riigikogu ees, et ta oli ilmselt liiga heauskne oma partnerite osas. Sisulisi ja argumenteeritud etteheiteid koalitsioonipartneritel ju tegelikult polnud. Oli ainult Reformierakonnale ärategemise tahtmine, mis liitis.
Kas seda oleks saanud kuidagi vältida?
Hea küsimus, et kas partnerite usaldamist saab vältida? Ilmselt saaks, aga pidevas umbusus elamine ja partnerite kahtlustamine petmises ka edasi ei vii. Ma arvan, et Keskerakonna uuenemine oli nii suur muutus poliitilisel maastikul, et see oleks varem või hiljem niikuinii uue valitsuse toonud.
Mida sa arvad väljendist – tulemas on ohtlik vasakpööre?
Uus, loodav koalitsioon on kindlasti maailmavaatelt tunduvalt vasakpoolsem kui praegune. Ehk siis see võib sisaldada maksude tõusu ja riigi raha ümberjaotamist. Me ei ole veel ühtegi kandvat ideed kuulnud uuelt, loodavalt koalitsioonilt, mis majanduse kiiresti käima paneks. Keskerakonna leping Putini parteiga on kindlasti julgeolekurisk ja on kummaline, kuidas IRL seda oma valijatele selgeks teeb, et see on Eestile hea. Siiani oli see neile takistuseks, et Keskerakonnaga koalitsiooni teha, seda on öelnud ka nende endi prominentsed liidrid.
Kuidas hindad Eesti riigi hetkeseisu?
Hetkel on riigi seis kindel, aga me ei tea, milline saab see olema aasta või viie aasta pärast. Uus erakondade kooslus pole kunagi valitsuses olnud ja kuidas see toimib, ei oska täna keegi öelda.
Kui sa enam riigikogus ei ole, siis millele suunad kõige rohkem oma tegevuse?
Mul on mitmeid väljakutseid eraettevõtluses oma firmade arendamisel. On hea ja soe tunne, et kaks kaubamärki Saare maakonnast pääses Eesti brändide TOP 50 raamatusse, mida kaubandus- tööstuskoda homme esitleb. Jätkan Eesti turismimaastiku arendamist. Kindlasti ei kavatse ma jätta ka muusikat. On mitmed loomingulised tellimused, mida olen edasi lükanud ja mis ootavad täitmist. See on lihtsalt tormijooks Savisaarest just nagu vabanenud Keskerakonnale, muud midagi. Valitsuspartnerid on Taavi Rõivase selja taga salaja mitu kuud uut koalitsiooni kokku pannud ja Taavile näkku valetanud. Taavi tunnistas ka oma vastustes riigikogu ees, et ta oli ilmselt liiga heauskne oma partnerite osas. Sisulisi ja argumenteeritud etteheiteid koalitsioonipartneritel ju tegelikult polnud. Oli ainult Reformierakonnale ärategemise tahtmine, mis liitis.Hea küsimus, et kas partnerite usaldamist saab vältida? Ilmselt saaks, aga pidevas umbusus elamine ja partnerite kahtlustamine petmises ka edasi ei vii. Ma arvan, et Keskerakonna uuenemine oli nii suur muutus poliitilisel maastikul, et see oleks varem või hiljem niikuinii uue valitsuse toonud.Uus, loodav koalitsioon on kindlasti maailmavaatelt tunduvalt vasakpoolsem kui praegune. Ehk siis see võib sisaldada maksude tõusu ja riigi raha ümberjaotamist. Me ei ole veel ühtegi kandvat ideed kuulnud uuelt, loodavalt koalitsioonilt, mis majanduse kiiresti käima paneks. Keskerakonna leping Putini parteiga on kindlasti julgeolekurisk ja on kummaline, kuidas IRL seda oma valijatele selgeks teeb, et see on Eestile hea. Siiani oli see neile takistuseks, et Keskerakonnaga koalitsiooni teha, seda on öelnud ka nende endi prominentsed liidrid.Hetkel on riigi seis kindel, aga me ei tea, milline saab see olema aasta või viie aasta pärast. Uus erakondade kooslus pole kunagi valitsuses olnud ja kuidas see toimib, ei oska täna keegi öelda.Mul on mitmeid väljakutseid eraettevõtluses oma firmade arendamisel. On hea ja soe tunne, et kaks kaubamärki Saare maakonnast pääses Eesti brändide TOP 50 raamatusse, mida kaubandus- tööstuskoda homme esitleb. Jätkan Eesti turismimaastiku arendamist. Kindlasti ei kavatse ma jätta ka muusikat. On mitmed loomingulised tellimused, mida olen edasi lükanud ja mis ootavad täitmist.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Eile toimus kümnes “Aasta isa” tänuüritus, kus tunnustati kümne lapse isa.
Ürituse juhatas sisse Naiskodukaitse Saaremaa maleva esinaine Mare Kirr, kes tõdes, et seekord on esmakordne juhus, et isal on kümme last ja abikaasaks värske aasta ema. “See on väga harukordne sündmus. See pole mitte meie poolt nii sätitud, vaid suure hoole ja armastusega välja teenitud elutöö,” tõdes Kirr, lisades, et see pere on eeskujuks kõigile teistele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aasta isal kümme last

maintext:
Uudised
Aasta isal kümme last
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 12. november 2016. Kui Johan Heinmaa sai teada, et teda on valitud aasta isaks, ütles ta, et nüüd on tal lootust saada päris oma tekk ja unistus täituski. Teki annavad üle Monica Kallas (vasakul) ja Marve Koppel. Taamal elab kaasa Johani naine Koidu. FOTO: Valmar Voolaid Eile toimus kümnes “Aasta isa” tänuüritus, kus tunnustati kümne lapse isa. Ürituse juhatas sisse Naiskodukaitse Saaremaa maleva esinaine Mare Kirr, kes tõdes, et seekord on esmakordne juhus, et isal on kümme last ja abikaasaks värske aasta ema. “See on väga harukordne sündmus. See pole mitte meie poolt nii sätitud, vaid suure hoole ja armastusega välja teenitud elutöö,” tõdes Kirr, lisades, et see pere on eeskujuks kõigile teistele.
Seejärel võttis sõna Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes kuulutas välja aasta isa 2016 – Johan Heinmaa.
Pärast seda astusid üheskoos ette Saare maakonna aasta emad eesotsas Kuressaare gümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja Marit Tarkiniga. Ta selgitas, et kui aasta emad said eelnevalt kokku, tekkis idee teha üheskoos aasta isale lapitekk, mida kaunistaksid pikad kaelalipsud.
“Meie armas aasta ema Koidu Heinmaa õmbles pool tekki nii, et ta ei teadnud, kes on aasta isa. Teise pool tekki õmbles ta nii, et teadis, kuid hoidis seda saladuses,” kirjeldas Tarkin lõbusalt.
Enne teki üleandmist laulsid aasta emad regilaulu sellest, kuidas tekk valmis.
Loe edasi rubriigist intervjuu. Seejärel võttis sõna Kuressaare linnapea Madis Kallas, kes kuulutas välja aasta isa 2016 – Johan Heinmaa.Pärast seda astusid üheskoos ette Saare maakonna aasta emad eesotsas Kuressaare gümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja Marit Tarkiniga. Ta selgitas, et kui aasta emad said eelnevalt kokku, tekkis idee teha üheskoos aasta isale lapitekk, mida kaunistaksid pikad kaelalipsud.“Meie armas aasta ema Koidu Heinmaa õmbles pool tekki nii, et ta ei teadnud, kes on aasta isa. Teise pool tekki õmbles ta nii, et teadis, kuid hoidis seda saladuses,” kirjeldas Tarkin lõbusalt.Enne teki üleandmist laulsid aasta emad regilaulu sellest, kuidas tekk valmis.Loe edasi rubriigist intervjuu.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuna tänapäeval on aina suuremal osal inimestest nutitelefon, on selle kasutamine nii mõnelegi muutunud lausa haiguseks. Seetõttu otsustati Salme põhikooli õpilasesinduse eestvedamisel kuulutada kolmapäevad nutivabaks. Sel nädalal elati esimene katse edukalt üle. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Salme põhikoolis on kolmapäevad nutivabad
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 18. november 2016. Twisteri mäng tõmbab vahetundides ligi erinevas vanuses Salme kooli noori. FOTO: Valmar Voolaid Kuna tänapäeval on aina suuremal osal inimestest nutitelefon, on selle kasutamine nii mõnelegi muutunud lausa haiguseks. Seetõttu otsustati Salme põhikooli õpilasesinduse eestvedamisel kuulutada kolmapäevad nutivabaks. Sel nädalal elati esimene katse edukalt üle.
See ei tähenda muud kui seda, et kolmapäeviti ei näpita kooli ajal nutiseadet, vaid mängitakse ja suheldakse koolikaaslastega.
Kooli huvijuht Mariliis Lazarev tõdes, et kui üldiselt sumises teise korruse fuajee rõõmsatest õpilastest, leidus ka neid, kes kõndisid garderoobi vahet tundide lõppu ootavate nägudega.
Nimelt koguti iga klassi telefonid allkirja alusel karpi, mille sai pärast samamoodi tagasi lunastada. Osa õpilasi aga olevat telefoni lausa koju jätnud.
Kadunud noorus
“Kohati on see ikka päris suur sõltuvus, kui kõik vahetunnid nina telefonis istutakse,” selgitas ta. “On hästi näha vanusevahe – 7.–9. klassi noored saavad lihtsalt suheldes hakkama, 5.–6. klasside lapsed on aga telefonidesse kadunud.”
Kaks last jäid aga telefoniga teistele vahele ka. “Üks kuulas sööklas muusikat ja teine asjatas midagi garderoobis,” selgitas Lazarev, lisades, et nood olevat aga seadmest kergesti loobunud. “Käisime enne aktsiooni korraldamist juhtkonnaga arutamas, kas ikka võib telefone ära võtta ja saime loa.”
Nutivaba päevaga püütakse ennetada, et pealekasv ei oleks selline, et lõpuks ei olegi vahetunnis midagi muud peale vaikuse.
Mängude valik oli koolis lai. Huvijuhi sõnul olid suuremate poiste lemmikuks piltidega jututäringud, kus pärast veeretamist peab oma loos kasutama kõiki pilte. Väiksematele meeldis väga reaktsioone proovile panev Dobble kaardimäng.
Õpilasesinduse liige, 9. klassi nooruk Kristjan ütles, et idee on vaid paar nädalat vana. Kuna nii toonasel õpilasesinduse koosolekul kui ka muul ajal on märgata väga palju “telefoni külge kleebitud” noori, tekkis mõte sellest vähemalt kord nädalas vabaneda. Teisipäevasel õpilasesinduse ja koolinoorte vahel peetud koosistumisel otsustati ühiselt päev kasutusele võtta.
Mängud on vahelduseks
Kristjan ise vestis vahetundides klassikaaslastega põhiliselt jututäringutega lugusid. Tema klassivend Alex pidas päeva põnevaks, sest sai rohkem suhelda ja teisi tundma õppida.
Kuuendik Kertu arvas, et idee on väga mõistlik ja kasulik, sest tema klassi poisid istuvat muidu pidevalt telefonis. Ise käib ta telefoniga netis nii õppetükkide tegemiseks kui kodus niisama.
Klassiõde Merilis oli samuti rahul võimalusega mängida ja suhelda. “Ma ise kasutan telefoni põhiliselt kodus, kui igav hakkab,” sõnas ta.
Nende klassivend Roland pidas oluliseks, et vahetundides oli tegevust. Telefoniga käib ta vahel lihtsalt internetis kolamas.
Klassikaaslane Carlos oli samuti vaheldusega rahul, sest tema on üks neist, kes oma sõnul vaid õppimise ajaks telefonist eemaldub. “Olen Facebookis ja Youtube’is või mängin,” selgitas ta.
Viiendik Enriko kasutas võimalust vahetundides Twisterit mängida. Telefoni ta väga ei kasutagi. See ei tähenda muud kui seda, et kolmapäeviti ei näpita kooli ajal nutiseadet, vaid mängitakse ja suheldakse koolikaaslastega.Kooli huvijuht Mariliis Lazarev tõdes, et kui üldiselt sumises teise korruse fuajee rõõmsatest õpilastest, leidus ka neid, kes kõndisid garderoobi vahet tundide lõppu ootavate nägudega.Nimelt koguti iga klassi telefonid allkirja alusel karpi, mille sai pärast samamoodi tagasi lunastada. Osa õpilasi aga olevat telefoni lausa koju jätnud.“Kohati on see ikka päris suur sõltuvus, kui kõik vahetunnid nina telefonis istutakse,” selgitas ta. “On hästi näha vanusevahe – 7.–9. klassi noored saavad lihtsalt suheldes hakkama, 5.–6. klasside lapsed on aga telefonidesse kadunud.”Kaks last jäid aga telefoniga teistele vahele ka. “Üks kuulas sööklas muusikat ja teine asjatas midagi garderoobis,” selgitas Lazarev, lisades, et nood olevat aga seadmest kergesti loobunud. “Käisime enne aktsiooni korraldamist juhtkonnaga arutamas, kas ikka võib telefone ära võtta ja saime loa.”Nutivaba päevaga püütakse ennetada, et pealekasv ei oleks selline, et lõpuks ei olegi vahetunnis midagi muud peale vaikuse.Mängude valik oli koolis lai. Huvijuhi sõnul olid suuremate poiste lemmikuks piltidega jututäringud, kus pärast veeretamist peab oma loos kasutama kõiki pilte. Väiksematele meeldis väga reaktsioone proovile panev Dobble kaardimäng.Õpilasesinduse liige, 9. klassi nooruk Kristjan ütles, et idee on vaid paar nädalat vana. Kuna nii toonasel õpilasesinduse koosolekul kui ka muul ajal on märgata väga palju “telefoni külge kleebitud” noori, tekkis mõte sellest vähemalt kord nädalas vabaneda. Teisipäevasel õpilasesinduse ja koolinoorte vahel peetud koosistumisel otsustati ühiselt päev kasutusele võtta.Kristjan ise vestis vahetundides klassikaaslastega põhiliselt jututäringutega lugusid. Tema klassivend Alex pidas päeva põnevaks, sest sai rohkem suhelda ja teisi tundma õppida.Kuuendik Kertu arvas, et idee on väga mõistlik ja kasulik, sest tema klassi poisid istuvat muidu pidevalt telefonis. Ise käib ta telefoniga netis nii õppetükkide tegemiseks kui kodus niisama.Klassiõde Merilis oli samuti rahul võimalusega mängida ja suhelda. “Ma ise kasutan telefoni põhiliselt kodus, kui igav hakkab,” sõnas ta.Nende klassivend Roland pidas oluliseks, et vahetundides oli tegevust. Telefoniga käib ta vahel lihtsalt internetis kolamas.Klassikaaslane Carlos oli samuti vaheldusega rahul, sest tema on üks neist, kes oma sõnul vaid õppimise ajaks telefonist eemaldub. “Olen Facebookis ja Youtube’is või mängin,” selgitas ta.Viiendik Enriko kasutas võimalust vahetundides Twisterit mängida. Telefoni ta väga ei kasutagi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Koos kaitseminister Hannes Hansoga lähipäevil ametist lahkuma sunnitud saarlasest nõunik Leet Rauno Lember (23) võtab aja maha ja ootab uusi pakkumisi. Seoses peaminister Taavi Rõivase umbusaldamisega lahkuvad ametist ka saarlannast büroojuht ja nõunik. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kõrge palgaga nõunikud peavad leidma uue töö
Teisipäev, 22. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Teisipäev, 22. november 2016. Veidi üle aasta kaitseministri nõuniku ametit pidada saanud Leet Rauno Lember (vasakul) jätkab Hannes Hanso asendusliikmena Kuressaare linnavolikogus. FOTO: Delfi Koos kaitseminister Hannes Hansoga lähipäevil ametist lahkuma sunnitud saarlasest nõunik Leet Rauno Lember (23) võtab aja maha ja ootab uusi pakkumisi. Seoses peaminister Taavi Rõivase umbusaldamisega lahkuvad ametist ka saarlannast büroojuht ja nõunik.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Riigikogu avaldas kolmapäeval umbusaldust peaminister Taavi Rõivasele.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Riigikogu umbusaldas Taavi Rõivast

maintext:
Uudised
UUS! Riigikogu umbusaldas Taavi Rõivast (1)
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 09. november 2016. Riigikogu avaldas kolmapäeval umbusaldust peaminister Taavi Rõivasele.
Keskerakonna, Vabaerakonna ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni liikmete algatatud umbusalduse avaldamise poolt hääletas 63 saadikut. Umubusalduse vastu hääletas 28 ja erapooletuid ei olnud.
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson põhjendas oma kõnes umbusaldusavaldust seisakuga, mille Rõivase valitsus on kaasa toonud.
Vabaerakonna juhi Andres Herkeli sõnul on Reformierakonna ideed ajale jalgu jäänud. Tema sõnul ei tuleks Reformierakonna juttu vasakpöördest võtta tõsisemalt kui kunagist juttu Euroopa viie rikkaima riigi hulka jõudmist. "Jedinaja Rossija (Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa) on teie kauge sugulane. Hindamatut abi on teile osutanud Edgar Savisaar," rääkis Herkel. Tema hinnangul on olnud Rõivase valitsus algusest peale olnud valesti kokku pandud.
Martin Helme sõnul on Rõivas ja Reformierakond tekitanud müüdi ning jäänud seda valitsuses istudes ka ise uskuma. "Tegelikult te ju saate aru, mis on etteheited teile," rääkis Helme. Ta nimetas etteheidetena korruptsiooni, upsakust ja väitis, et Reformierakond on valitsemisest väsinud.
Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus tõdes oma kõnes olukorda kirjeldades, et "ega vägisi armsaks ei tee" ning kritiseeris taas võimalikku uut valitsust.
Reformierakonna esimehe Taavi Rõivase juhitud teine koalitsioonivalitsus koos Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liiduga alustas tööd 9. aprillil 2015 pärast riigikogu valimisi. Rõivas sai esimest korda peaministriks 26. märtsil 2014. Keskerakonna, Vabaerakonna ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni liikmete algatatud umbusalduse avaldamise poolt hääletas 63 saadikut. Umubusalduse vastu hääletas 28 ja erapooletuid ei olnud.Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson põhjendas oma kõnes umbusaldusavaldust seisakuga, mille Rõivase valitsus on kaasa toonud.Vabaerakonna juhi Andres Herkeli sõnul on Reformierakonna ideed ajale jalgu jäänud. Tema sõnul ei tuleks Reformierakonna juttu vasakpöördest võtta tõsisemalt kui kunagist juttu Euroopa viie rikkaima riigi hulka jõudmist. "Jedinaja Rossija (Venemaa võimupartei Ühtne Venemaa) on teie kauge sugulane. Hindamatut abi on teile osutanud Edgar Savisaar," rääkis Herkel. Tema hinnangul on olnud Rõivase valitsus algusest peale olnud valesti kokku pandud.Martin Helme sõnul on Rõivas ja Reformierakond tekitanud müüdi ning jäänud seda valitsuses istudes ka ise uskuma. "Tegelikult te ju saate aru, mis on etteheited teile," rääkis Helme. Ta nimetas etteheidetena korruptsiooni, upsakust ja väitis, et Reformierakond on valitsemisest väsinud.Reformierakonna fraktsiooni esimees Urve Tiidus tõdes oma kõnes olukorda kirjeldades, et "ega vägisi armsaks ei tee" ning kritiseeris taas võimalikku uut valitsust.Reformierakonna esimehe Taavi Rõivase juhitud teine koalitsioonivalitsus koos Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liiduga alustas tööd 9. aprillil 2015 pärast riigikogu valimisi. Rõivas sai esimest korda peaministriks 26. märtsil 2014.
Veel artikleid samast teemast »


description: Anne ja hobused kuuluvad kokku, see ütlus ei vaja tõestust. Juba kolme-neljateistaastase tüdrukutirtsuna olid hobused tema igapäevakaaslased. See tähendab, et paari aasta pärast saab Anne tähistada 30 aasta pikkust tegelemist neljajalgsete iludustega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hobuse-tüdrukud Udeküllid

maintext:
Maakond
Hobuse-tüdrukud Udeküllid
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Laupäev, 26. november 2016. Hobusel noored ratsutajad Marek, Miina-Eliise, Mari-Ann, poolõde Karmen Pärnumaalt ja Mia-Triin. FOTOD: Ülle Kuusk-Kupits Anne ja hobused kuuluvad kokku, see ütlus ei vaja tõestust. Juba kolme-neljateistaastase tüdrukutirtsuna olid hobused tema igapäevakaaslased. See tähendab, et paari aasta pärast saab Anne tähistada 30 aasta pikkust tegelemist neljajalgsete iludustega.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Idamaised rütmid, sädelevad kostüümid, säravad etteasted andekatelt tantsijatelt – kõike seda saab nautida Kuressaares ainulaadsel üritusel “Saare hafla ja Saare johara 2016“ juba sel laupäeval kl 18 spaahotelli Rüütli restoranis Nautica. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saare hafla ja Saare johara

maintext:
NÄDALALÕPP
Saare hafla ja Saare johara
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 25. november 2016. “Saare johara 2013“. Eelmise konkursi võitja Kamilla Närvanen. FOTO: erakogu Idamaised rütmid, sädelevad kostüümid, säravad etteasted andekatelt tantsijatelt – kõike seda saab nautida Kuressaares ainulaadsel üritusel “Saare hafla ja Saare johara 2016“ juba sel laupäeval kl 18 spaahotelli Rüütli restoranis Nautica.
Kuressaares toimuv ainus idamaise tantsu üritus “Saare Hafla“ sai alguse 2011. aastal, selleks ajaks tegutses Saaremaal harrastajana juba mitmeid idamaise tantsu gruppe. Ning selleks, et tutvustada põhjalikumalt seda eksootilist tantsukultuuri nii kohalikele tantsijatele kui linnarahvale, otsustati korraldada esimene idamaine pidu ehk hafla. Ürituse õnnestumine esimesel korral andis julgust jätkata ning tänaseks on hafla toimunud juba viis korda Arensburgi sohvabaaris Muusa.
Üritus on viie aasta vältel olnud pidevas arengus, tasapisi on lisatud hafla’le omaseid toite ja toiminguid. Igal aastal on kutsutud ka uusi professionaalseid tantsijaid väljastpoolt Saaremaad, et tutvustada idamaise tantsu erinevate stiilide tehnikaid ja hoida ürituse taset. “Saare hafla“ on hulgaliselt fänne kogunud mandril ja üritusel tantsijatest puudust ei ole olnud, olgugi et sõit saarele on kulukam kui osalemine mandri üritustel. Üheks ahvatluseks on ehk olnud ka minipuhkus Kuressaares.
“Saare johara“ (tõlkes kalliskivi) toimus esmakordselt 2013. aastal, see oli idamaise tantsu harrastajatele suunatud konkurss, mille peaeesmärk oli anda võimalus debüteerida uutel tulijatel idamaise tantsu maailmas. Konkurss toimus Club Divas. Mõlemal üritusel on olnud lisaks kohalikule korraldustiimile abiks ka Arrakise tantsustuudio Tallinnast. Nemad on aidanud meil üritust võimalikult autentselt üles ehitada, jagades oma kogemusi.
Sel laupäeval toimub aga suurem, neid kaht eelnimetatud üritust koondav idamaise tantsu õhtu. Põhisisuks on idamaine tants oma varjunditega, selle piirkonna muusika ning muidugi üllatused, mis on hafla’le omane. Õhtu kulminatsiooniks kujuneb Saare johara 2016 välja-kuulutamine.
Jelena Metsoja,
Jane Kaju Kuressaares toimuv ainus idamaise tantsu üritus “Saare Hafla“ sai alguse 2011. aastal, selleks ajaks tegutses Saaremaal harrastajana juba mitmeid idamaise tantsu gruppe. Ning selleks, et tutvustada põhjalikumalt seda eksootilist tantsukultuuri nii kohalikele tantsijatele kui linnarahvale, otsustati korraldada esimene idamaine pidu ehk hafla. Ürituse õnnestumine esimesel korral andis julgust jätkata ning tänaseks on hafla toimunud juba viis korda Arensburgi sohvabaaris Muusa.Üritus on viie aasta vältel olnud pidevas arengus, tasapisi on lisatud hafla’le omaseid toite ja toiminguid. Igal aastal on kutsutud ka uusi professionaalseid tantsijaid väljastpoolt Saaremaad, et tutvustada idamaise tantsu erinevate stiilide tehnikaid ja hoida ürituse taset. “Saare hafla“ on hulgaliselt fänne kogunud mandril ja üritusel tantsijatest puudust ei ole olnud, olgugi et sõit saarele on kulukam kui osalemine mandri üritustel. Üheks ahvatluseks on ehk olnud ka minipuhkus Kuressaares.“Saare johara“ (tõlkes kalliskivi) toimus esmakordselt 2013. aastal, see oli idamaise tantsu harrastajatele suunatud konkurss, mille peaeesmärk oli anda võimalus debüteerida uutel tulijatel idamaise tantsu maailmas. Konkurss toimus Club Divas. Mõlemal üritusel on olnud lisaks kohalikule korraldustiimile abiks ka Arrakise tantsustuudio Tallinnast. Nemad on aidanud meil üritust võimalikult autentselt üles ehitada, jagades oma kogemusi.Sel laupäeval toimub aga suurem, neid kaht eelnimetatud üritust koondav idamaise tantsu õhtu. Põhisisuks on idamaine tants oma varjunditega, selle piirkonna muusika ning muidugi üllatused, mis on hafla’le omane. Õhtu kulminatsiooniks kujuneb Saare johara 2016 välja-kuulutamine.Jelena Metsoja,Jane Kaju
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeva õhtul toimus Pöide pruulikojas Saaremaa muusikamaastiku mõistes ajalooline sündmus, sest varem pole siin veel ühegi vinüülplaadi esmaesitlust toimunud. Otsa tegi lahti indie rocki viljelev Frankie Animal, kelle esimene vinüülplaat “The Backbeat” avaldatakse ametlikult 11. novembril. Bändi soojendas Saaremaa oma ansambel The Werg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kultuur
Frankie Animal küttis pruulikoja kuumaks
Teisipäev, 08. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Teisipäev, 08. november 2016. Lisaks vinüülplaadile esitles Frankie Animali solist Marie Vaigla ka bändi eripruuli nimega Frankie Õ. FOTO: Pöide pruulikoda Laupäeva õhtul toimus Pöide pruulikojas Saaremaa muusikamaastiku mõistes ajalooline sündmus, sest varem pole siin veel ühegi vinüülplaadi esmaesitlust toimunud. Otsa tegi lahti indie rocki viljelev Frankie Animal, kelle esimene vinüülplaat “The Backbeat” avaldatakse ametlikult 11. novembril. Bändi soojendas Saaremaa oma ansambel The Werg.
Bändi ja mänedžeri sõnul möödus kogu õhtu suurepäraselt ning tervet Eestit väisavale esitlustuurile sai tehtud parim võimalik algus. Kohalikud valgusmehed ja sõbralik rahvas muutsid saali visuaalselt maagiliseks ning ka heliga sai kõvasti eksperimenteerida: pruulikoja 7-meetriste betoonlagede all uppus bänd esimesest loost alates kajasse ja nii otsustati mitmeid lugusid vastavalt sellele muuta. Bändi kinnitusel oli kogu vastuvõtt üdini soe ja inimesed mõnusad.
Vinüül kogub populaarsust
Lisaks sai vinüüliesitlusel mekkida ka unikaalset õlut: koostöös Pöide pruulikoja ja endise Lääne-Saare vallavanema Andres Tinnoga loodi kogu tuuri saatev eripruul Frankie Õ.
Esitletud vinüülplaat koosneb materjalidest, mis ilmusid juba aasta esimeses pooles albumil “The Backbeat”.
“Ehkki materjali osas pole muutusi tekkinud, on heli tänu vinüülformaadile täiesti uue hingamise saanud,” kommenteerisid bändiliikmed ise. Algselt saigi kogu album kokku pandud A- ja B-pool mentaliteediga lootuses see kunagi vinüülil välja anda.
Mõtet aitas teostada Tartu vinüülitehas Vinyl Plant, mis Eesti inimestes jõudsalt vinüülplaatide vastu huvi kasvatab ning bändidele muusika väljaandmiseks soodsad tingimused loob. Frankie Animal lisas, et hetkel on vinüül maailmas ainuke muusikakandja, mille kasutajaskond pidevalt suureneb.
Järgneva kuu jooksul viib vinüüliesitlustuur bändi veel Tallinnasse, Pärnusse, Tartusse, Rakverre, Viljandisse ja Haapsallu, kuid hingetõmbepausiks võib bändil aega olla alles uue aasta hakul.
Praegu käib töö mitmel rindel: lisaks käimasolevale tuurile on tööjärgus videod, millest üks, visuaal albumil kõlavale loole “Pipers”, ka sel nädalal avaldati.
Samuti viib saabuv jõuluaeg bändi erinevatesse Eestimaa nurkadesse esinema. Bändi ja mänedžeri sõnul möödus kogu õhtu suurepäraselt ning tervet Eestit väisavale esitlustuurile sai tehtud parim võimalik algus. Kohalikud valgusmehed ja sõbralik rahvas muutsid saali visuaalselt maagiliseks ning ka heliga sai kõvasti eksperimenteerida: pruulikoja 7-meetriste betoonlagede all uppus bänd esimesest loost alates kajasse ja nii otsustati mitmeid lugusid vastavalt sellele muuta. Bändi kinnitusel oli kogu vastuvõtt üdini soe ja inimesed mõnusad.Lisaks sai vinüüliesitlusel mekkida ka unikaalset õlut: koostöös Pöide pruulikoja ja endise Lääne-Saare vallavanema Andres Tinnoga loodi kogu tuuri saatev eripruul Frankie Õ.Esitletud vinüülplaat koosneb materjalidest, mis ilmusid juba aasta esimeses pooles albumil “The Backbeat”.“Ehkki materjali osas pole muutusi tekkinud, on heli tänu vinüülformaadile täiesti uue hingamise saanud,” kommenteerisid bändiliikmed ise. Algselt saigi kogu album kokku pandud A- ja B-pool mentaliteediga lootuses see kunagi vinüülil välja anda.Mõtet aitas teostada Tartu vinüülitehas Vinyl Plant, mis Eesti inimestes jõudsalt vinüülplaatide vastu huvi kasvatab ning bändidele muusika väljaandmiseks soodsad tingimused loob. Frankie Animal lisas, et hetkel on vinüül maailmas ainuke muusikakandja, mille kasutajaskond pidevalt suureneb.Järgneva kuu jooksul viib vinüüliesitlustuur bändi veel Tallinnasse, Pärnusse, Tartusse, Rakverre, Viljandisse ja Haapsallu, kuid hingetõmbepausiks võib bändil aega olla alles uue aasta hakul.Praegu käib töö mitmel rindel: lisaks käimasolevale tuurile on tööjärgus videod, millest üks, visuaal albumil kõlavale loole “Pipers”, ka sel nädalal avaldati.Samuti viib saabuv jõuluaeg bändi erinevatesse Eestimaa nurkadesse esinema.
Veel artikleid samast teemast »


description: 1. detsembril tuleb Kuressaare keskväljakul taas traditsiooniline päkapikujooks. Üritust peetakse juba 17. korda ning osalema on oodatud kõik noored, nooremeelsed sõpruskonnad ja pered. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kuressaare päkapikujooks tuleb ka tänavu
Teisipäev, 29. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 29. november 2016. 1. detsembril tuleb Kuressaare keskväljakul taas traditsiooniline päkapikujooks. Üritust peetakse juba 17. korda ning osalema on oodatud kõik noored, nooremeelsed sõpruskonnad ja pered.
Ühes võistkonnas võib liikmeid olla 2–15. Jooksuga saavad päkapikud proovile panna oma orienteerumisoskuse, ühtsuse ja nutikuse.
“Osalejaid on omal ajal olnud 100–150. Sageli tullakse klassidega. Kuna pisikeste võistkonnas peab olema ka vanem saatja, siis on olnud võistkondi, kes komplekteeritud näiteks nii, et ühiste võistkondadena tulevad algkassid ja gümnaasiumiõpilased. Sealt see arv tuleb,“ rääkis noorsootöötaja Merlin Vares.
Osalejad peavad olema nähtavad, kuuldavad ja päkapikulikud. Osavõtutasuks on piparkoogikotike – kokku kolm piparkooki liikme kohta. Päkapikujooks algab kella 18-st. Eelregistreerimine jooksule lõpeb täna. Päkapikujooksu korraldab noortekeskus. Ühes võistkonnas võib liikmeid olla 2–15. Jooksuga saavad päkapikud proovile panna oma orienteerumisoskuse, ühtsuse ja nutikuse.“Osalejaid on omal ajal olnud 100–150. Sageli tullakse klassidega. Kuna pisikeste võistkonnas peab olema ka vanem saatja, siis on olnud võistkondi, kes komplekteeritud näiteks nii, et ühiste võistkondadena tulevad algkassid ja gümnaasiumiõpilased. Sealt see arv tuleb,“ rääkis noorsootöötaja Merlin Vares.Osalejad peavad olema nähtavad, kuuldavad ja päkapikulikud. Osavõtutasuks on piparkoogikotike – kokku kolm piparkooki liikme kohta. Päkapikujooks algab kella 18-st. Eelregistreerimine jooksule lõpeb täna. Päkapikujooksu korraldab noortekeskus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Töötan kaubikujuhina ning pean ka kaupa laadima. Ilm on talvine ning libedaks on muutunud nii maanteed ja tänavad kui ka ligipääsud kohtadele, kuhu pean kaupa käsitsi tassima. Kas tööandja peab kuidagi vähendama ohtu, et ma liikluses või kaupa tassides viga ei saaks? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Töötan kaubikujuhina ning pean ka kaupa laadima. Ilm on talvine ning libedaks on muutunud nii maanteed ja tänavad kui ka ligipääsud kohtadele, kuhu pean kaupa käsitsi tassima. Kas tööandja peab kuidagi vähendama ohtu, et ma liikluses või kaupa tassides viga ei saaks?
Vastab Rein Reisberg, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Teie töös on talvisel ajal vähemalt kaks aspekti, mis erinevad suvisest töötamisest.
Esmalt autoga sõitmine. Kaubik on autojuhi töövahend ning tööandja peab tagama selle sobivuse tööülesande täitmiseks. Talvel on teed libedad ja seetõttu tuleb enne talviste liiklustingimuste saabumist üle vaadata rehvide sobivus talveoludele ning vajadusel need vahetada.
Kui kaubiku täismass ei ületa 3,5 tonni, on kohustuslik kasutada talverehve. Ehkki talverehvide kasutamine on kohustuslik alates 1. detsembrist, on mõistlik rehvivahetusel arvestada ilmast tulenevate teeolude, mitte üksnes kalendriga. Kui olete terve suve sõitnud rehvidega, millega märgistusest lähtuvalt tohib sõita ka talvel, tuleb veenduda, et rehvid ei ole liialt kulunud ja on talvistes oludes sõitmiseks sobilikud. Kulunud rehvidest tuleb esimesel võimalusel tööandjale teada anda, et need oleksid välja vahetatud.
Kui mingil tõsisel põhjusel ei saa kohe talverehve kasutama hakata, tuleb seda arvestada tööde kavandamisel. Nii tööandja kui töötaja peavad hoolitsema, et kaubiku kasutamine poleks ohtlik ei kasutajale ega teistele liiklejatele.
Teiseks talviseks probleemiks on libedad liikumisteed klientidele kauba viimisel. Õnnetuste ennetamiseks tuleb kasutada klientide poolt hooldatud liikumisteed, mitte lühemat, aga hooldamata teed. Libisemise ja kukkumise vältimiseks tuleb valida sobivad, näiteks sügavama tallamustriga jalanõud. Samuti saab jalanõude alla panna naelikud, mis takistavad libisemist. Autor: MM Kolmapäev, 16. november 2016.Vastab Rein Reisberg, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Teie töös on talvisel ajal vähemalt kaks aspekti, mis erinevad suvisest töötamisest.Esmalt autoga sõitmine. Kaubik on autojuhi töövahend ning tööandja peab tagama selle sobivuse tööülesande täitmiseks. Talvel on teed libedad ja seetõttu tuleb enne talviste liiklustingimuste saabumist üle vaadata rehvide sobivus talveoludele ning vajadusel need vahetada.Kui kaubiku täismass ei ületa 3,5 tonni, on kohustuslik kasutada talverehve. Ehkki talverehvide kasutamine on kohustuslik alates 1. detsembrist, on mõistlik rehvivahetusel arvestada ilmast tulenevate teeolude, mitte üksnes kalendriga. Kui olete terve suve sõitnud rehvidega, millega märgistusest lähtuvalt tohib sõita ka talvel, tuleb veenduda, et rehvid ei ole liialt kulunud ja on talvistes oludes sõitmiseks sobilikud. Kulunud rehvidest tuleb esimesel võimalusel tööandjale teada anda, et need oleksid välja vahetatud.Kui mingil tõsisel põhjusel ei saa kohe talverehve kasutama hakata, tuleb seda arvestada tööde kavandamisel. Nii tööandja kui töötaja peavad hoolitsema, et kaubiku kasutamine poleks ohtlik ei kasutajale ega teistele liiklejatele.Teiseks talviseks probleemiks on libedad liikumisteed klientidele kauba viimisel. Õnnetuste ennetamiseks tuleb kasutada klientide poolt hooldatud liikumisteed, mitte lühemat, aga hooldamata teed. Libisemise ja kukkumise vältimiseks tuleb valida sobivad, näiteks sügavama tallamustriga jalanõud. Samuti saab jalanõude alla panna naelikud, mis takistavad libisemist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ruhnu saare tankla, mis pidi augusti alguses avatama, ootab endiselt seadistaja kohalesaabumist, et juba püstitatud tankla tööle panna. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ruhnu tanklat ei saa avada

maintext:
Uudised
Ruhnu tanklat ei saa avada
Reede, 04. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 04. november 2016. Jaan Urvet. Ruhnu saare tankla, mis pidi augusti alguses avatama, ootab endiselt seadistaja kohalesaabumist, et juba püstitatud tankla tööle panna.
“Nädala lõpus tuleb meile nüüd elektrik, kes selle ära ühendab. Siis me ootame seadistajat,” ütles Ruhnu vallavanem Jaan Urvet BNS-ile.
“Meil ei käi laevad, meil käib lennuk ka ainult praktiliselt kord nädalas, me oleme väga ära lõigatud. Kord on meri tormine, siis on vesi madal. Runö (Ruhnu reisilaev – toim) läks ka rikki siin poolteist nädalat enne lõppu, nii et loodame puksiiri Saaremaalt. Kõik asjad seisavad,” lisas ta.
“Tanklas on kõik paigas – kütus on sees, pinnas on ära valatud, õlipüüdurid paigas, ainult vooluga ühendada ja süsteem tööle panna,” lisas Urvet.
Ruhnu väiketankla soetamismaksumus oli ligi 17 000 eurot ja see mahutab korraga 5000 liitrit kütust.
Väiketankla on kahekambriline, mahutades korraga 3000 liitrit diislikütust ja 2000 liitrit bensiini. “Paar korda aastas vajab see tankimist, saare aastane kütusevajadus on umbes 10 000 liitrit,” ütles Urvet augustis.
Väiketanklat hakkab saarel kasutama kuni 30 mootorsõidukit. “Nädala lõpus tuleb meile nüüd elektrik, kes selle ära ühendab. Siis me ootame seadistajat,” ütles Ruhnu vallavanem Jaan Urvet BNS-ile.“Meil ei käi laevad, meil käib lennuk ka ainult praktiliselt kord nädalas, me oleme väga ära lõigatud. Kord on meri tormine, siis on vesi madal. Runö (Ruhnu reisilaev – toim) läks ka rikki siin poolteist nädalat enne lõppu, nii et loodame puksiiri Saaremaalt. Kõik asjad seisavad,” lisas ta.“Tanklas on kõik paigas – kütus on sees, pinnas on ära valatud, õlipüüdurid paigas, ainult vooluga ühendada ja süsteem tööle panna,” lisas Urvet.Ruhnu väiketankla soetamismaksumus oli ligi 17 000 eurot ja see mahutab korraga 5000 liitrit kütust.Väiketankla on kahekambriline, mahutades korraga 3000 liitrit diislikütust ja 2000 liitrit bensiini. “Paar korda aastas vajab see tankimist, saare aastane kütusevajadus on umbes 10 000 liitrit,” ütles Urvet augustis.Väiketanklat hakkab saarel kasutama kuni 30 mootorsõidukit.
Veel artikleid samast teemast »


description: Leisi ja Pöide vald peavad neid riigikohtus haldusreformi seaduse asjus esindanud Paul Varuli advokaadibüroole maksma kahe peale kokku 2000 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Leisi ja Pöide maksavad neid esindanud advokaadile kokku 2000 eurot


description: Seekordne tagasivaatav persoon on Anu Tanila (Anger), kes sündis 9.06.1968. a Kihelkonnal. Tema neiupõlvenimi on vihjeks, et Anu on maailmakuulsa ooperilaulja Ain Angeri õde, tema vanem õde on PIK juhataja Veronika Allas. Seega on lugejatele ootuspärane ka Anu suhe laulmisega. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: TAGASIVAADE: Paljukihiline Anu Tanila

maintext:
EV100
TAGASIVAADE: Paljukihiline Anu Tanila
Esmaspäev, 28. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Esmaspäev, 28. november 2016. Foto: Valmar Voolaid Seekordne tagasivaatav persoon on Anu Tanila (Anger), kes sündis 9.06.1968. a Kihelkonnal. Tema neiupõlvenimi on vihjeks, et Anu on maailmakuulsa ooperilaulja Ain Angeri õde, tema vanem õde on PIK juhataja Veronika Allas. Seega on lugejatele ootuspärane ka Anu suhe laulmisega.
„Olen Ainiga koos laulnud Pedagoogilise instituudi segakooris. Vend oli lõpetanud keskkooli, ilmselt polnud tal siis veel sihid paigas ja tuli minu järel füüsikat õppima. Olin siis matemaatika-füüsika eriala III kursusel. Pärast ülikooli lõpetamist ei ole ma laulmisega tegelenud, ainult oma lõbuks, kui välja arvata Kihelkonna kooli juubeli kokkutulekuks moodustatud vilistlaskoor.
Anu ülikooliaega jäi pere loomine ja kahe poja sünd. Ka pöördelised sündmused Tallinnas, mida on riigi läheneva juubeli puhul hea meenutada.
„Augusti putšiööst mäletan selgesti hirmu, sest tankid sõitsid kaks tänavat eemal, elasime Karu tänaval, ja meie esimene laps oli väga väike. Siiamaani on meeles see õudus, et mis saab, kui...Ja mõte töötas, kuidas me siit ära Saaremaale saaksime. Raadiost tuli kogu aeg teateid, mis toimub ja see hirmus müra kostus läbi kinniste akende. See oli väga hirmutav ja jääb elu lõpuni meelde.
Käisin ka laulva revolutsiooni öölaulupidudel, mis kasvasid välja vanalinnapäevade raames kontserditest Lauluväljakul. Kavajärgse kontserdi lõppedes kasvas see iseenesest üle isamaaliste laulude laulupeoks. Muudkui paisus ja paisus. Öölaulupeod toimusid rahva algatusel kolmel õhtul järjest. See oli võimas emotsioon, mille sealt sain. Need öölaulupeod viisid kuulsa laulupeoni, kus kõlasid Heins Valgu unustamatud sõnad: ükskord me võidame niikuinii!
Mäletan ka seda elevust ja veidi ka pelglikku tunnet, kui laulupeol esimesed sini-must-valged trikoloorid välja toodi, et kes nüüd ära viiakse. Aga ei juhtunud midagi. Kui laulupidu lõppes, hakkas rahvas lauldes ja käsikäes linna poole minema, ka see oli hästi emotsionaalne.
Ja muidugi olin Toompeal, kui esimest korda sini-must-valge Pika Hermani torni heisati. See oli väga oluline hetk seal kohal olla, kuigi ma tavaliselt varane ärkaja ei olnud.“
Kodusaarele ustav
Kui ülikoolidiplom käes, tuli Anu koos Setumaalt pärit abikaasaga tagasi Saaremaale. Juba enne diplomi saamist oli neile mõlemale tehtud tööpakkumine.
„Saime mõlemad töökoha Kuressaare gümnaasiumi, kus õpetasin matemaatikat, füüsikat ja arvutiõpet. Viienda klassi matemaatikaõpeja olla – see oli päris jube, probleeme oli algul enesekehtestamisega, kogu õpetamine nõudis pidevat tööd ja eneseanalüüsi. Keskkoolis oli õpetada lihtsam, aga viies klass oli elukogemuse puudumise tõttu tõsine proovikivi.“
Arvutid olid 1990-ndate algul uus ja põnev teema, mistõttu ka arvutiõpe väga nõutud. „Käisin isegi Tuulte Roosi lasteaias lastele arvutitunde andmas. Sel ajal oli kasutada viis Juku-arvutit. Põnev aeg oli, ka täiskasvanute hulgas oli kursuste nõudlus suur. Kui ma 1992. a kodusaarele naasesin, olid SÜG-s ja KG-s arvutid juba olemas. Kuressaare koolid on olnud väga edumeelsed just IT vallas ja siiamaani varustavad end väga kiiresti kaasaegse tehnikaga.“
Tööga paralleelselt jätkusid Anul ka õpingud.1996. sai ta Tartu Ülikoolist informaatikaõpetaja kutse, 2004. magistrikraadi IT juhtimises. Õpetamisega Kuressaare kolledžis on Anu olnud seotud 1999 aastast, kolledzi loomisest alates. „Õpetasin sellal informaatikat põhitöö kõrvalt, tundide maht oli siis väiksem ja tudengeid vähem. Tänaseks on Anu põhitöökohaks saanudki TTÜ Kuressaare kolledž „Kõrgharidusega arvutiõpetajatest olime abikaasaga vist Saaremaal esimesed“.
Üks näide ka Anu Linnavalitsuse tööperioodist - kaasaaitamise, et Kuressaare kesklinna kohvikud saaksid wifi. Täna ei kujutata enam ette, et ettevõtjad jt asjamehed ei saa kohvikus oma tööd teha ja kohtumisi korraldada.
IT ja arvutite kasutamine oli 90date alguses uus ja trendikas. Tänaseks on pea kõik ettevõtjad IT vahendid- võimalused kasutusele võtnud ja ilma IT-ta ei saa hakkama üheski eluvaldkonnas.
„Kahjuks peab tõdema, et põhi- ja keskkoolis on IT õpe jäänud pealiskaudsemaks. See ei ole koolide, vaid programmide viga, sest arvutiõpe kaotati 2000-ndate algul koolide õppekavadest iseseisva ainena ära. Kannatab meie tänane olukord, ettevõtetel ei ole leida piisava IT- oskustega inimesi.
Kolledži I kursuse üliõpilastele on informaatika ja digipädevuste omandamine kõrghariduse kohustuslik osa, tasandame ka eelnevatel haridustasanditel tekkinud puudujääke. Kolledži lõpetanud laevaehituse insenerid ja väikeettevõtjad peavad oskama kasutada arvuteid oma igapäevatöös ja põhjalikumalt, kui seda on vaja guugeldamiseks või sotsiaalmeedia kannete tegemiseks.
Tööpõld IT valdkonna õpetamisel pole aastatega väiksemaks jäänud, on muutunud küll sisu ja õpilaste õpetamiselt olen üle läinud pigem täiskasvanute arvutiõppele. On olnud kiusatusi ka mandrile tööle minna, kuid tunnen, et mu koht on siin, saare peal. Kasutan vajadusel pigem kaugtöövahendeid ja ükski töö ega kohtumine pole asukoha pärast tegemata jäänud.“
Ka spordist on Anu läbi imbunud. „Kergejõustik on mulle alati meeldinud. Trenni teeme siiamaani koos klassiõdedega Orissaare keskkooli päevilt, käime ka vabariiklikel võistlustel. Teine suur hobi on orienteerumine, kus saab nii vaimu kui füüsise proovile panna. Ja alati on põhjus metsa minna, vähemalt kord nädalas.“
Üks kiiks on Anul veel – 16 aastat tagasi hakkas teda köitma võrkpall, seda tänu oma teisele ehk võrkpalli-pojale. Anu on võrkpalli võistlustel sekretär, aga osaleb ise ka võrkpallitreeningutes. Peres on suureks kasvanud 3 last, pesamunast tütar lõpetas suvel Kuressaare gümnaasiumi. „Olen Ainiga koos laulnud Pedagoogilise instituudi segakooris. Vend oli lõpetanud keskkooli, ilmselt polnud tal siis veel sihid paigas ja tuli minu järel füüsikat õppima. Olin siis matemaatika-füüsika eriala III kursusel. Pärast ülikooli lõpetamist ei ole ma laulmisega tegelenud, ainult oma lõbuks, kui välja arvata Kihelkonna kooli juubeli kokkutulekuks moodustatud vilistlaskoor.Anu ülikooliaega jäi pere loomine ja kahe poja sünd. Ka pöördelised sündmused Tallinnas, mida on riigi läheneva juubeli puhul hea meenutada.„Augusti putšiööst mäletan selgesti hirmu, sest tankid sõitsid kaks tänavat eemal, elasime Karu tänaval, ja meie esimene laps oli väga väike. Siiamaani on meeles see õudus, et mis saab, kui...Ja mõte töötas, kuidas me siit ära Saaremaale saaksime. Raadiost tuli kogu aeg teateid, mis toimub ja see hirmus müra kostus läbi kinniste akende. See oli väga hirmutav ja jääb elu lõpuni meelde.Käisin ka laulva revolutsiooni öölaulupidudel, mis kasvasid välja vanalinnapäevade raames kontserditest Lauluväljakul. Kavajärgse kontserdi lõppedes kasvas see iseenesest üle isamaaliste laulude laulupeoks. Muudkui paisus ja paisus. Öölaulupeod toimusid rahva algatusel kolmel õhtul järjest. See oli võimas emotsioon, mille sealt sain. Need öölaulupeod viisid kuulsa laulupeoni, kus kõlasid Heins Valgu unustamatud sõnad: ükskord me võidame niikuinii!Mäletan ka seda elevust ja veidi ka pelglikku tunnet, kui laulupeol esimesed sini-must-valged trikoloorid välja toodi, et kes nüüd ära viiakse. Aga ei juhtunud midagi. Kui laulupidu lõppes, hakkas rahvas lauldes ja käsikäes linna poole minema, ka see oli hästi emotsionaalne.Ja muidugi olin Toompeal, kui esimest korda sini-must-valge Pika Hermani torni heisati. See oli väga oluline hetk seal kohal olla, kuigi ma tavaliselt varane ärkaja ei olnud.“Kui ülikoolidiplom käes, tuli Anu koos Setumaalt pärit abikaasaga tagasi Saaremaale. Juba enne diplomi saamist oli neile mõlemale tehtud tööpakkumine.„Saime mõlemad töökoha Kuressaare gümnaasiumi, kus õpetasin matemaatikat, füüsikat ja arvutiõpet. Viienda klassi matemaatikaõpeja olla – see oli päris jube, probleeme oli algul enesekehtestamisega, kogu õpetamine nõudis pidevat tööd ja eneseanalüüsi. Keskkoolis oli õpetada lihtsam, aga viies klass oli elukogemuse puudumise tõttu tõsine proovikivi.“Arvutid olid 1990-ndate algul uus ja põnev teema, mistõttu ka arvutiõpe väga nõutud. „Käisin isegi Tuulte Roosi lasteaias lastele arvutitunde andmas. Sel ajal oli kasutada viis Juku-arvutit. Põnev aeg oli, ka täiskasvanute hulgas oli kursuste nõudlus suur. Kui ma 1992. a kodusaarele naasesin, olid SÜG-s ja KG-s arvutid juba olemas. Kuressaare koolid on olnud väga edumeelsed just IT vallas ja siiamaani varustavad end väga kiiresti kaasaegse tehnikaga.“Tööga paralleelselt jätkusid Anul ka õpingud.1996. sai ta Tartu Ülikoolist informaatikaõpetaja kutse, 2004. magistrikraadi IT juhtimises. Õpetamisega Kuressaare kolledžis on Anu olnud seotud 1999 aastast, kolledzi loomisest alates. „Õpetasin sellal informaatikat põhitöö kõrvalt, tundide maht oli siis väiksem ja tudengeid vähem. Tänaseks on Anu põhitöökohaks saanudki TTÜ Kuressaare kolledž „Kõrgharidusega arvutiõpetajatest olime abikaasaga vist Saaremaal esimesed“.Üks näide ka Anu Linnavalitsuse tööperioodist - kaasaaitamise, et Kuressaare kesklinna kohvikud saaksid wifi. Täna ei kujutata enam ette, et ettevõtjad jt asjamehed ei saa kohvikus oma tööd teha ja kohtumisi korraldada.IT ja arvutite kasutamine oli 90date alguses uus ja trendikas. Tänaseks on pea kõik ettevõtjad IT vahendid- võimalused kasutusele võtnud ja ilma IT-ta ei saa hakkama üheski eluvaldkonnas.„Kahjuks peab tõdema, et põhi- ja keskkoolis on IT õpe jäänud pealiskaudsemaks. See ei ole koolide, vaid programmide viga, sest arvutiõpe kaotati 2000-ndate algul koolide õppekavadest iseseisva ainena ära. Kannatab meie tänane olukord, ettevõtetel ei ole leida piisava IT- oskustega inimesi.Kolledži I kursuse üliõpilastele on informaatika ja digipädevuste omandamine kõrghariduse kohustuslik osa, tasandame ka eelnevatel haridustasanditel tekkinud puudujääke. Kolledži lõpetanud laevaehituse insenerid ja väikeettevõtjad peavad oskama kasutada arvuteid oma igapäevatöös ja põhjalikumalt, kui seda on vaja guugeldamiseks või sotsiaalmeedia kannete tegemiseks.Tööpõld IT valdkonna õpetamisel pole aastatega väiksemaks jäänud, on muutunud küll sisu ja õpilaste õpetamiselt olen üle läinud pigem täiskasvanute arvutiõppele. On olnud kiusatusi ka mandrile tööle minna, kuid tunnen, et mu koht on siin, saare peal. Kasutan vajadusel pigem kaugtöövahendeid ja ükski töö ega kohtumine pole asukoha pärast tegemata jäänud.“Ka spordist on Anu läbi imbunud. „Kergejõustik on mulle alati meeldinud. Trenni teeme siiamaani koos klassiõdedega Orissaare keskkooli päevilt, käime ka vabariiklikel võistlustel. Teine suur hobi on orienteerumine, kus saab nii vaimu kui füüsise proovile panna. Ja alati on põhjus metsa minna, vähemalt kord nädalas.“Üks kiiks on Anul veel – 16 aastat tagasi hakkas teda köitma võrkpall, seda tänu oma teisele ehk võrkpalli-pojale. Anu on võrkpalli võistlustel sekretär, aga osaleb ise ka võrkpallitreeningutes. Peres on suureks kasvanud 3 last, pesamunast tütar lõpetas suvel Kuressaare gümnaasiumi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel sügisel päästeti Tiirimetsa Kristuse sündimise kiriku varemed võsast ja suurtest puudest, et ümbrus muutuks ohutumaks ja järelejäänud osa kirikust saaks üldsusele näidata – see aga pole veel kõik ning Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik (EAÕK) plaanib juba järgmisi etappe. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tiirimetsa kiriku varemetega suuremad plaanid
Teisipäev, 15. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 15. november 2016. Andrus Raun. Sel sügisel päästeti Tiirimetsa Kristuse sündimise kiriku varemed võsast ja suurtest puudest, et ümbrus muutuks ohutumaks ja järelejäänud osa kirikust saaks üldsusele näidata – see aga pole veel kõik ning Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik (EAÕK) plaanib juba järgmisi etappe.
EAÕK kantsler Martin Toon tegi Salme valla ja volikogu poole pöördumise, milles palub arvestada 2017. aasta eelarves võimalusega toetada ka edasisi tegevusi.
Nimelt on Tooni sõnul kavandatud järgmise etapina juurida eelnevatest töödest järele jäänud kännud, tasandada pinnas ja külvata muruseemet, et tulevikus saaks kinnistut hõlpsasti niita ning see paistaks silmalegi ilusam.
“Võimalusel kohendataks ka kirikut ümbritsevat kiviaeda ning paslik oleks veel kiriku ajalugu tutvustava infotahvli paigaldamine,“ lisas Toon pöördumisse.
“Külarahvas, teised saarlased ja turistid on rõõmsalt üllatunud meie ühise ajaloolise kristliku pärandkultuuri osaks oleva pühakoja taasilmumisest teeäärsesse külapilti ja selle positiivselt vastu võtnud.“
Peale ülalkirjeldatu soovib kogudus edasi planeerida, kuidas pühakoja hoone lagunemist peatada ja tagada ohutu sissepääs.
Salme vallavolikogu esimees Andrus Raun kinnitas, et Tooniga on põgusalt teemat arutatud, aga kindlasti räägitakse sellest veel lähemalt ning tehakse selgeks, mis on EAÕK täpsem visioon.
“Kuna esimene etapp saadi oktoobri lõpus valmis, on mõte järgmisel aastal seda kõike kenamaks teha. Sellesse panustatakse kolmepoolselt – kogukond, kirik ja vald,“ seletas ta.
Lisatoetuse palve volikogule on Rauni sõnul erinevate organisatsioonide ja seltsingute poolt tavapärane. “Samas, ega me midagi konkreetset sellistel juhtudel eelarvesse kirjuta, sest tavapäraselt aitame oma piirkonnas erinevaid tegevusi vajaduspõhiselt,“ selgitas ta.
EAÕK-le kuuluvad endise Tiirimetsa koguduse kiriku varemed on Rauni sõnul plaanis varustada 2017. kevadel infotahvliga, mille paigaldamisse panustaks ka Salme vald.
“Mis puudutab varemete ümbruse edasist korrastamist – teha ala niidetavaks, korrastada kiviaed –, siis need tegevused loodame rahastada koostöös kinnistu omaniku ja kohaliku kogukonnaga erinevate projektide abil, kus vallapoolne tugi on pigem mitterahaline,“ kirjeldas Raun. EAÕK kantsler Martin Toon tegi Salme valla ja volikogu poole pöördumise, milles palub arvestada 2017. aasta eelarves võimalusega toetada ka edasisi tegevusi.Nimelt on Tooni sõnul kavandatud järgmise etapina juurida eelnevatest töödest järele jäänud kännud, tasandada pinnas ja külvata muruseemet, et tulevikus saaks kinnistut hõlpsasti niita ning see paistaks silmalegi ilusam.“Võimalusel kohendataks ka kirikut ümbritsevat kiviaeda ning paslik oleks veel kiriku ajalugu tutvustava infotahvli paigaldamine,“ lisas Toon pöördumisse.“Külarahvas, teised saarlased ja turistid on rõõmsalt üllatunud meie ühise ajaloolise kristliku pärandkultuuri osaks oleva pühakoja taasilmumisest teeäärsesse külapilti ja selle positiivselt vastu võtnud.“Peale ülalkirjeldatu soovib kogudus edasi planeerida, kuidas pühakoja hoone lagunemist peatada ja tagada ohutu sissepääs.Salme vallavolikogu esimees Andrus Raun kinnitas, et Tooniga on põgusalt teemat arutatud, aga kindlasti räägitakse sellest veel lähemalt ning tehakse selgeks, mis on EAÕK täpsem visioon.“Kuna esimene etapp saadi oktoobri lõpus valmis, on mõte järgmisel aastal seda kõike kenamaks teha. Sellesse panustatakse kolmepoolselt – kogukond, kirik ja vald,“ seletas ta.Lisatoetuse palve volikogule on Rauni sõnul erinevate organisatsioonide ja seltsingute poolt tavapärane. “Samas, ega me midagi konkreetset sellistel juhtudel eelarvesse kirjuta, sest tavapäraselt aitame oma piirkonnas erinevaid tegevusi vajaduspõhiselt,“ selgitas ta.EAÕK-le kuuluvad endise Tiirimetsa koguduse kiriku varemed on Rauni sõnul plaanis varustada 2017. kevadel infotahvliga, mille paigaldamisse panustaks ka Salme vald.“Mis puudutab varemete ümbruse edasist korrastamist – teha ala niidetavaks, korrastada kiviaed –, siis need tegevused loodame rahastada koostöös kinnistu omaniku ja kohaliku kogukonnaga erinevate projektide abil, kus vallapoolne tugi on pigem mitterahaline,“ kirjeldas Raun.
Veel artikleid samast teemast »


description: Teismeiga on keeruline periood ja väljakutse nii noore kui ka vanemate jaoks. Täiskasvanuks saamise ühe osana teismelised katsetavad ja kompavad piire. See võib tähendada näiteks alkoholi ja sigarettide esmaproovimist või pistelist koolikohustustest hoidumist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Perekond
Probleemset noorukit tuleb mõista, mitte hukka mõista
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Teismeiga on keeruline periood ja väljakutse nii noore kui ka vanemate jaoks. Täiskasvanuks saamise ühe osana teismelised katsetavad ja kompavad piire. See võib tähendada näiteks alkoholi ja sigarettide esmaproovimist või pistelist koolikohustustest hoidumist.
Noored kasvavad hälbivast käitumisest enamasti välja. Kui puberteediea mässumeelsus ning tujukõikumised aga süvenevad, tunnevad lapsevanemad end sageli abitult.
2015. aastast rakendatakse Eestis mitmedimensioonilist pereteraapiat (MDFT), mis on mõeldud tõsiste õigusrikkumistega noortele. MDFT terapeudi Tiiu Merese sõnul ei ole MDFT (ja kasvatus üldse) trikkide kogum, selleks et noor vanematele ja teistele täiskasvanutele mugavaks muuta.
See on meetod, mille abil nii noori kui vanemaid aidata, et nad suudaksid ja oskaksid oma elus peituvaid õnnevõimalusi näha ning kasutada.
Laps ei oska olla iseenda sõber, kui lapsevanemad seda ei oska
Et noor võiks sirguda kombekaks täiskasvanuks, on tal vaja vastavaid täiskasvanuid oma elus näha. Lapsed õpivad maast madalast just jäljendamise teel ja see, mida lapsed oma igapäevaelus näevad ja kogevad, kujundab nende väärtusi ning tegevusmustreid tulevaseks eluks.
Sel põhjusel on lapsevanemal oluline olla noorele teejuhiks ja leida viis, kuidas ise elada endale rahuldust pakkuvat elu. Laps ei saa õppida olema iseenese sõber, kui tema vanemad seda ei oska.
Teismeiga kui muutuste pööris
Teismeiga tähendab noore jaoks eneseotsinguid ja püüdlusi suurema iseseisvuse suunas. Sageli kaasnevad sellega käitumuslikud muudatused, mis võivad lapsevanemale tunduda kummalised ja ootamatud.
Kindlasti tuleb lapsevanematele tuttav ette see, kuidas kuulekast lapsest sirgub silmi pööritav ja uksi paugutav teismeline. Taolises muudatuste pöörises on tähtis osata mõista, milline käitumisviis on murdeealise arengu normaalne osa ja millised märgid viitavad probleemide süvenemisele.
Kõrgendatud tähelepanu tuleb suunata agressiivsele käitumisele, regulaarsele mõnuainete tarvitamisele, koolikohustustest hoidumisele, kaklustesse sattumisele, aga ka ärevusele, unehäiretele või kiirele ja drastilisele isiksuse muutusele.
Oluline on teada noore tutvusringkonda – kui tundub, et sõbrad on ohtlikud, tasub mõelda sellele, mida endale olulist noor nende sõprade kaudu saab.
Kui näiteks kodus on palju rahulolematust ja näägutamist, siis sõpradega koos olles võib saada tunnustust ja lugupidamist. Kui kodus on rusuv õhkkond, siis sõpradega koos olles võib noor tunda end vaba ja õnnelikuna. Kui vanemad soovivad noore tutvusringkonda muuta, siis saab seda teha vaid noore vajadustega arvestades.
Tähelepanu tuleb pöörata sellele, mis on hästi
Probleemse käitumismustriga noore elus positiivse muutuse ellukutsumise aluseks on usalduslik kontakt vanema ja noore vahel. Selle eelduseks on lapsevanem, kes usub oma lapsesse ja tema võimesse õnnelikku elu elada.
Usaldusliku liidu kujunemiseks on tähtis kohalolek nii vaimses kui füüsilises mõttes – lapsevanemal tuleks oma laste eluga kursis olla hoolimata sellest, kas laps või noor on eeskujulik või tekitab oma käitumisega meelehärmi. Probleemne käitumine annab märku noore rahuldamata vajadusest ja ebakindlusest.
Käitumisprobleemidega noorega suheldes tuleb püüda noort ennekõike mõista ja mitte hukka mõista, asetada end tema kingadesse ja saada aru, mis on tema lapse tugevad küljed, kuidas ta saaks oma tugevusi omaenda õnneliku tuleviku ja oleviku jaoks kasutada.
Oluline on vältida olukorda, kus lapsel tekib tunne, et vanemad ei ole temaga rahul – just siis hakkab noor otsima tunnustust mujalt ja võib juhtuda, et see koht, kus noort aktsepteeritakse, ei ole meile täiskasvanutena vastuvõetav. Autor: MM Laupäev, 26. november 2016.Noored kasvavad hälbivast käitumisest enamasti välja. Kui puberteediea mässumeelsus ning tujukõikumised aga süvenevad, tunnevad lapsevanemad end sageli abitult.2015. aastast rakendatakse Eestis mitmedimensioonilist pereteraapiat (MDFT), mis on mõeldud tõsiste õigusrikkumistega noortele. MDFT terapeudi Tiiu Merese sõnul ei ole MDFT (ja kasvatus üldse) trikkide kogum, selleks et noor vanematele ja teistele täiskasvanutele mugavaks muuta.See on meetod, mille abil nii noori kui vanemaid aidata, et nad suudaksid ja oskaksid oma elus peituvaid õnnevõimalusi näha ning kasutada.Et noor võiks sirguda kombekaks täiskasvanuks, on tal vaja vastavaid täiskasvanuid oma elus näha. Lapsed õpivad maast madalast just jäljendamise teel ja see, mida lapsed oma igapäevaelus näevad ja kogevad, kujundab nende väärtusi ning tegevusmustreid tulevaseks eluks.Sel põhjusel on lapsevanemal oluline olla noorele teejuhiks ja leida viis, kuidas ise elada endale rahuldust pakkuvat elu. Laps ei saa õppida olema iseenese sõber, kui tema vanemad seda ei oska.Teismeiga tähendab noore jaoks eneseotsinguid ja püüdlusi suurema iseseisvuse suunas. Sageli kaasnevad sellega käitumuslikud muudatused, mis võivad lapsevanemale tunduda kummalised ja ootamatud.Kindlasti tuleb lapsevanematele tuttav ette see, kuidas kuulekast lapsest sirgub silmi pööritav ja uksi paugutav teismeline. Taolises muudatuste pöörises on tähtis osata mõista, milline käitumisviis on murdeealise arengu normaalne osa ja millised märgid viitavad probleemide süvenemisele.Kõrgendatud tähelepanu tuleb suunata agressiivsele käitumisele, regulaarsele mõnuainete tarvitamisele, koolikohustustest hoidumisele, kaklustesse sattumisele, aga ka ärevusele, unehäiretele või kiirele ja drastilisele isiksuse muutusele.Oluline on teada noore tutvusringkonda – kui tundub, et sõbrad on ohtlikud, tasub mõelda sellele, mida endale olulist noor nende sõprade kaudu saab.Kui näiteks kodus on palju rahulolematust ja näägutamist, siis sõpradega koos olles võib saada tunnustust ja lugupidamist. Kui kodus on rusuv õhkkond, siis sõpradega koos olles võib noor tunda end vaba ja õnnelikuna. Kui vanemad soovivad noore tutvusringkonda muuta, siis saab seda teha vaid noore vajadustega arvestades.Probleemse käitumismustriga noore elus positiivse muutuse ellukutsumise aluseks on usalduslik kontakt vanema ja noore vahel. Selle eelduseks on lapsevanem, kes usub oma lapsesse ja tema võimesse õnnelikku elu elada.Usaldusliku liidu kujunemiseks on tähtis kohalolek nii vaimses kui füüsilises mõttes – lapsevanemal tuleks oma laste eluga kursis olla hoolimata sellest, kas laps või noor on eeskujulik või tekitab oma käitumisega meelehärmi. Probleemne käitumine annab märku noore rahuldamata vajadusest ja ebakindlusest.Käitumisprobleemidega noorega suheldes tuleb püüda noort ennekõike mõista ja mitte hukka mõista, asetada end tema kingadesse ja saada aru, mis on tema lapse tugevad küljed, kuidas ta saaks oma tugevusi omaenda õnneliku tuleviku ja oleviku jaoks kasutada.Oluline on vältida olukorda, kus lapsel tekib tunne, et vanemad ei ole temaga rahul – just siis hakkab noor otsima tunnustust mujalt ja võib juhtuda, et see koht, kus noort aktsepteeritakse, ei ole meile täiskasvanutena vastuvõetav.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käimasolevatel online-pokkeri Eesti meistrivõistlustel (OPEM) harukordselt heasse hoogu sattunud 48-aastane saarlane Marko Kolk (pildil) tituleeriti 12. novembril tšempioniks nii Pot Limit Omaha Hi-Lo kui No Limit Holdem heads-up mänguformaadis. Mõlemad 22-eurose sisseostuga turniirid toimusid OlyBeti pokkeritoas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlasest vanameister võitis õhtu jooksul kaks meistritiitlit
Esmaspäev, 14. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 14. november 2016. Käimasolevatel online-pokkeri Eesti meistrivõistlustel (OPEM) harukordselt heasse hoogu sattunud 48-aastane saarlane Marko Kolk (pildil) tituleeriti 12. novembril tšempioniks nii Pot Limit Omaha Hi-Lo kui No Limit Holdem heads-up mänguformaadis. Mõlemad 22-eurose sisseostuga turniirid toimusid OlyBeti pokkeritoas.
Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni (ETPF) juhatuse liikme Tanel Reisi sõnul toimub igal õhtul üks või kaks turniiri, mis viiakse läbi erinevates mänguformaatides.
“Kahe turniiri võitmine ühe päeva jooksul on kahtlemata midagi erakordset, millesarnast pole tiitlivõistluste üheksa-aastases ajaloos veel kordagi varem toimunud,” kommenteeris Tanel.
Pot Limit Hi-Lo turniiril alistas Marko 76 vastast. 462 eurot auhinnaraha teeninud tšempionile järgnesid Märt Vilt (308 eurot) ning Tarmo Pertel (231 eurot), kokku jagus preemiaraha üheksale parimale. Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni (ETPF) juhatuse liikme Tanel Reisi sõnul toimub igal õhtul üks või kaks turniiri, mis viiakse läbi erinevates mänguformaatides.“Kahe turniiri võitmine ühe päeva jooksul on kahtlemata midagi erakordset, millesarnast pole tiitlivõistluste üheksa-aastases ajaloos veel kordagi varem toimunud,” kommenteeris Tanel.Pot Limit Hi-Lo turniiril alistas Marko 76 vastast. 462 eurot auhinnaraha teeninud tšempionile järgnesid Märt Vilt (308 eurot) ning Tarmo Pertel (231 eurot), kokku jagus preemiaraha üheksale parimale.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ortodoksne traditsioon kinnitab, et Vana Testamendi esimese viie raamatu e pentateuhi autor oli Mooses, kuid sellega ei olnud nõus filosoof Benedictus Spinoza (1632–1677), kes seepärast kuulutati Amsterdami sünagoogi poolt ketseriks. Piibliuurijaid paneb imestama, et Moosese autorluse teesi nii kaua usuti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Kristlase mõtteid piibli teemadel inimese loomisest
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Ortodoksne traditsioon kinnitab, et Vana Testamendi esimese viie raamatu e pentateuhi autor oli Mooses, kuid sellega ei olnud nõus filosoof Benedictus Spinoza (1632–1677), kes seepärast kuulutati Amsterdami sünagoogi poolt ketseriks. Piibliuurijaid paneb imestama, et Moosese autorluse teesi nii kaua usuti.
Kristlasena ei püüa ma järgnevas analüüsis kedagi veenda piiblilugude ebatõelisuses, vaid tulla koos minuga ainult kaasa mõtlema ja endale soodsas võtmes järeldusi tegema. Kasutan siinjuures Tallinnas 1914. a välja antud “Piibli raamatu“ originaalteksti, “mis Jumala armu läbi ka meie Eestimaa keele on pandud, ja nüüd viieteistkümnet korda trükki antud“.
Viienda Moosese raamatu lõpust (34, 10) loeme: “Aga Israelis ei tõusnud enam niisugust prohvetit kui Moses, keda Jehova oleks tunnud palgest palgesse.“ Prohvetiks nimetatud Moosese arvatavad eluaastad on ca 1530–1410 eKr.
Teatavasti on prohvet juudi usus, kristluses ja islamis jumala tahet või ilmutusi kuulutav jutlustaja. Praegu me teame, ja on ajaloolaste poolt tõestatud, et sõna “prohvet“ tuli heebrea keelde alles tükk aega hiljem. Leiame veel ühe eksimuse ajaloo vastu: “Ja need on kuningad, kes Edomi maal on valitsenud, enne kui veel kuningas Israel laste üle valitses.“ (1.Mo 36,31). Kuidas võis Mooses teada, et aastasadade pärast Iisraelis hakkavad valitsema kuningad? Oli ju Saul esimene juudi kuningas, kes valitses XI saj e.m.a lõpuveerandil, ca 1025–1005 eKr.
Lugeja, pööra nüüd oma tähelepanu järgnevatele lõikudele ja loe kiirustamata:
Esimeses Moosese raamatus(1,27) on kirjutatud: “Ja Jumal lõi inimese oma näu järele, Jumala näu järele lõi ta teda, meheks ja naiseks lõi tema neid.“ … “Ja Jumal vaatas kõige see peale, mis ta oli teinud, ja vaata, see oli väga hea.“
Samas raamatus (2,7 ja 8) kirjeldab maailma loomise seitsmenda päeva toimetamisi: “Ja Jehova Jumal valmistas inimese, kes põrm on, mullast, ja puhus tema ninasse elavat õhku: nõnda sai inimene elavaks hingeks. Ja Jehova Jumal ehitas rohuaia Edeni päevatõusmise poole, ja pani senna inimese, keda ta oli valmistanud. Siis laskis Jehova Jumal raske une inimese peale tulla, ja ta uinus magama, ja ta võttis ühe tema küljeluist ja pani koha lihaga jälle kinni. Ja Jehova Jumal ehitas küljeluu, mis ta inimesest oli võtnud, naeseks ja saatis teda Adama juurde.“
Tähelepanelik lugeja märkas kohe esimese ja teise peatüki samateemalisust. Esimeses loos loob Jumal mehe ja naise samaaegselt kuuendal päeval.
Seitsmendal päeval, puhkepäeval, loob ta põrmust mehe ja valmistab küljeluust naise. On selge, et tegemist on kahe sõltumatu allikaga, mis on mehaaniliselt seotud. Kriitilise tekstianalüüsiga on tehtud kindlaks, et kõigis Moosese raamatute sisudes on tegemist nelja erineva allikaga, mis on pärit eraldi ajajärkudest.
Meil jääb nüüd valida vaid õiged esivanemad. Kes soovib ajalooliselt olla päev vanem, valib täiskompleksse ehk küljeluudega Aadama ja esiemaks Eeva, kes valivad seitsmendal päeval sepistatud esivanemad, peavad leppima küljeluuta esiisaga.
Selliseid anakronisme võiks esitada veel ja veel, kuid needki on piisavad tõestamaks, et Moosese raamatute peamised osad ei saanud tekkida varem kui XI saj lõpul e.m.a. Autor: Peter-Karl Bramanis, kristlane Neljapäev, 17. november 2016.Kristlasena ei püüa ma järgnevas analüüsis kedagi veenda piiblilugude ebatõelisuses, vaid tulla koos minuga ainult kaasa mõtlema ja endale soodsas võtmes järeldusi tegema. Kasutan siinjuures Tallinnas 1914. a välja antud “Piibli raamatu“ originaalteksti, “mis Jumala armu läbi ka meie Eestimaa keele on pandud, ja nüüd viieteistkümnet korda trükki antud“.Viienda Moosese raamatu lõpust (34, 10) loeme: “Aga Israelis ei tõusnud enam niisugust prohvetit kui Moses, keda Jehova oleks tunnud palgest palgesse.“ Prohvetiks nimetatud Moosese arvatavad eluaastad on ca 1530–1410 eKr.Teatavasti on prohvet juudi usus, kristluses ja islamis jumala tahet või ilmutusi kuulutav jutlustaja. Praegu me teame, ja on ajaloolaste poolt tõestatud, et sõna “prohvet“ tuli heebrea keelde alles tükk aega hiljem. Leiame veel ühe eksimuse ajaloo vastu: “Ja need on kuningad, kes Edomi maal on valitsenud, enne kui veel kuningas Israel laste üle valitses.“ (1.Mo 36,31). Kuidas võis Mooses teada, et aastasadade pärast Iisraelis hakkavad valitsema kuningad? Oli ju Saul esimene juudi kuningas, kes valitses XI saj e.m.a lõpuveerandil, ca 1025–1005 eKr.Lugeja, pööra nüüd oma tähelepanu järgnevatele lõikudele ja loe kiirustamata:Esimeses Moosese raamatus(1,27) on kirjutatud: “Ja Jumal lõi inimese oma näu järele, Jumala näu järele lõi ta teda, meheks ja naiseks lõi tema neid.“ … “Ja Jumal vaatas kõige see peale, mis ta oli teinud, ja vaata, see oli väga hea.“Samas raamatus (2,7 ja 8) kirjeldab maailma loomise seitsmenda päeva toimetamisi: “Ja Jehova Jumal valmistas inimese, kes põrm on, mullast, ja puhus tema ninasse elavat õhku: nõnda sai inimene elavaks hingeks. Ja Jehova Jumal ehitas rohuaia Edeni päevatõusmise poole, ja pani senna inimese, keda ta oli valmistanud. Siis laskis Jehova Jumal raske une inimese peale tulla, ja ta uinus magama, ja ta võttis ühe tema küljeluist ja pani koha lihaga jälle kinni. Ja Jehova Jumal ehitas küljeluu, mis ta inimesest oli võtnud, naeseks ja saatis teda Adama juurde.“Tähelepanelik lugeja märkas kohe esimese ja teise peatüki samateemalisust. Esimeses loos loob Jumal mehe ja naise samaaegselt kuuendal päeval.Seitsmendal päeval, puhkepäeval, loob ta põrmust mehe ja valmistab küljeluust naise. On selge, et tegemist on kahe sõltumatu allikaga, mis on mehaaniliselt seotud. Kriitilise tekstianalüüsiga on tehtud kindlaks, et kõigis Moosese raamatute sisudes on tegemist nelja erineva allikaga, mis on pärit eraldi ajajärkudest.Meil jääb nüüd valida vaid õiged esivanemad. Kes soovib ajalooliselt olla päev vanem, valib täiskompleksse ehk küljeluudega Aadama ja esiemaks Eeva, kes valivad seitsmendal päeval sepistatud esivanemad, peavad leppima küljeluuta esiisaga.Selliseid anakronisme võiks esitada veel ja veel, kuid needki on piisavad tõestamaks, et Moosese raamatute peamised osad ei saanud tekkida varem kui XI saj lõpul e.m.a.
Veel artikleid samast teemast »