description: Malaisia GP F1 vabatreeningul süttis boksiteel ootamatul põlema taanlase Kevin Magnusseni vormel, mis järel mehel sõna otseses mõttes tuli takus oli.

title: VIDEO | OIH! Taani F1 piloodi vormel süttis ootamatult põlema!

maintext:
Jäär Kuu ja Marsi kvadraadi tõttu võid olla kannatamatu – üritad sisse murda lahtisest uksest. Seega proovi end rohkem kõrvalt vaadata ja ära ütle kõike kohe välja, mida sülg parajasti suhu toob.
Sõnn Täna peaksid kindlalt hoidma tervist ja ära tööga üle pinguta. Ettevaatlik tuleks olla ravimite ja ka loomadega. Söö mõõdukalt ja tarbi vaid harjumuspäraseid ning kindlaks tehtud mõjuga toite.
Kaksikud Nii täna kui ka homme võid muutuda vastuvõtlikuks mitmesuguste kiusatuste ja ahvatluste suhtes. Samas, kui suudad neid energiad sublimeerida, võid olla äärmiselt viljakas loomingulises tegevuses.
Vähk Homme kell 3.11 on kuuloomine Kaaludes. Seega kasuta tänast päeva selleks, et viia oma mõtetes läbi rituaalne puhastus. Eriti õige aeg on just selleks, et mineviku painetest ja pingetest õppida lahti laskma.
Lõvi Uusi plaane pole täna mõtet teha, pigem püüa lõpetada poolikud tööd. Asjaajamises ja infovahetuses võib kiirustamist ja sellest tulenevaid prohmakaid ette tulla.
Neitsi Ebasoodne päev rahaasjadeks, eriti nendega alustamiseks. Ostu või müügiga võid kergesti kahju kannatada. Samas on päev üsna soodne seltskondlikeks ja ka romantilisteks suheteks.
Kaalud Kell 10.52 jõuab Kuu Kaaludesse ja teeb laupäeva öösel kell 3.11 ühenduse Päikesega – leiab aset kuuloomine Kaaludes. Seega sobib tänane päev asjade lõpetamiseks ja vanade vigade paranduseks, mitte veel uute alustamiseks.
Skorpion Vajad nädala pingetest puhkust, vaikust ja omaette olemist. Meditatsioon ja müstilised helid mõjuksid hästi enesetundele. Nüüd on hea uni maitsvast toidust tähtsam.
Ambur Jälgi, et sa oma võimeid üle ei hindaks – kipud liiga palju korraga ette võtma ja oled pärast suures ajapuuduses. Sinu ja mingi rühma, grupi või seltskonna vahel võib ägedaid vaidlusi ette tulla.
Kaljukits Töö ja igapäevaste olmeliste asjadega seonduv valdkond on igati paljulubavas seisus. Nüüd on võimalus leida rutiinses tegevuses üles see, mis aitab kaasa sellest rutiinist vabanemisele.
Veevalaja Nüüd võib tekkida ootamatult lahe võimalus, mis lubab surnud punktist kiiresti üle saada. Võiksid ka süveneda mõnda vanasse probleemi – nüüd suudad seda näha sootuks uue nurga alt.


authors:
Arno Saar
Seaduse Loojatele

title: Tallinna-Rapla-Türi maanteel põrkasid kokku veok ja kaubik

maintext:
Täna kell 13.05 sai häirekeskus teate, et Tallinna-Rapla-Türi maantee 41. kilomeetril on juhtunud liiklusõnnetus.
Esialgsetel andmetel liikus veok Scania Tallinna poolt Rapla suunas, kui sellel purunes lauges kurvis rehv. Veok kaldus seetõttu vastassuunavööndisse, kus põrkas kokku vastu tulnud kaubikuga ning sõitis teelt välja.
Vigastatud veokijuht jäi kabiini kinni ja tema väljaaitamisega tegelesid päästjad. Politsei teatab, et praeguseks on ta kabiinist kätte saadud ja jõudnud kiirabi hoole alla. Kaubikujuht õnnetuses vigastada ei saanud.
Politsei on sündmuskohal ning aitab liikust reguleerida.
Õnnetuspaigas on hetkel suletud Raplast Tallinna poole suunduv sõidusuund.
Täna kell 21.30 suletakse õnnetuspaigal kogu tee kaheks tunniks selleks, et veok teele tagasi tõmmata.
Politsei palub kõigil liiklejatel õnnetuspaika vältida ning võimalusel kasutada ümbersõitu.

fasttext_language: et


description: Jaanuaris FC Levadia jalgpallimeeskonnast Poola esiliigaklubisse Legnica Miedz suundunud keskkaitsja Artjom Artjunini jaoks tõi paari päeva eest sulgunud üleminekuaken uue rolli: mehest sai vabaagent.

title: TOHOH! Eesti jalgpallikoondislane jäi töötuks

maintext: Jäär Kuigi on reede, on just täna väga hea päev tõsiseks töötegemiseks. Sul on silma kõigi vigade ja puudujääkide märkamiseks ning likvideerimiseks. Ettevaatust loomadega!


description: Lõuna-Korea sõjaväe ametnike sõnul viis Põhja-Korea täna hommikul läbi viienda ja seni kõige võimsama tuumarelva katsetuse, vahendab BBC.

title: Põhja-Korea viis läbi seni võimsaima tuumarelvakatsetuse


description: Täna, 7. septembril toimus Euroopa Nõukogu ministrite asemike komitee kohtumine Strasbourgis eesistuja välisminister Marina Kaljuranna juhtimisel ja Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu osalusel. Arutelust võttis osa üle kahekümne Euroopa Nõukogu riigi ministri ja aseministri, kes vahetasid arvamusi Türgi teemal ning arutasid võimalusi, kuidas Türgit riigipöördekatse järel koostööga toetada.Euroopa Nõukogu riigid mõistsid kohtumisel riigipöördekatse hukka, väljendasid toetust Türgi demokraatlikult valitud põhiseaduslikele institutsioonidele ning solidaarsust rahvaga. Välisminister Marina Kaljurand rõhutas Euroopa Nõukogu ja liikmesriikide solidaarsuse ning igakülgse toe olulisust Türgile ning rõhutas vajadust koostööd ja dialoogi veelgi tihendada. „Türgi on meile oluline partner ning kõik me soovime näha tugevat ja demokraatlikku Türgit. Euroopa Nõukogu igakülgne abi on Türgile vajalik, et praegusele riigipöördekatse järgsele keerulisele olukorrale kiiresti lahendus leida,“ l

title: Kaljurand Euroopa Nõukogus: soovime, et Türgi tuleb kriisist välja demokraatliku ja tugevana

maintext:
Täna, 7. septembril toimus Euroopa Nõukogu ministrite asemike komitee kohtumine Strasbourgis eesistuja välisminister Marina Kaljuranna juhtimisel ja Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu osalusel. Arutelust võttis osa üle kahekümne Euroopa Nõukogu riigi ministri ja aseministri, kes vahetasid arvamusi Türgi teemal ning arutasid võimalusi, kuidas Türgit riigipöördekatse järel koostööga toetada.
Euroopa Nõukogu riigid mõistsid kohtumisel riigipöördekatse hukka, väljendasid toetust Türgi demokraatlikult valitud põhiseaduslikele institutsioonidele ning solidaarsust rahvaga.
Välisminister Marina Kaljurand rõhutas Euroopa Nõukogu ja liikmesriikide solidaarsuse ning igakülgse toe olulisust Türgile ning rõhutas vajadust koostööd ja dialoogi veelgi tihendada. „Türgi on meile oluline partner ning kõik me soovime näha tugevat ja demokraatlikku Türgit. Euroopa Nõukogu igakülgne abi on Türgile vajalik, et praegusele riigipöördekatse järgsele keerulisele olukorrale kiiresti lahendus leida,“ lausus Kaljurand. „Euroopa Nõukogu kui õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste normide looja on kõige sobilikum organisatsioon aitamaks Türgil keeruline olukord demokraatlikult lahendada,“ lisas ta.
Kaljurand pidas oluliseks, et Türgi on kinnitanud pühendumust demokraatlikele väärtustele ning oma kohustuste täitmisele vastavalt Euroopa Inimõiguste Konventsioonis sätestatule. „On oluline, et Türgi tegevus erakorralise seisukorra ajal vastaks Euroopa Inimõiguste Konventsioonis sätestatule. Samuti tuleb täita rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas austada ja kaitsta sõnavabadust, meediavabadust ning tagada riigipöördekatse süüdlastele sõltumatu ning erapooletu õigusemõistmine,“ lausus välisminister. „Euroopa Nõukogu standardite järgimine tagab kõige paremini demokraatlike institutsioonide ja aktiivse kodanikuühiskonna olemasolu, mis on hädavajalik eeltingimus iga riigi stabiilsuse ja heaolu jaoks,“ lisas ta.
Välisminister Marina Kaljurand kohtus Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendi Guido Raimondi ning Eesti kohtuniku Julia Laffranque’ga, kellega arutati inimõiguste konventsiooni täitmist liikmesriikide poolt, kohtu tööd ja reformi. Oktoobris tuleb kohtu president Raimondi Eestisse ametlikule visiidile.
Eesti on selle aasta 18. maist kuni 22. novembrini Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja.


title: ÕHTULEHE VIDEO | Tõnis Niinemets: isiklikust elust tuleb ära võtta nii mõnigi nädalavahetus

maintext:
Üsna pea alustab armastatud komöödiasaate "Suur komöödiaõhtu" uus hooaeg. Küsisime Tõnis Niinemetsalt, miks ta otsustas uuel hooajal taas saatest osa võtta ning mida on oodata uuelt hooajalt.
Näitleja sõnul nõustus ta osalema saate meeskonna ja vahvate kaasnäitlejate pärast.
Uus hooaeg erineb eelmisest tema sõnul seetõttu, et seekord on julgust rohkem. "Julgust on rohkem tähtede osas ja saate keerukuse osas, mis tähendab, et näitlejatel on veel rohkem vaja punnitada ja pingutada," rääkis Niinemets.
Esimese hooaja tagajärjel muutus Niinemetsa sõnul ta elu180 kraadi, kuna enne teadis teda ainult väike teatriringkond. "Tele massivaatamine annab tuntuse väljaspool kodu ja väljaspool Tallinnat," ütles ta.
Mida näitleja veel rääkis, vaata juba videost!


authors:
Andrew Boyers
Paul Ellis
Phil Noble

description: Ragnar Klavan lõi oma esimese värava 18kordse Inglismaa jalgpallimeistri Liverpooli ridades, kui liigakarikasarjas alistati võõrsil 3:0 Derby County. Huvitaval kombel lõi Mart Poom oma kuulsa värava samal staadionil päevapealt 13 aastat varem.

title: 3 põhjust, miks Klopp võib värava löönud Klavanist Liverpooli põhikeskkaitsja teha

maintext:
Tabamus sündis eestlase kolmandas ametlikus mängus Liverpooli eest. "Isiklikus plaanis väga ilus hetk, aga õnnelik olin eelkõige ikka põhjusel, et sain meeskonnale kasulik olla. Olin õiges kohas ja lõin värava. Pärast seda hoidsime enda värava puhtana ning mängisime kohtumise lõpuni hästi," oli Klavani kommentaar talle omane – isetu, meeskonna edu rõhutav, tagasihoidlik.
GOOAALLL!!! Woeful defending from Derby allows seldom seen Klavan to put @LFC in front. #beINEFLCup https://t.co/OKor9jAsO3
Ajaleht Liverpool Echo märkis Klavani esitust kommenteerides, et eestlane "tõestas taaskord, et teda saab vajadusel usaldada". Hinnangus peitus ilmselge eeldus, et kui Liverpool laupäeval Inglismaa meistrivõistluste raames Hull City’ga kohtub, taandub Klavan pingile ja keskkaitses mängivad taas Joel Matip ja Dejan Lovren, nagu möödunud reedel, kui Londonis nüpeldati 2:1 Chelsea’t.
Kuid kas on võimalik, et peatreener Jürgen Klopp üllatab Inglismaa jalgpalliavalikkust (ja ühtlasi rõõmustab Eesti jalgpallisõpru) ning ülendab Klavani põhimeheks? Toome välja kolm põhjust, miks see võib juhtuda:
1. Liverpooli kolmest põhimeeskonna täieõiguslikust keskkaitsjast on Klavan ainuke vasakujalgne. Horvaat Dejan Lovren ja kamerunlane Joel Matip on mõlemad paremjalgsed, kelle harjumuspärane positsioon on parempoolne keskkaitsja. Klavani konkurent vasakujalgsete seas on prantslane Mamadou Sakho, kelle suhted peatreener Kloppiga on aga suviste distsipliiniprobleemide tõttu väga sassis.
2. Klopp pole kordagi möönnud, et Klavan on toodud klubisse varumeheks. Suvel keset USA tuuri teatas ta: "Lugesin, et Klavanit peetakse meie neljandaks või viiendaks keskkaitsjaks. Oodake ainult, kuni olete teda mängimas näinud!" põrutas Klopp toona.
3. Võimalus Klavani põhikoosseisu edutamiseks on ideaalne. Kui Kloppi plaan nägi algusest peale ette, et keskkaitses moodustavad põhipaari suvel Bundesligast Liverpooli toodud Matip ja Klavan, on võimalus selle käigu sooritamiseks hetkel väga hea. "Joel Matip ja Klavan mängisid esimest korda koos ja see oli neile hea kogemus," sõnas Klopp pärast teisipäevast võitu.
Kui Klopp soovib laupäeval Premier League’is Hull City vastu sama duoga mängida, siis on selle sammu Lovrenile põhjendamine tavapärasest hõlpsam. Kaasa aitab Klavani värav – neid on meeskonnal alati vaja! – ja horvaadile saab öelda näiteks midagi stiilis "tahan näha, kas nad ka Premier League’is hakkama saavad".
***
Muidugi leiab samapalju argumente ka vastupidise otsuse kasuks. Selgus, kas Klavani üleeilne partii veenis Kloppi teda Hulli vastu algkoosseisu nimetama, saabub laupäeval.
Olgu meenutatud, et hooaja kahes esimeses mängus moodustas Liverpooli keskkaitsepaari duo Klavan – Lovren, järgmises kolmes matšis seoses eestlase põlvevigastusega Lovren – Matip (v a 4:1 võit Leicesteri üle, kui ka Lovren oli vigane ja Matipi paariliseks oli Lucas Leiva).
Klavan ise igatahes laupäeva osas pead üleliia ei vaeva. "Minu jaoks oli tähtis, et suutsin põlvevigastusest taastuda ja edaspidigi terve püsida. Oleme üks meeskond ja kes iganes parajasti mängib, on selleks hästi valmis. Ning see on hea tunne," sõnas Klavan.


title: Klassijuhataja: Maris Lauri hiilgas juba kooliajal reaalainetes

maintext:
Maris Lauri kunagine klassijuhataja Veera Sibrik on rõõmsalt üllatunud, et tema õpilasest saab nüüd haridus- ja teadusminister. Staažikas koolidirektor Lauri Leesi sõnab, et Lauri võib ju olla peamiselt finantstaustaga, aga andkem talle võimalus.
Eile alustas uut hooaega riigikogu, ent veel enne avaistungit oli parlamendi Reformierakonna fraktsiooni ruumides veelgi märgilisem sündmus – partei juhatus kiitis heaks erakonna esimehe, peaminister Taavi Rõivase ettepaneku kinnitada välisministri kandidaadiks senine haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi ning haridus- ja teadusministri kandidaadiks senine riigikogu liige, varasem rahandusminister Maris Lauri.
Kui Ligi vangerdus ei tulnud üllatusena, siis Lauri oma küll, sest naine on tuntud peamiselt finantseksperdina.
"Minu jaoks on haridus alati kõige olulisem, sest see on nii indiviidide kui ka kogu ühiskonna edukuse aluseks. Kindlasti plaanin jätkata haridusmaastiku korrastamisega ja reformide lõpuleviimisega. Eesmärgiks on ka õpetajate palga tõstmine, selleks tuleb vahendid leida," märkis Lauri.


authors:
Facebook Santa
Kohe Näha

description: Kui endine presidendi abikaasa Evelin Ilves säras möödunud aasta novembris ajakirja Sensa esikaanel, siis Toomas Hendrik Ilvese uus abikaasa Ieva Ilves ilutseb Läti naisteajakirja SANTA septembrikuu numbri kaanel.

title: NAGU KAKS TILKA VETT: Endine ja praegune esileedi ilutsevad rõõmuga ajakirjade esikaantel

maintext:
Sõnn Fortuuna muutub sinu suhtes armulikuks. Tunned, kuidas asjad hakkavad ilmet võtma. Samas on igasugune riski peale minek täna väga ohtlik. Ka mõni kiusatus võib tahta su üle võimust võtta.
Kaksikud Tänane päikesevarjutus sümboliseerib millegi lõpetamist, lõpetatust, ammendumist või täiuslikkuse saavutamist – see sõltub juba su konkreetsest elumustrist. NB! Asjade kaotamise ja varguste oht!
Vähk Su elurattale lisatakse igal tasandil pöördeid juurde. Need pöörded võivad nii hoogsaks minna, et sul tekib tunne, nagu oleksid orav rattas. Aga lõpeta jooksmine ja ratas jääb seisma!


title: ÕHTULEHE VIDEO | SADA JA SEENED: kuidas Loodusmuuseumi näituseks seeni korjatakse ja milliste nippidega saab sarnaseid seeni eristada?

maintext:
Eesti Loodusmuuseumi hoovis toimub juba 54. korda traditsiooniline sügisnäitus, kus on väljas nii söödavad, mittesöödavad, tinglikult söödavad kui ka mürgised seeneliigid.
Ühtlasi juhitakse tähelepanu ka sellele, kuidas ära tunda surmavalt mürgised seened.
Lisaks seenerikkuse tutvustamisele on tänavu luubi alla võetud nende hoiustamine, sest paraku on sageli seenemürgituse põhjuseks just valed säilitusvõtted. Seente säilitamise juures juhitakse tähelepanu ka seni vähetuntud, kuid hõlpsasti äratuntavatele söögiseentele.
Eesti Loodusmuuseumi botaanik-kuraator Marja-Liisa Kämärä tutvustas Õhtulehele erinevaid seeni ning rääkis, kuidas seenenäitus püsti pandi. Lisaks rääkisime ka kahe seenehuvilisega, kes näitusele uudistama olid tulnud.
Vaata videost!


authors:
Arno Saar
Priit Simson
Ekspress Meedia
Teet Malsroos
Noo Ei
Kehvormi Kilpla

title: MÄNG RAHALE: Kallase šansid vähenevad ja Kaljuranna omad tõusevad!

maintext:
Enamasti spordivõistlustele keskenduvad kihlveokontorid ei jäta kasutamata võimalust laiendada äri poliitika arvelt – presidendivalimised on ju võistlus ja järelikult saab tulemuse peale kihla vedada! Kuuest Eestis litsentseeritud kihlveokontorist pakub Eesti presidendivalimiste koefitsiente ainult Triobet, aga numbrite muutumine viimaste päevade jooksul on olnud väga huvitav ning räägib selget keelt, et Marina Kaljuranna võitu usutakse üha enam. Marina Kaljurand (Priit Simson / Ekspress Meedia) Esmalt kerge sissejuhatus kihlveokontorite toimimismehhanismi. Kontor pakub mingile sündmuse juhtumisele koefitsiendi, millega inimene saab raha panustada. Kui sündmus juhtub, saab inimene raha vastavalt koefitsiendile tagasi. Kui ei juhtu, jääb panus kontorile.
Seega mida väiksem on koefitsient, seda tõenäolisem on sündmuse juhtumine, sest kihlveokontor peab oma riske maandama (samas tuleb neil pakkuda piisavalt suurt koefitsienti, mis ahvatleks inimest üleüldse kihlvedu sõlmima). Näide: Triobet pakub koefitsienti 750, et Eesti jalgpallikoondis võidab MM-valiksarjas oma alagrupi ära. Kui panustada sellele 2 eurot ja Eesti võidabki valikgrupi, võidab kihlveo sõlminu 1500 eurot. Kui Eesti ei võida, jäävad 2 eurot Triobetile.
Eesti presidendivalimistel käib mäng oluliselt madalamate koefitsientidega. Viiest valimiskogus (ilmselt) esitatavast kandidaadist omab kõige kõrgemat koefitsienti (95,00) Mart Helme (EKRE). Ülejäänud nelja kandidaadi – Siim Kallas (Reformierakond), Marina Kaljurand, Allar Jõks, Mailis Reps (Keskerakond) koefitsiendid jäävad kõik alla kümne, ent need on viimase nädala jooksul põnevalt muutunud. Siim Kallas (Teet Malsroos) Eelmise nädala keskpaigas pidas Triobet valimiste selgeks favoriidiks Siim Kallast (koefitsient 1,85). Järgnesid Kaljurand (4,0), Jõks (5,4) ja Reps (6,0). Laupäevaks oli Kallase võit muutunud veidi ebatõenäolisemaks (1,95) ning Kaljuranna võidušanss selle arvelt tõusnud (3,0). Jõks ja Reps püsisid muutumatuna. Pühapäeval lõpetas Triobet aga antud teemal kihlvedude vastuvõtmise. Kui säärane asi juhtuks spordimaailmas näiteks mõne jalgpalliklubi järgmise peatreeneri isiku osas, oleks tegu kihlveokontori poolse hädapiduriga olukorras, kus ühe persooni tõenäosus on muutunud nii suureks, et selle peale kihlvedude vastuvõtmine tuleb lõpetada, sest potentsiaalne tulu jääb kontori jaoks väga suurelt alla eeldatavale rahalisele kaotusele. Õhtuleht võttis Triobeti turundusjuhi Kaido Ulejeviga ühendust, et uurida, miks presidendi isiku peale enam kihla vedada ei saa? "Koefitsiendid on ajutiselt maas, et positsioone kohendada," vastas Ulejev. Teisipäeval olidki kihlveod taas saadaval ning Kaljurand oli vahemaad Kallasega taas natuke vähendanud – Kallase koefitsient oli tõusnud 2,0, Kaljuranna oma langenud 2,8 peale. Jõks oli tõusnud 6,0-le, kus püsis jätkuvalt ka Reps. Tänaseks on Kaljurand teinud aga vägeva spurdi ja rebinud Kallase rinnale – mõlema võidukoefitsiendiks pakub Triobet hetkel (kell 12.15) 2,2. Reps püsib jätkuvalt 6,0 peal, aga Jõks on langenud 8,5 peale.
Create your own infographics Kaljuranna tõusul ja Kallase langusel on ilmselt kaks põhjust: 1) Kaljuranna võimalused ongi viimaste päevade sündmuste valguses suurenenud, 2) punktis 1 äratoodu on kannustanud inimesi üha rohkem tema võidule panustama, mis omakorda sunnib kihlveokontorit riskide maandamiseks tema koefitisenti langetama.


title: Pettai rahahäda võtab Keskerakonnalt maja

maintext:
Kuigi seni on räägitud, et reklaamiärimees Paavo Pettai firmale OÜ Midfield antud garantiikirjad, mille allkirjastas 2014. aastal Keskerakonna toonane peasekretär Priit Toobal, pole veel erakonnale rahalisi nõudmisi toonud, näitavad vaidlused Eesti kaubandus-tööstuskoja arbitraažikohtus ning Harju maakohtu määrus, et Pettai on garantiikirjad käiku andnud.
See tähendab, et Keskerakonnal on vaja Pettaile maksta üle 700 000 euro. Tegelikult andis Pettai garantiikirjadest tulenevad nõudmised sisse juba juulis ja vaidlused arbitraažikohtus toimusid augustis.
Septembri alguseks, kui Keskerakond kriisikoosolekul garantiikirju arutas, oli Pettai erakonnale juba hoobi andnud ja vähemalt mõni Keskerakonna juht pidi seda teadma. Avalikkusele suunati aga sõnum, et kõik on korras ning Pettai on Keskerakonna pikaaegne ja usaldusväärne partner.
Refereeritud artikli täistekst Eesti Päevalehes.


title: Tõeline Eesti mees Andres: "Olen nagu kloun - teiste ees viskan nalja, aga sisemuses kriibib."

maintext:
"Kunagi ma arvasin, et ei elagi neljakümneseks," tõdeb ta muretult. "Mu elu oli kodu-töö, töö-kodu, nädalavahetustel jooming. Ja varem ka nädala sees jooming. Olen oma elus hästi palju alkoholi kuritarvitanud." Napsi juurde käisid loomulikult ainult mehised road ja nõnda need kilod tulid, polster muudkui kasvas. "Ma ei saanud pastlapaelugi enam korralikult kinni siduda, pidin kõhu sisse tõmbama," muigab ta. Aga ega suurt kõhtu pole lihtne sisse tõmmata.
Õige matšomees tervise pärast ei muretse – elu on selleks, et seda põletada. Söögiks burks ja rasvast tilkuv ribi, jala ei käi ja vett ei joo. Umbes nõnda mõtles pool aastat tagasi ka 30aastane Andres Punder, üks viiest julgest Eesti mehest, kes osaleb TV3 saates "Tõeline Eesti mees".
"Eks kõigepealt vaadatakse ikka raamatu kaant – kui see lugema ei kutsu, siis kahjuks nii on," usub ülekaaluliste meeste saate staar, Andres Punder, et tal pole naistega vedanud selle pärast, et oli liiga ümar.
Viimasel ajal, juba enne saatesseminekut, sai Andres isegi aru, et senises rütmis napsi visata ei saa ning tõmbas hoogu kõvasti maha. "Kunagi jõin õlut selle pärast, et purju jääda. Kui nüüd õlle võtan, siis pudelikese lihtsalt maitsenaudingu pärast."
Kõhn poiss ei ole Andres kunagi olnud. "Ema oleks pidanud rohkem silma peal hoidma, mida poeg sööb, aga ta kinnitas kogu aeg, et kõik on hästi."
Mees tunnistab, et isa puudumine andis kasvatuses tunda – ema üksinda ei suutnud pojast viksi meest vormida. Pärast põhikooli, kui Andres Kehtnasse kutsekooli astus, läks õppimisega kohe pahasti – kitsaste koduseinte vahelt pääsenud poiss tahtis "elada". "Sealt need peod ja alkohol algasid," tunnistab ta. Kooliskäimine jäi kiiresti katki. Andres üritas küll ka õhtukas keskharidust kätte saada, kuid sealgi ei pidanud rahutu vaim pikalt vastu. "Nii et põhimõtteliselt on mul kaks korda alustatud kümnes klass," sõnab ta.
Terve elu põdeja mees
Ainuke töö, mida ta tõeliselt tunneb, on keevitamine. "Kui haridust ei ole, siis peavad käed-jalad paremini töötama," leiab Andres. Paraku ei tööta paksukestel käed-jalad pikalt hästi ning mees leiab, et nüüd, kolmekümneselt, oligi viimane aeg ennast tõsiselt käsile võtta.
Teleekraanil rebib muheda ja muretu olekuga Andres kildu, näib, et sellist meest ei morjenda miski. Kes teda paremini tunneb, teab, et tegelikult on turske turvise sees peidus õrn ja tundlik natuur. "Ma ei ole tegelikult tähelepanuga harjunud, olen vaikne ja tagasihoidlik maapoiss. Ja kunagi oli mul ikka väga madal enesehinnang," tunnistab Andres. "Olen nagu kloun – teiste ees viskan nalja, aga sisemuses kriibib." Ta tõdeb, et ilma heade ja toetavate sõpradeta, eeskätt laheda naabrinaiseta, kes teda alailma tagant torgib, oleks ta tõenäoliselt palju katkisem mees.
Õieti oligi naabrinaine see, kes Andrese saatesse registreeris. "Ta ähvardas, et teeme pulli, paneme su kirja. Ma mõtlesin, et jutt jutuks," räägib Andres. Aga siis võeti TV3st ühendust ja saadeti uus, detailsem ankeet. "Alguses ma ei saanud aru, et mis ankeet. Siis mõistsin, et naabrinaine tegigi nalja ära. Tegelikult oleks ta võinud ju oma mehe saatesse saata, see oleks kah kvalifitseerunud. Aga millegipärast valis minu." Et ka teised sõbrad meest tagant utsitasid, et saad ometi rutiinist välja, otsustas Andres avantüüri kaasa teha – maksku mis maksab, tulgu ennast kas või ihualasti kiskuda. "Lubasin naabrinaisele, et kui mind viie hulka võetakse, siis ma mitte ühelegi asjale risti ette ei löö," sõnab ta. "Olen tegelikult terve elu põdeja mees olnud. Nüüd enam ei ole."
Tegigi elustiilis kannapöörde
Küllap sellesama "põdemise" pärast ei ole Andresel seni ka ühtki pikaajalist suhet olnud. "Ma ei ole ilus," kuulutab ta ausalt. "Ma ju ise ka vaatan välimust, vähemalt alguses. Eks kõigepealt ikka vaadatakse raamatu kaant – kui see lugema ei kutsu, siis kahjuks nii on." Teisalt, kust Kodila noormees peakski endale küljeluu leidma – nii väikeses kohas on valik väike.
"Tegelikult on meil siin päris palju lapsekäruga noori emasid," naerab Andres. Ja selgub, et paljudel neist noortest emadest isasid kõrval ei ole. "Ma oma küla tüdrukuid hea meelega ei vaataks," tunnistab mees. "Raplas on ööklubi, aga kes siis läheb ööklubisse naist otsima? Üheöösuhteks võib-olla jah, aga siis on jälle üks käruga emme juures." Pole lihtne maapoisil sobivat tüdrukut leida. "Täitsa surnud ring," möönab Andres. "Aga kuidas öeldaksegi: ära otsi klubist, võta naine mehelt, kes tema eest ei hoolitse."
Omajagu kilosid – kui palju täpselt, pole lubatud avaldada – õnnestus Andresel viie saatekuu jooksul maha võtta, kuid suisa Adoniseks teda vormida ei suudetud. Praegu on ta kehakujuga, mida võiks nimetada täissaledaks. "See on elustiilisaade, nad ei oodanudki, et peame tohutult alla võtma. Olulisem oli meile tervislikku mõtteviisi sisse istutada. Ja see ka õnnestus – isegi minusugusele fruktile pandi mõistus pähe," naerab Andres. "Nüüd julgen juba peeglis endale otsa vaadata. Muidu oli nii, et suvel särki väga maha ei tahtnud võtta. Õnneks tuleb vanus peale ja enam ei viitsi eriti põdeda."


authors:
Reuters
Scanpix
Mul On
Väga Hariv

title: KAS TORMAD OSTMA? Eestis jõuab uus iPhone müügile kahe nädala pärast

maintext:
Eile õhtul tutvustas Apple maailmale iPhone 7-t ja 7 Plusi, mida eestimaalased saavad siinsetest kauplustest soetama hakata alates 23. septembrist.
Kõige odavama iPhone 7 (32 GB) saab kätte 779 euroga, telefoni kalleim versioon (256 GB) nõuab rahakotist 999 eurot, vahendab Geenius. iPhone 7 Plusi hinnad algavad 919 eurost.
Need, kes ei jõua kaks nädalat kannatada, et ligi tuhat eurot uue telefoni alla magama panna, saavad tellida uue iPhone'i Apple'i kodulehelt. Tellimuste sisseandmine algab 9. septembril ja firma hakkab neid üle maailma laiali saatma alates 16. septembrist.
Uus iPhone on neljatuumaline ja kasutab A10 protsessorit. iPhone 7 aku kestab kuni kaks tundi kauem kui tema eelkäijal iPhone 6s-il. Uus nutividin on vee- ja tolmukindel ning lisaks on sellel uuenduslik puutetundlik kodunupp, mis toimib nagu MacBooki puuteplaat. Seadmed jooksevad uusima iOS 10 peal.
(Reuters / Scanpix)
Varem on septembris esitletud iPhone'id Eestis ametlikult müügile jõudnud alles oktoobris või hiljemgi, seega peenete Apple'i nutitelefonide fännidel on sel aastal põhjust rõõmustada.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Siin Pidid Olema

description: Elu muutub aina liikuvamaks ning inimesed rändavad mööda maailma ringi. Märkamatult võivad aga meiega kaasa reisida ka mitmed ohtlikud ja senimaani tundmatud nakkushaigused.

title: Troopilised nakkushaigused jõuavad järjest tihedamini Eestisse

maintext:
„Enne reisi tuleks end sihtkohas valitseva olukorra ja võimalike ohtudega kurssi viia ning käituda vastavalt, et haigustesse nakatumist vältida. Vaktsineerimine ning hoolikas kätepesemine on lihtsamad, kuid peamised tegevused, mida nakatumise vältimiseks teha saame,“ lisas USA mereväe vanemleitnant Johnson.
Oma teadustöödes peamiselt troopilisele meditsiinile ja hügieenile keskendunud Johnson rõhutas konverentsi peaettekandes, et inimesed reisivad erinevatel põhjustel aina rohkem, kuid paraku on jätkuvalt troopilisi haigusi, mis meie igapäevases keskkonnas haruldased ja raskeloomulised on. „Seetõttu tuleb teha võimalikult palju ennetustööd ja tõsta inimeste teadlikkust, et sääraseid haigusjuhte vähendada,“ selgitas lisaks USA-le ka Guatemalas, Peruus, Türgis, Egiptuses, Aserbaidžaanis ja Tais tervishoiuteenuseid pakkunud dr Mark Johnson.
Tegemist ei ole meie jaoks sugugi kauge probleemiga. Eestlasedki on hakanud aina enam välismaal käima – olgu selleks puhkusereis, välismaal töötamine, mõnes välisülikoolis õppimine või muudel eesmärkidel rändamine. Konverentsisarja eestvedaja, Ida-Tallinna Keskhaigla ravikvaliteedijuht dr Ene Mäeots tõdes, et tegemist on teemaga, millele ei pöörata igapäevaselt eriti tähelepanu, kuid mis on tegelikult väga oluline. „Eestlased reisivad üha rohkem Eestist välja ning varem või hiljem tullakse kodumaale tagasi kas puhkusele või kolitakse uuesti siia elama. Ka välisriikidest tullakse aina sagedamini Eestisse puhkama, õppima või elama ning sellest tulenevalt peavad ka arstid olema valmis ära tundma haigusi, mida seni on Eestis nähtud harva või nähakse hoopis esmakordselt,“ selgitas dr Mäeots konverentsi päevakajalisust tänases Eestis. Seetõttu ongi väga oluline tõsta nii tervishoiutöötajate kui ka tavainimeste teadlikkust võimalike rändega seotud nakkushaiguste teemal.


title: ETTEVAATUST: Facebookis ringleb salakaval viirus!

maintext:
Facebookis hakkas täna liikuma intrigeeriva sisuga viirus, mis paneb paljud uudishimulikud sinna peale klikkima.
Facebookis ringlev tekst on järgmine. "Tõesti selle pärast mulle !!!! Pärast kuulujutud mind Ma eelistan, et selgitada asja ise! Jah, ma tegin pilte ja paar videod alasti mind ! Ma ei tea, kuidas mõned neist on suutnud olla ja pööra neid Facebook... Nii et ma kurat kõik ja ma olen uhke ! Uudishimulik siin on mõned fotod ja videod."
Selle huvitava, kuid vigases eesti keeles oleva teksti juures on link, millele klikkide kohe kindlasti ei maksa, kuid nagu näha, pole paljud uudishimust võitu saanud.


authors:
Aldo Luud
Merili Luuk
Hindrek Pärg
Laura Oks

description: Laupäeva õhtul kell 20 alustavad Eesti ja Poola korvpallikoondised viimast ja otsustavat 2017. aasta EM-valikmängu Tartu Ülikooli spordihoones. Eestil on eesmärk selge - võita võimalikult suurelt. Olenevalt alagrupi teise kohtumise tulemusest vajab Eesti aga kindlasti kas 13- või 15-punktilist võitu, et tagada edasipääs järgmise aaasta EMile. Loodetavasti tuleb täna võimas ja ilus õhtu! Püsige lainel!

title: OTSE | Eestile jäi EM-finaalturniiri uks suletuks, viimases mängus kaotati suurelt Poolale

maintext:
HINDREK PÄRG, Tartu
Võib ainult ette kujutada, mida Tiit Sokk praegu riietusruumis meestele räägib. Midagi positiivset pole eestlastel avapoolajast ette näidata. Rünnakus ollakse saamatud, visked ei taba, pall ei liigu. Kaitses jäetakse mehed väga vabaks ning poolakad panevad kõik visked ka kotti.
Võib öelda, et see oli Eesti koondise selle aasta valiktsükli kõige halvem poolaeg, aga samas tuleb ka mainida, et Poola on näidanud suurepärast korvpalli ning on kinnitanud senise mänguga, miks nad olid enne mängude algust D-alagrupi suurfavoriidid.
Eestlaste resultatiivseim on kaheksa punktiga Reinar Hallik, Veidemanil on seitse, Kurbasel kuus.


description: Samsungil võib olla järjekordne probleem – ja nende jaoks juba tuttav, märgib Slashdot. USAs hoiatas tarbijaohutuse küsimustega tegelev ametkond eile kindlate pealtlaetavate Samsungi pesumasinate ohutusprobleemide eest – pärast teateid, et "mõned on plahvatanud".

title: NO MIDA VEEL? Plahvatama kipuvad ka Samsungi pesumasinad?

maintext:
Restorani ees seisab kõige uuema mudeli Mercedes, rooli taga tukub juht. Korraga koputab aknale keegi mees ja annab juhile mingi paberi:
"Viige see kiri otsekohe oma bossile!"
Juht läheb restorani ja annab kirja edasi. Uusrikas loeb:
"Kui õnnestub, on kõik hästi, kui ei õnnestu, siis pole midagi teha."
"Mis see tähendab?" imestab uusrikas.
Autojuht loeb samuti kirja, jääb mõttesse ja
tormab siis välja. Minuti pärast on mees tagasi:
"Õnnestus!"
"Mis asi õnnestus?"
"Meie auto ära ajada!"


title: Einar Ellermaa | Kui tihti sa sõidad praamiga?

maintext:
Tundus, et on kaks võimalust: kas peaaegu kõik eestlased elavad Saaremaal ja Hiiumaal ning käivad iga päev mandril tööl või elavad kõik eestlased mandril ning käivad iga päev Saaremaal ja Hiiumaal tööl. Sellega saaks kuidagi seletada lausa perversselt suurt huvi mandri ja suursaarte vahelise tulevase laevaliikluse vastu ning ühe lausega sõnastatavat muret: „Aga kui ühel päeval laevad enam ei sõida?“ Või pigem: „Ega need laevad ühel päeval enam niikuinii ei sõida.“ Samamoodi nagu ütleb põldu pidav vanaema või ema hilissuvel: „Tänavu jääb küll kartul üles võtmata, minu selg on täitsa läbi.“
Tuleb kuum laevandussügis, kus saame teada igast väiksemastki viperusest ajutiste laevade toimimises. Olin kogu suve, puhkuse ja seejärel muude isiklike põhjuste tõttu meediaruumist eemal, aga iga kord, kui silma või kõrva sinna sisse pistsin, paistis või kostis sealt justkui hädakarje, et ega oktoobrist enam Saaremaale ja Hiiumaale saa. Ja need, kes seal on, jäävadki igaveseks sinna, saavad sünnikohas vanaks ja surevad ära nagu ennevanasti.
Aga see mure, et äkki laevad enam ühel päeval ei sõida, näis ehmatavalt suur. Mõnel riigimaantee lõigul sõidab meil ligikaudu 30 000 autot ööpäevas, aga me ei näe lakkamatut muret: „Aga kui ühel päeval auto enam käima ei lähe?“ Või: „Aga kui keegi kaevab tee üles?“ Või sadade tuhandete töölkäijate muret: „Aga kui ühel päeval buss või rong enam ei tule?“
Kui selgus, et Poolast ja Türgist tellitud uued laevad valmis ei saa, aga laevaliiklus siiski jätkub ja lühikest aega seniste laevadega, algasid uued mured.
Miks just need vanad laevad? Miks nii suure raha eest? Miks üldse riik kui halb peremees peab sellega tegelema? Miks ei ostetud kohe Leedo vanu laevu? Kes vastutab?
Küsisin huvi pärast oma kaugel lõunas elava kooliõe käest, kes pole aastaid saartel käinud, mis temal on sellest saagast meelde jäänud. Ta vastas kiiresti, et see teema teda üldse isiklikult ei puuduta. Aga teadis väga hästi, et riik raiskas meeletult raha uute laevade peale, mis ei saa õigeks ajaks valmis, ja nüüd raisatakse miljoneid ajutiste laevade üürimiseks senise vedaja käest. Nii ongi.
Kuna on selge, et laevaliiklus seisma ei jää, on fookuses laevade hilinemine ja raha. Kelle asi see enam on, kas pikkade aastate jooksul dotatsiooniks kulunud raha oli mõttekas kulutus või mitte. Eelmisel aastal oli dotatsioon 16,5 miljonit eurot ja see on kahekordistunud vähem kui kümne aastaga. Kui otstarbekas see kulu oli, saab teada alles TS Laevade tulemustest.
Riigi ehk meie raha eest on see eraäri käinud ja riik on olnud tõesti halb omanik, et on lasknud dotatsioonil hajuda erinevate tütarfirmade põimingusse ega tea, kui palju Saaremaa ja Hiiumaaga laevaühenduse pidamine tegelikult maksab.
Nii palju vanu asju on meelest läinud, et on tekkinud mineviku-ihalus: „Vanal heal Leedo ajal oli ikka kord majas...“
Vaesed Tallinna sadama praegused juhid, kes peavad tulema kaamera ette, selgitama ja vabandama ning kannatama poliitikute „selja-sirgu-ajamise-juttu“, et kui asi korda ei saa, siis võtame süüdlased ehk praeguse juhtkonna vastutusele. Üks juhtkond ju vastutas juba hanke eest ja on praegu allkirja vastu vabaduses. Aga küllap pole uute laevade hilinemise põhjus isegi Tallinna Sadama eelmise juhtkonna saamatuses ja altkäemaksudes, vaid need laevad ongi nii spetsiifilised, et tõrked oleks ikka tekkinud. Meelis Atonen, kes ministrina üritas juba enam kui kümme aastat tagasi lõpetada Leedo laevaliiklusmonopoli, ütles selle kohta Eesti Ekspressile, et „söötis põllu peale ongi raske minna ideaalset viljasaaki korjama“.
Vigu otsimas
Tihti on üsna läbinähtav, kuidas pahaendelise laevainfo taga toimetavad tugevad huvitatud jõud. Nii suures ja raharikkas äris ei taandu keegi lahinguteta. Aga miks peaks see huvitama lihtsat inimest, kes käib Soomes sagedamini kui Saaremaal või Hiiumaal? Või kui sõidabki paar korda aastas, siis laevade nimed, pikkus ja mahutavus ei ole esimene asi, millele ta reisi ajal pühendub.
Üks kindlamaid tõsiasju, mida „kuum laevandussuvi“ näitas, oli senise vedaja ülihea PR-töö.
Sel suvel sõitsid ju endise operaatori laevad, aga kui nendega midagi juhtus, siis meediakuvand jäi selline, et riik ei saa laevaühendusega hakkama.
Ei asenduslaevad ega Poolast ja Türgist saabuvad pärislaevad pole teinud veel ühtegi reisi!
Aga see kõik toimub ainult üks kord. Järgmisel aastal ei osteta uusi laevu. Ülejärgmisel ega üleülejärgmisel ka mitte. Ehk elame kuidagi need kuu või paar üle, eriti need, kes ei kavatse Saaremale või Hiiumaale sõita. Järgmisel aastal need uued suured laevad sõidavad.
Siiski kindel on see, et oktoober ja november tulevad meedias kuumad laevanduskuud. Laevad, mis inimesi aastaid saarte ja mandri vahel vedasid, on äkki väiksed ja viletsad. Valvas sõitja-lugeja annab teada igast väiksemastki viperusest ajutiste laevade toimimises.
Arvatavasti juhtub esimestel nädalatel viperusi ka uute laevadega.


title: Sõjaaja amet määratakse neilegi, kes ajateenistuses käinud pole

maintext:
Twitterisse riputatud teatis, millega Eesti kaitsevägi annab armeega vähimatki kokkupuudet omamata meestele teada nende sõjaaja ametikoha, tekitas kiiresti orkaani mõõtu tormi veeklaasis. "Kiri tuli eile (teisipäeval – L. V.) ja koosnes ainult teatest, mis saab minu ametikoht sõjaajal olema. Huvitav tõik on see, et ma pole armeeteenistuses käinud," räägib sõja korral meediaanalüütikuks määratud kirja saaja, kes postitas foto teatisest sotsiaalmeediasse küsimusega: "Kas see on mingi tavaline asi?" Kaitseväe peastaabi strateegilise kommunikatsiooni osakonna juhataja Vallo Toomet kommenteeris ERRile, et teatiste väljasaatmine ei ole kuidagi seotud sellega, kas sõda on algamas või mitte, sõjakoosseisu täiendatakse ja vaadatakse kogu aeg üle.
"Kui mõne inimese kohta on teada, et ta on omal alal tugev spetsialist, siis teate saamine tähendab, et kaitsevägi hindab tema võimet teha midagi oma riigi heaks sõja ajal, kui see peaks puhkema," selgitas Toomet.
Õhtulehele lisas ta, et teatised, kus määratakse reservväelase sõjaaja ametikoht, on rutiin, mis tuleneb seadusest. Näiteks väljastatakse see kõigile ajateenistuse läbinutele. Reservväelastena on aga arvel Eesti kodanikest mehed kuni 60aastaseks saamiseni sõltumata sellest, kas nad on kaitseväe ajateenistuse läbinud või mitte. Informatsiooni, kui palju selliseid teatisi ja millise valiku alusel on välja saadetud, nimetab Toomet salastatuks ega soovita ka teatisi avalikult eksponeerida. "Ma palun riigilt vabandust, ei tahtnud oma riiki õõnestada," kommenteeris seepeale sõjaaja meediaanalüütik, et teatisel polnud kusagil saladuse märget ja kiitis sotsiaalmeediat, mille abil pea kõik küsimused vastuse said.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Perearst Anne Kaldoja kinnitusel eristatakse tänapäeval 100 erinevat toesehaigust ning reuma võib väljenduda nii raskemal kui kergemal kujul.

title: Reuma - haigus, millega tuleb elama õppida

maintext:
Kaldoja kinnitusel on olemas nii ägedaid kui ka kroonilisi toesehaigusi. „Mõned toesehaigused põhjustavad vaid aeg-ajalt mõõdukaid vaevusi ega tekita enamasti tõsiseid tervisehäireid – nagu näiteks osteoartroos ehk liigesekulumus, mõned toesehaigused aga on kogu organismi haaravad ja kahjustavad, vahel koguni eluohtlikud põletikulised haigused – näiteks luupus ja raskekujuline reumatoidartriit,“ selgitab perearst, lisades, et reumaatilised haigused kahjustavad ennekõike sidekudet, mida leidub praktiliselt kõigis organites.
„Südant, eelkõige südameklappe, kahjustab reuma peaaegu alati, liigeseid ja teisi organsüsteeme mitte alati. Seetõttu on tõene ütlus, et reuma närib südant, aga paitab liigeseid,“ on perearsti kinnitusel reuma üks salakaval ning patsiendi elukvaliteeti tõsiselt häiriv haigus.
Reuma diagnoosimine ning õige ravi saamine võivad viibida, kuna südameklappide sisekesta reumaatilise põletiku algstaadiumis võivad esineda viirushaigust meenutavad sümptomid.
„Pahatihti võidakse reumat diagnoosida alles tagantjärele, kui avastatakse südame klapirike,“ möönab Kaldoja. Südamelihase reumaatilisele põletikule võivad viidata valud südamepiirkonnas koos südamekloppimise ning kehalisel koormusel või ka rahuolekus tekkiva hingelduse ja õhupuudusega.
Perearsti sõnul tekib reuma esmane atakk tavaliselt lapseeas ning on tõenäoline, et kui täiskasvanul avastatakse reumaatiline südame- või liigeskahjustus, pärineb see lapseeast. „Paljud reumaatilised liigeshaigused on pärilikud, paljude tekkepõhjuseks arvatakse autoimmuunprotsessi, paljude tekkepõhjust ei teata veel tänapäeval,“ lisab ta.
Kõige levinum on liigesekulumus
Kaldoja kinnitab, et liigesekulumus ehk osteoartroos on inimese kõige tavalisem liigesehaigus. „Kõige sagedamini esineb see suurvarvaste tüviliigestes, sõrmede lülivaheliigestes ja lülisambaliigestes, kuid suuremaid tervisemuresid põhjustab osteoartroos puusaliigeses (puusaliigese kulumus) ja põlveliigeses (põlveliigese kulumus). Vanemas eas leitakse artroosi peaaegu kõigil, kuid vaid vähestele põhjustab see raskeid vaevusi,“ möönab ta.
Elanikkonna keskmise vanuse suurenedes suureneb paratamatult ka artroosihaigete arv. „Osteoartroosi ohutegurid on kõrge iga, raske töö või liigeseid raskelt koormav sport, liigne kehakaal, liigeste vigastused ja pärilik soodumus,“ loetleb Kaldoja.
Liigese kulumine algab liigestuvat luupinda katva sileda kõhre vigastustest suure koormuse tagajärjel. Liigesekõhr hakkab aegamööda narmendama, lagunema ja õhenema, haigestunud liigese kõhre alla ja kõrvale hakkab liigese toestamiseks kasvama täiendav luukude, mis moodustab artroosile iseloomulikke sõlmi ja kühme liigeste ümber ning vähendab liigese liikuvust, põhjustades ühtlasi valu. Need sõlmed on röntgenipiltidel nähtavad iseloomulike ogadena.
Tavaline sümptom liigesevalu
Osteoartroosi tavaline sümptom on perearsti sõnul liigesevalu, mis tekib ja tugevneb kohe pärast liikuma hakkamist ning pärast suuremat koormust. Selle raviks kasutatakse tavaliselt valu- ja põletikuravimeid. „Igal aastal tehakse põlve- ja puusaliigese artroosi haigetele üha rohkem tehisliigeste paigaldamise lõikusi, mis suuresti aitavad kaasa valude kadumisele/vähenemisele ja elukvaliteedi paranemisele,“ sõnab Kaldoja.
Pehmekoereumaks nimetatakse aga valusid, mis võivad tekkida mitmel pool pehmetes kudedes, mitte luudes ega liigestes. Need on kõõluste, kõõluste kinnituskohtade, sidekirmete ja limapaunade põletikud ning nende diagnoosimiseks kasutatakse erinevaid uurimismeetodeid ning vajadusel suunatakse patsient ka röntgenisse.
Valu saab leevendada
Reumaatiliste haiguste puhul on oluline pidev oma tervise ja raviskeemi jälgimine, see võib vastavalt vajadusele ajas muutuda. „Valu leevendamine on reumaatilise haige jaoks ravi peamine eesmärk,“ lausub perearst, lisades, et lisaks on oluline takistada haiguse arenemist ja säilitada liigeseid. Selleks kasutatakse reumatoidartriidi ravimisel haiguskulgu mõjustavaid nn baasravimeid (näiteks metotreksaat, sulfasalasiin jt). Nende ravimitega saab ajapikku leevendada liigesevalu paremini kui valuvaigistiga, kuid baasravimite toime avaldumiseks läheb aega mõni nädal kuni mõni kuu. Patsient peab tarvitama ravimeid pidevalt, mitte ainult valu korral. Võrreldes valuvaigistitega on baasravimitel vähem ohtlikke kõrvaltoimeid. „Kuluravimite kasutamise üks eesmärke on vähendada vajadust valuravimite järele ning hoida nii ära valuravimite ohtlikke kõrvaltoimeid. Eri toesehaiguste korral on valuravi mõnevõrra erinev. Vastavalt arsti juhistele võidakse kasutada valuravimit kas ainult vajadusel (valu korral) või igapäevaselt, vastavalt skeemile,“ selgitab perearst.
Valu kui osa toesehaigusest
Kaldoja sõnul on paratamatu, et pikaajaline valu kuulub peaaegu alati toesehaiguse juurde. Tema sõnul on valu tingitud tavaliselt põletikust, kuid liigeste liikuvuse vähenedes teeb valu ka lihaspinge ja liigese väär koormamine.
„Kindlasti ei tohi valu tõttu jääda liikumatuks, sest siis tekivad liigese ehituses, ainevahetuses ja liikuvuses muutused, mis mõjuvad sama halvasti kui haigus ise. Selleks, et liikuvust säilitada tuleb korrapäraselt koormata liigest kogu liikuvusulatuses. Liikumine vähendab ka valu ja valu vähenedes paraneb sooritusvõime,“ lisab ta.
Seetõttu on nii haiguse ravis kui enese vormishoidmiseks oluline taastusravi, mis hõlmab koolitust, lisaks nõustamist, samuti on olulised välised abivahendid – näiteks liigesetoed, tugisidemed. Liikuvust parandavatest liikumisharjutustest on sobilikud näiteks lihastreening, aeroobne treening. Perearst soovitab vastavalt tervislikule olukorrale hoida end toonuses ning liikuda. Kõndimine on tema sõnul parim terviseliikumine, sest luudele, lihastele ja liigestele meeldib kõndimine, ajapikku väheneb valu ja paraneb liigeste liikuvus.
Eelistada tasub maastikul kõndimist ja kergete lisakoormuste kasutamist – see teeb kõndimise tõhusamaks. Kepikõnniga on hõlpus jälgida rühti, tugevdada rühtisäilitavaid lihaseid ja anda kehale mitmekülgsemat koormust. Lisaks vabastab kepikõnd õlavöötme ja turja valusast lihaspingest ja parandab rindkere liikuvust. Kepikõnnis suunatakse koormus kätele, millega alajäsemete koormus tunduvalt väheneb, samuti annavad kepid ka tasakaalu ja kiirendavad kõnnakut.
Perearsti kinnitusel on kepikõnd ka hea liigeshaigusi ennetav tegevus, sest kõik, mida inimese organism ei kasuta, taandareneb. Mida rohkem tegeleda sobiva füüsilise koormusega, seda aeglasemalt kuluvad liigesed ja saavad õigesti koormatud kõõlused ja lihased.
„Reuma on elumuutev haigus, kuid sellega on võimalik õppida elama. Kindlasti tasub tulla arsti juurde, kes aitab panna diagnoosi ning koostada raviplaani – vaevustega ei pea leppima,“ paneb Kaldoja südamele.
Liigesehaigused vajavad pidevat ravi
Kuuekümnendate eluaastate künnisele jõudnud Maiel diagnoositi liigeshaigus kolmekümnendate eluaastate alguses.
Haigus on kulgenud elu jooksul ägenemiste ja leebemate perioodidena. Pidev ravi on olnud see, mis haiguse kulgu kontrolli all hoiab, kuid iga ravim kurnab omakorda organismi.
„Minu haigus ilmneb peamiselt käte liigeste tuimuses, samuti valutamises, kuid ka mujal organismis. Liigesed on aeg-ajalt paistes, ma ei saa teha vajalikke toiminguid nagu sooviksin. On paremaid ning halvemaid päevi. Vahel saan elada normaalset elu, vahel on raske end liigutada. Olen õppinud selle haigusega elama ning kindlasti on aja jooksul ka raviskeem muutunud,“ möönab naine.


title: VIDEO | "Pealtnägija" avab Vello Vaheri esinemise lavataguse

maintext:
Selle suve kõige võimsam comeback kuulub vaieldamatult 52-aastasele tsirkuselegend Vello Vaherile, kes pani USA vaadatumas telesaates ahhetama ka kõige karmimad kohtunikud. Me teame, mis juhtus talendisaate laval, aga näeme esimest korda, kui napilt kõik tegelikult läks.
"Veel kaks nädalat enne viimast esinemist lõi mul Eestis jälle valu selga ja ma käisin kaks korda süsti tegemas. Tegelikult polnud ma üldse sada protsenti kindel, et suudan laval numbri esitada. Selles valguses on kõige tähtsam, et ma tegin selle ära," seletas akrobaat Vello Vaher hiljut Õhtulehele, kuidas ta saates "America’s Got Talent" seljaprobleeme trotsides peaaegu poolfinaali oleks jõudnud.
"Ma andsin endast kõik ja rohkemat poleks ma suutnud," arvas Vaher, et kuigi ta ameeriklaste talendisaate poolfinaali ei pääsenud, õnnestus tal etteaste hästi.
Ainult viimaste sekunditega oma esitusest, kui Vaher spetsiaalse abivahendiga suuga köiest kinni hoides sellega kõrgustes kiikus, pole mees rahul. Vaher selgitab, et köis, millest ta suuga kinni hoidis, oleks pidanud olema kõrgemal.


authors:
Kas Ikka Küsiti Meeste Käest
Akh Meeskes Arvab

title: MIDA MEES ARVAB: kas naise häbe peaks olema raseeritud või naturaalselt karvane?

maintext:
Tõenäoliselt ei loobu ükski õige mees naisest seetõttu, et naise häbemes olev soeng talle ei meeldi. Ometigi on tõsi see, et enamus mehi näikse eelistavat siledamat mänguväljakut...
Uurimus, kus osales 1110 kolledžiealist meest ja naist, kellelt uuriti nende harjumusi seoses häbemekarvadega, vahendab Womens Health.
Uuriti tagamaid ja inimeste eelistusi ning seda, millist allkorrust ootaks nad oma sekspartnerilt.


description: "Kui inimese vaim on valmis raskeks katsumuseks, siis jõuab ta rohkem kui tavaliselt," usuvad televõistluselt "Klassikatähed" tuntud pianist Johan Randvere ja klarnetimängija Marten Altrov, kes võtavad 1. oktoobril muusikapäeva puhul ette kontserdimaratoni.

title: Klassikatähed Johan ja Marten: kuus kontserti päevas on käkitegu!

maintext:
Mees tõreleb naisega, kes raiskas suure hulga raha oma uusaasta ballikleidi peale. "Aga kallis," vastab naine talle imestunult. "Me oleme ju küllalt rikkad, et sellest mitte rääkida. Ma nägin juhuslikult sinu tekiraamatut ja seal seisis, et sinu pangaarvel on veel 8 885 650 krooni."
"Mis kroonidest sa räägid?" oigab mees. "See on minu pangaarve number."


authors: Pildil On Üks Targa Moega Hingestatud Silmade Ja ... Lausa Keemjus

description: Riigikogu Reformierakonna fraktsioon valis täna oma uueks aseesimeheks Lõuna-Eestist valitud parlamendisaadiku Meelis Mälbergi.

title: Reformierakonna fraktsioon sai uue aseesimehe


authors: Väga Ohtlik Niimoodi Naistel Oma Tulevikuga Mängida

title: AI-AI: petja saab taseriga kõige õrnemasse kohta...

maintext:
Blond neiu istub autos ja paljastab oma avastuse, et ta kallim petab teda. Naise sõnul kinkis kallim talle jõuludeks just taseri, mille plaanib nüüd kohe ka käiku lasta...
Korterisse sisenev näitsik leiab eest kallima, kelle embuses on võõras naine, vahendab Mirror.
Näitsik uurib mehelt, et kes see võõras naine on, kuid mees väidab, et ei tea midagi.
Sellele järgneb üks särin ja valu, sest petetud naine annab mehel otse kõige õrnemasse kohta taseriga...
Vaata karmi videot SIIT!


title: Põllumees hädas: piimanduses on olukord väga hull!

maintext:
Põllumehed viisid eile Toompeale 10 000 pudelit piima, et riigikogulased näeksid piltlikult, kui palju lehmi on tulnud tapamajja viia või välismaale müüa. Minister Urmas Kruuse kostis protestijatele poliitkorrektselt, et tuleb ekspordile keskenduda.
"Kas siit võib tasuta juua kaasa võtta?" uuris üks segaduses turist eile lõuna paiku Toompea lossi ees möödujatelt.
Tema tuli parlamendihoonet pildistama, ent selle asemel laiutasid ees tuhanded piimapudelid, mis olid kui joonlaua abil järjestikku maha laotatud ja katsid riigikoguesist vaibana.
Valgeid särke kandnud põllumeeste toetajate kõrval paistis silma rohkesti lipsudega mehi. Riigikogu liikmed kiirustasid sügisesele avaistungile. Mõni kippus lihtrahva ja ajakirjanikega rääkima, kuid põllumehed nõudsid kohale maaeluminister Urmas Kruuset.


description: Venemaal palgati paljaste rindadega näitsikud, kes peaksid aitama teedel kihutamist vältida. Näib, et juhid on paljaste tissidega naiste tõttu meelsasti nõus oma sõiduki kiirust vähendama...

title: PALJAD RINNAD PEATAVAD KIHUTAJA: Venemaal paljad näitsikud aitavad kihutajaid kontrollida

maintext:
Peremees: "Te varastasite minu baarist lusikad ja väidate nüüd, et tegemist oli eksitusega. Kuidas sellest aru saada?"
Külastaja: "Ma arvasin, et need on hõbedast."


authors:
Stanislav Moškov
Tubli Töö

title: Marju Länik: "Mis oleks parem kingitus, kui sünnipäevaks kirjutatud laul."

maintext:
Laulja Marju Länik tähistas eile sünnipäeva. Erilise kingitusena kirjutas Henry Laks talle seks puhuks laulu. "Millest võiks laulja veel unistada?" on Marju liigutatud.
Marju märgib, et kuigi kink ei tulnud päris sünnipäevaüllatusena, liigutas see teda südamepõhjani. "See on nii armas!" pahvatab ta siiralt rõõmustades. "Henry kirjutas laulu ju ekstra mulle. Tegelikult on see lauljale suur kompliment ja parim variant, kui helilooja mõtleb laulu kirjutades just tema tämbrile ja laulmisstiilile. Henry ütles, et kuuleb ja näeb just mind seda laulu esitamas. Millest võiks laulja veel unistada?"
Marju lisab, et tänapäeval ei ole enam väga tavaline, et heliloojad konkreetsele lauljale mõeldes laulu kirjutavad. Sagedamini peab ise initsiatiivi võtma. Kuigi lauljanna on Henry Laksiga tuttav juba aastakümneid, 80ndatest alates, ei ole nad eriti tihedalt suhelnud. "Seda armsam oli üllatus, kui Henry millalgi augustis ühendust võttis ja ütles, et ta kirjutas minule mõeldes laulu," kinnitab Marju. "Teda olevat inspireerinud mu aastatetagune laul "Ma olen ju naine" – just see, kuidas see on esitatud – ja minu madal tämber."
Uus laul sai linti just täpselt Marju 59. sünnipäevaks. "Laulu pealkiri on "Elu ülikool" ja kuna september on ju ka teadmiste- ja tarkusekuu, siis mõtlesime, et oleks vahva ajastada see kooliaasta alguseks. Ning ühtlasi läks nii, et see sai valmis täpselt minu sünnipäevaks."


title: Karilaid: Keskerakond vajab erakorralist kongressi, esimeheks võiks kandideerida Jüri Ratas

maintext:
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles, et eilne koosolek reklaamiärimees Paavo Pettaile antud garantiikirjade osas ei toonud vajalikke vastuseid. Erakonda vajalike muutuste toomiseks võiks tema hinnangul toimuda erakorraline kongress, mille käigus võiks erakonna esimeheks kandideerida Jüri Ratas.
Mis puudutab kokku peaaegu 700 000 euro peale välja antud kahte garantiikirja, siis on Karilaiu sõnul positiivne see, et Keskerakonna esimees Edgar Savisaar tõi garantiikirjade arutamiseks mõeldud koosoleku päev varasemaks ja info saadi nii kiiremini kätte. Samuti oli kohal garantiikirjadele allkirja andnud eelmine peasekretär Priit Toobal.
Karilaiu sõnul tuleb juhtimisprobleem peatselt ära lahendada, sest kui erakonna peasekretär või juhatuse liige läheb garantiisid andama, peab tal olema juhatuse volitus, mitte nii, et vaid 2-3 inimest teavad võetud finantskohustusest.
Refereeritud artikli täistekst Delfis.


description: Ajakiri People kinnitab kuuldusi, et selle suve kuumim paar Taylor Swift ja Tom Hiddleston on lahku läinud.

title: SUVI LÄBI, ARMASTUS LÄBI: Swift ja Hiddleston läksid lahku


authors: See Sobib Hästi Järgmise Presidendi Proua Marina Kaljuranna Toetamiseks..

description: Esmaspäevast kuni kolmapäevani teevad Eesti kohal madallende Saksa õhuväe kaks Ämari lennubaasis paiknevat hävituslennukit Eurofighter.

title: NATO hävitajad teevad madallende


description: Kui hästi läheb mälumängu lahendamine ja kui oled mängu jaganud, siis kas sinu sõbrad saavad hakkama paremini või hoopis halvemini?

title: MÄLUMÄNG | Kui palju tead Evelin Ilvesest?

maintext:
Blondiin küsib kaupluses:
"Mis see on?"
"Termos."
"Milleks see on?"
"Selles nõus jääb külm külmaks ja kuum kuumaks!"
Blondiin ostab termose ja võtab selle järgmisel päeval tööle kaasa.
"Näete, ostsin eile kaubamajast selle kihvti asja. Selles jääb kuum kuumaks ja külm külmaks!" eputab ta.
"Mis sul seal sees on?"
"Kaks tassi kohvi ja üks jäätis!"


title: Põllumeeste annetatud piim jõudis Toompealt paljude abivajajateni

maintext:
Põllumeeste poolt esmaspäeval, 12. septembril, aktsiooni „(M)ärkamine!“ raames Toompeale toodud 10 000 liitrit piima jõudis koostöös Toidupanga ja mitmete teiste heategevusorganisatsioonidega paljude abivajajateni Harju-, Rapla-, Lääne- ja Hiiumaal ning Tallinnas.
„Põllumehed korraldasid esmaspäeval Tallinnas aktsiooni „(M)ärkamine!“. Märkamine on ka heategevusega tegelevate organisatsioonide igapäevase töö oluliseks osaks. Meil on hea meel, et põllumeeste poolt Toompeale toodud väga suur kogus piima jõudis paljude nende inimesteni, kelle toimetulek vajab tõepoolest märkamist.“ ütles Eesti Toidupanga tegevjuhtPiet Boerefijn.
Põllumehed korraldasid esmaspäeval Riigikogu ees aktsiooni „(M)ärkamine!“. Lossi platsile toodi 10 000 liitrit värsket ja head kodumaist piima, mida põllumehed päevast-päeva eestimaalaste toidulauale toodavad. Põllumehed rõhutasid oma aktsiooniga, et Eesti on kaotanud kahe aastaga 10 000 lehma, mis tähendab, et igal aastal jääb meil tootmata sama palju piima, kui eestimaalased joogipiimana aastas ära tarbivad. Põllumeeste hinnangul on viimane aeg ärgata ja märgata, mis on juhtunud ja juhtumas Eesti põllumajanduses ning maaelus.
Pärast aktsiooni lõppu jagati piima rahvale, kes oli kogunenud Riigikogu ette. Eesti Toidupank on tänulik korraldajatele suuremahulise annetuse eest: hinnanguliselt umbes 9000 liitrit piima aktsioonist annetati Eesti Toidupangale, tänu millele jõudis piim abivajajateni Eesti eri paikades. Prioriteediks piima edasi jagamisel olid lastega pered ja lasterikkad pered.
Eesti Toidupanga partnerid, tänu kellele piim abivajajateni jõudis: Tallinna Toidupank,Tallinna ja Harjumaa Lasterikaste Perede Liit, Raplamaa Lasterikaste Perede Ühendus, MTÜ Lootus Sinuga, MTÜ Tabiita Misjon, MTÜ Päästearmee Eestis.


description: Hiinas pääses hiiglaslik Kuud imiteeriv õhupall tormiga valla ja hakkas mööda linnatänavaid veerema.

title: VIDEO JA FOTOD | Taifuun Meranti möllab: hiiglaslik Kuu-õhupall pääses linna mööda veerema

maintext: Hiinas on linnades üles seatud Kuu-õhupallid seepärast, et taifuun Meranti tõttu on nähtavus halb ning inimesed ei näe Kuud, mille pärast täiskuu ajal sügisfestivali peetakse.


description: Olla varajane, kiire või kähku tegutseja - see on elus hinnatud omadus, kuid kindlasti mitte seksis. Eriti, kui väga kiirelt jõuab lõpuni just sinu mees...

title: AITA TEDA: 5 nippi, et mees voodis kauem vastu peaks

maintext:
Loomaaias:
"Ema, kes see on?"
"See on vaal, pojake."
"No mis vaal see on, proua," sekkub mööduv härrasmees, "see on ju krokodill."
Sel ajal ronib krokodill kaldale.
"Näete, proua, vaalad ei roni ju iialgi kaldale."
"Nagu näete, mõnikord siiski ronivad."


authors: Reuters Scanpix

title: Snowden soovib Venemaalt lahkuda

maintext:
Kolme aasta eest USA salajased nuhkimisprogrammid avalikustanud ja seejärel Venemaal poliitilise varjupaiga saanud Edward Snowden (33) kritiseeris ajalehele Financial Times antud intervjuus Venemaa valitsuse poliitikat inimõiguste ja sõnavabaduse vallas internetis.
Snowden teatas, et ta on Ameerika kolleegidega pidevas kontaktis ja näeb oma tulevikku vaid ingliskeelses maailmas. Seetõttu plaanib ta Venemaalt lahkuda.
"Kogu minu töö käib inglise keeles. Kõigi töökaaslastega räägin ma inglise keeles. Ma magan Venemaal, kuid elan terves maailmas.
Mul ei ole erilisi sidemeid Venemaal. Ja see on teadlik valik, sest kui meeletult see ka ei kõlaks, ma plaanin siit (Venemaalt) ära sõita," ütles alates 2013. aasta suvest Venemaal elav Edward Snowden.


description: Inglismaa liigakarikasarjas mängiti teisipäeval esimene jagu 1/16-finaale, mille tulemusel pudenes konkurentsist kolm Premier League'i klubi.

title: Leicester mängis maha 2:0 edu, kaks Premier League'i klubi kaotasid madalama liiga meeskonnale

maintext:
Kaksikud 8.53 – Kuu Kaksikutes. Võimalik, et sul õnnestub täna teistele taas tõestada, kui kiire ja taiplik sa ikka oled! Seega võidad täna kindlasti kiiruses, kuid kaotad süvenemises ja põhjalikkuses.
Vähk Oled unistav ja viibid oma sisekosmoses. Sul võib olla tunne, nagu püüaks keegi sinu eest mingit suurt saladust varjata. Osaliselt võib see ka õige olla. Selle vastu aitab kõige paremini avameelsus.
Lõvi Täna on sul silma väga peenekoeliste ja samas praktiliste detailide märkamiseks, seetõttu võid edukalt käima lükata mõne ettevõtmise, kus on vajalik nii kiirus ja kohanemisvõime, kui ka püsivus ja süsteemsus.
Neitsi Tunned täna vajadust teha midagi erilist, kuid see võib kukkuda väga veidralt välja. Jälgi täna oma kehakeelt – liigutusi ja miimikat – need võivad olla reetlikud!


title: Kas Jose Mourinho ja Man United võtavad eurosarja tõsiselt või mitte?

maintext:
Manchester United alustab täna teekonda Euroopa liigas - sarjas, mis ei ole suurte traditsioonidega meeskondadele ehk kõige prestiižem. Kuidas suhtub vägeva ajalooga klubi, vägev peatreener Jose Mourinho, Euroopa tugevuselt teises võistlussarjas mängimisse? "See ei ole võistlus, mida Manchetser United tahaks. See ei ole võistlus, mida mina või ka mängijad tahaks," teatas 53-aastane portugallane. "Aga reaalsus on see, et peame Euroopa liigas osalema. Meil tuleb sellesse võistlusesse suhtuda lugupidamisega ning me ei soovi kindlasti alagrupiturniiriga lõpetada."
Mourinho sõuntsi ei näe klubi standarid kaotusele mängimist mitte kuidagi ette. "Me tahame Euroopa liiga võita. Seda on raske saavutada, kuid lihtne välja öelda ja mõelda - sellise suhtmisega peame me turniirile vastu minema."
"Siiski pole tegemist Meistrite liigaga, mistõttu on raskem end motiveerida. Mina saadan omapoolse sõnumi sellega, et saadan väljakule parima koosseisu. Võiksin panna ka mängima ainult noored, aga see poleks õige," lausus Man Unitedi peatreener.


description: Kodumaiste nõidade jõukatsumine, kus peakohtunikuna astub üles Marilyn Kerro, alustab juba täna. Avaosas valitakse välja need 12 eriliste võimetega inimest, kes peavad oma oskusi kolme kuu jooksul televaatajatele tõestama.

title: KAS OLED VALMIS? "Eesti selgeltnägijate tuleproov" alustab täna õhtul!

maintext:
Jäär Valitsev seis annab sulle külma närvi ja suurepärase võime keskenduda ühele kindlale tegevusele. Kõik sinu mõtted ja teod on loogiliselt süsteemis. Samas võid olla liiga kriitiline.
Kaksikud Su mõtted on kummalised. Kaldud ülemäära fantaseerima ning sündmustele ja inimsuhetele olematuid külgi juurde mõtlema. Kuid loomingulises tegevuses oled äärmiselt leidlik ja viljakas.


title: MANDALATE TERVENDAV TOIME - kas pildid ja kujundid võivad vahendada ravivat energiat?

maintext:
Riina Grethieli kristallimandalad on loodud, et tugevdada vaatajas enesetervenduslikku võimet, mis on omane igaühele, kes avaneb puhtale valguse ja armastuse allikale enese sisemuses. See tervendav ja kõike negatiivset lahustav valgus on universumi algolemus ning välises maailmas saab see väga puhtal kujul nähtavaks näiteks kristallides ja mineraalides, mille energiaid on ka järgnevalt välja toodud mandalate loomisel kasutatud.
Mandala on sanskritikeelne sõna, mis tähendab tõlkes "ringi". See on kõige täiuslikum kujund pühas geomeetrias, mida on läbi aegade kasutatud sakraalse kunsti loomisel. Näiteks on traditsioonilised Tiibeti mandalad abivahendid meditatsioonis ning väljendavad sakraalset ruumi, mis on asupaigaks erinevatele kaitsejumalustele.
Mandala keskmes asuv jumalus sümboliseerib praktiseerija sisemist potentsiaali ning aitab äratada tema kõrgeimat olemust. Ka teistes kultuurides ja traditsioonides on ringi läbi aegade sakraalse ruumi ja jumaliku energia tähistamiseks kasutatud, kuid praegusel ajal on mandalakunst kogu maailmas lausa plahvatuslikult levima hakanud. Põhjuseks on ilmselt see, et väga paljud inimesed soovivad meie kiiresti muutuvas ajas luua kontakti ajatu ja igavikulisega, et naasta sisemise rahu, tervise ja tasakaalu seisundisse. Särava keskme ümber harmooniliselt korrastatud mandalaruum on rahustava toimega kujund ning suurepäraseks abivahendiks sissepoole suundumisel ja universumi tervendavatele energiatele häälestumisel.
Järgnevalt tutvustab mandalate ekspert Riina Grethiel kaheksat tervendavat kristallimandalat, mis on loodud viimase kümne aasta jooksul. Need mandalad on läbi proovitud abivahendid, mis aitavad Sul taastada oma elus harmooniat ja tasakaalu ning käivitavad ka kaasasündinud enesetervendusvõimet. Kui avaned mandalate tervendavale toimele, siis puhastavad need väga õrnalt Sinu energiavälju, tasakaalustavad tšakraid ning ankurdavad tervendavat valgust kehasse ja rakutasandile. Klikkides igale mandalale on võimalik seda ka soetada ning oma ellu tuua.
Peaingel Miikaeli mandala, 2006
See tervendav kristallimandala põimib ühte seleniidi ja safiiri valgustavad energiaid ning aitab tugevdada kontakti peaingel Miikaeli kohalolekuga. Seleniit aitab avada hingetähe tšakrat, suhelda inglitega ja aktiveerida valguskeha. Safiir avab meid universaalsele tarkusele ning aitab mõista ja vastu võtta kõrgemat juhatust. Peaingel Miikael vahendab Maale safiirkiire energiat ning sellega töötamine tagab kaitse ka siis, kui soovid kompromisside tegemisest loobuda ning oled otsustanud väljendada maailmale oma tõde.
Peaingel Gabrieli mandala, 2008
See mandala vahendab peaingel Gabrieli kristallpuhast vaimse ärkamise energiat, mis sisaldab nii säravat valget valgust kui ka kuldset ja plaatina kiirt. Gabrieli kristallimandala loomisel on kasutatud ehtsa teemandi, herkimeri teemandi ja seleniidi energiaid. Peaingel Gabriel on abiks mediteerimisel, siseplaanides toimuvate rännakute juures ning teadliku unenägemise praktiseerimisel. Kõrgemasse sagedusse liikumist toetava peainglina aitab Gabriel vallandada sügavat, rakutasandini tungivat puhastust ja tervendust. Tema tööks on ka esimese ja teise tšakra tasakaalustamine ning puhta valgusega täitmine. Lisaks aitab see peaingel meil avastada ja mõista oma eluülesannet ja seda teostama asuda. Gabriel on nii teejuht, tervendaja kui Allika sõnumitooja ning teeb kõik, et aidata meil käia üksnes kõrgeimat võimalikku teed – kasvada ja avarduda armastuse ja rõõmu kaudu.
Peaingel Rafaeli mandala, 2007
See kristallimandala vahendab peaingel Rafaeli smaragdrohelist kiirt, mis on abiks nii enese kui teiste tervendamisel. Smaragdroheline valgus ühendab südant ja kolmandat silma, toetades avanemist südametarkusele. Peaingel Rafael õpetab meil olema leebe ja kaastundlik, jääma oma keskmesse ning lähtuma südamest ka siis, kui on vaja endale ruumi luua. Peaingel Rafaeli energia mõjub nagu õrn kohalolek, mis leevendab, tervendab ja rahustab, puudutades märkamatult Sinu olemuse sügavaimat tuuma, äratades Sinus peituvat jumalikkust, aidates sel esile tulla ja särama lüüa.
Peaingel Urieli mandala, 2008
See kristallimandala vahendab peaingel Urieli imettegevat ja jõuduandvat energiat. Peaingel Uriel (Jumala tuli) lahustab viha ja konfliktid ning asendab need sügava sisemise rahu ja keskmesoleku tundega. Peaingel Urieli energia on abiks hirmudest võitu saamisel, aitab käia pühendunu teed ning keskenduda üksnes kõrgematele väärtustele. Urieli vägi on määratult suur ning tema kutsumine ülendav kogemus. See peaingel aitab teha kõrgemaid valikuid ning kooskõlastuda Kõrgema Tahtega. Kui kulged oma teel valgusesse koos peaingel Urieliga, oled vaba murest ja hirmudest, täidetud ja ümbritsetud sügavast rahust ning uue kuldajastu saabumise lootusest. Peaingel Urieli kristallimandala loomisel on kasutatud rubiini, tsitriini, rodokrosiidi ja pietersiidi energiaid.
Violetse leegi mandala, 2006
Sellest kristallimandalast kiirgub ametüsti energiaid, mis ongi violetne leek mineraliseerunud kujul. Violetne leek muundab kõik negatiivsed energiad puhtaks valguseks ning on äärmiselt tervendava ja transformeeriva toimega. Ametüsti energiatega töötades ümbritsed end püsiva kaitsega ja jääd häälestunuks oma kõrgema mina juhtimisele.
Sise-Maa ja Lemuuria tervendus, 2014
Seda mandalat vaadates võid suunduda meditatsioonis uuenemise ja tervenemise templisse, mis asub siseplaanides, ning võtta vastu Lemuuria tervendust. Sind juhatakse väga erilisse kristallkambrisse, mis koosneb peamiselt Lemuuria täheseemnekristallidest ning on kaunistatud ka erakordselt kõrgsagedusliku merevaiguga. Lisaks leidub seal kuldseid, hõbedasi, helesiniseid, roosakaid, säravvalgeid, kuld- ja hõbevalgeid kristalle, mida alles tulevikus inimkonnale tutvustatakse. Sind tervendatakse nende kristallide energia ja valgusega. Eelkõige on tähelepanu südame tervendamisel ja äratamisel, nii et Sinu süda võiks hakata välja kiirgama säravat valgust, otsekui oleks seal süttinud keskpäike. Sind tervendatakse ka kuld- ja hõbekristalse leegiga, mis on täidetud tervendavate pühageomeetriliste mustritega. Puhastatakse Sinu energiakehasid, eelkõige emotsionaalkeha ja mentaalkeha, tehes ruumi uutele harmoonilistele ja duaalsusest vabadele mõttemustritele. Sinu eeterkeha täitub kõige säravama valgusega. Sinus ärkab Su tõeline jumalik olemus – Allika Mina. Kui tõused sel meditatiivsel rännakul tervendusasemelt, võid paluda, et Sulle näidataks peeglit... Sealt vaatab vastu särav ja kiirgav valgusolend. See oled Sina ise – kooskõlas oma algse olemusega. Vaata endale otsa ning aktsepteeri enese täiuslikkust! Soovi korral võid saata tervendust ka oma minevikku, tulevikku, Eestimaale, kogu maailmale...
Kuu mandala, 2006
See kristallimandala vahendab kuukivi vibratsioone, mis aitab saada ühendust jumalikku naispoolt väljendava taevase väega – Kuujumalannaga. Olles tervendava, rahustava ja harmoniseeriva toimega, leevendab see mandala unetusest tingitud väsimust ning on abiks unenägude meeldejätmisel. Kuukivi on uute alguste kivi ning selles peituv jumalik naisenergia aitab tugevdada intuitsiooni. Täiskuu ajal võib kuukivi esile kutsuda selgeid unenägusid, võimendab ülemeelelisi võimeid ja selgeltnägemist.
Kuldne Emand - Kirkuse Läte, 2011
Lisaks Kuule ilmutab Suur Jumalanna end ka särava Päikesena. See on Tema ülim kuju ja samas ka kõige varjatum väljendus, millest on aastatuhandeid teadlikult vaikitud, sest just siin peitub Suure Jumalanna vahetu, valgustav ja puhtasse armastuse vibratsiooni tõstev olemus, mis avab kuldajastu väravad ning juhatab meid kogemuslikult otse Puhtale Maale – siin ja praegu. Kuigi lääne müstilises ikonograafias peetakse Päikest meheks ja Kuud naiseks, jutustab iidne ida traditsioon naissoost Päikesest. Jaapani valitsejate sugupuud ulatuvad tagasi Ülima Päikesejumalanna Omikami Amaterasuni. Ka hindude Suur Ema võttis Päikese kuju ja ilmus Jumalanna Aditina – kaheteistkümne sodiaagimärgi emana. Mahanirvanatantras öeldakse, et Päike on Suure Jumalanna "rüü": "Päike, kõige hiilgavam nähtus füüsilises maailmas, on Tema (Suure Jumalanna), kes Ta on "rüütatud Päikesesse", maajalik rõivas." Ta ilmub nähtavale Tühjusest ja hajutab kõik hirmud, sest Päikesena ilmuvas Jumalannas ei ole enam midagi kauget, salapärast ega tumedat. Ta on Maa peale naasnud Suure Keskpäikese valgus. Ta on Suur Jumalanna, kes on heitnud eneselt loorid ning näitab nüüd meile oma täispotentsiaali – hiilgavat valgust ja kõikeuuendavat väge. Ta on ka Armastusejumalanna ning täiusliku tasakaalu looja nii meie sees kui ka välises maailmas toimivate suurte polaarsuste – mees- ja naispoole vahel. Ta armastab kõiki oma lapsi võrdselt ning õpetab meile viise, kuidas lahendada seda kõikide aegade kõige suuremat kosmilist mõistatust – ühendada ja tasakaalustada nais- ja meesenergiaid selles maailmas nii, et jumalik valgus, küllus, rahu, armastus ja harmoonia võiksid mitmekordistuda ning muuta kogemuse reaalsusest üha erilisemaks, mitmekesisemaks, edasiviivamaks ja imelisemaks. Päikesejumalanna, keda muistsed eestlased hiiesalude ja pühade vete Kuldse Emandana (Kuldnaisena) tundsid, on rahuajastu Jumalanna, kes väestab meespoolt mitte võitlejaks, sõdalaseks või kangelaseks (nagu on teinud pikki ajastuid Suure Jumalanna kuu- ja täheaspektid), vaid Maa hoidjaks ja Rahujumalaks. Neid väärtusi on kehastanud Kristus ja Buddha ning ka paljud teised säravad valgusemeistrid, kes on kõik tundnud seda iidset saladust – kuidas luua ühendus Suure Jumalanna päikeseaspektiga. (Katkend Riina Grethieli raamatust "Suure Jumalanna müsteeriumid", Valgusesaar 2012.)
Riina Grethiel Leppoja on aastast 1993 Eesti Kunstnike Liidu liige ning raamatute "Suure Jumalanna müsteeriumid" (Valgusesaar 2012), "Kuldajastu loomine" (Valgusesaar 2014) ja "Vabanemise vägi“ (Valgusesaar 2015) autor. Ta on üks kirjastuse ja keskkonna Valgusesaar loojatest ning alates aastast 2001 viib ta läbi tervendus- ja meditatsiooniseminare, olles koostanud ka mitmeid audiokursuseid, nagu "Eelmiste elude tervendamine", "Karma vabastamine", "Eluülesande avastamine", "Sise-Maa ja Lemuuria tervendus" jpt.


description: Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnal õnnestust tänu tugevale viimasele veerandajale võtta koduväljakul Riia Baronsi vastu kaheksa punktiline võit.

title: Tartu Ülikool teenis viimases kontrollmängus enne Meistrite liigat õpetliku võidu

maintext:
"Härra doktor, mu nina on nii punane! Kas ma saan selle vastu midagi teha?"
"Kui see on sünnist saati selline, siis mitte. Kui see on aga punane joomisest, siis peate edasi jooma, aja jooksul muutub nina violetseks."


authors:
Ria Novosti
No Nii

description: Venemaa lõpetab 2018. aastaks naftatoodete ekspordil Baltikumi sadamate kasutamise, vahendas Reuters.

title: Venemaa keerab transiidikraanid kinni: Balti sadamaid enam ei kasutata

maintext:
Jäär Päevas on võimsad energiad, mida peaksid suutma mõistlikult kasutada. Enesetunne võib kannatada just energia ülemäärase kogunemise tõttu, seega oleksid teretulnud sport ja füüsiline töö.
Vähk Sinu tundlik sõrm on elu pulsil – väga palju juhtub just sinu silme all või siis osavõtul. Oled nüüd võimeline liikuma kiiresti edasi ja seda kahtlusteta. Saad aru inimeste varjatud motiividest.


title: WADA satub iga päev häkkerite rünnaku alla. Peadirektor: kahtlustame venelasi

maintext:
Maailma Antidopingu (WADA) peadirektor Olivier Niggli tõdes Norra rahvusringhäälingule, et WADA on sattunud viimaste nädalate jooksul tõsiste häkkerirünnakute alla. Ametniku arvates võib kahtlustada venelasi.
"Viimase kolme nädala jooksul on meil olnud iga päev paar juhtumit. Seda juhtub kogu aeg ning see on päris tüütu," sõnas Niggli. "Meil on korralik kahtlus, kes häkkerid on. Nad on Venemaalt ning neil on lääne valitsuste juures sõpru," lisas ta.
Rio olümpiamängude ajal tuli teade, et Venemaa dopinguprogrammi paljastamises võtmerolli mänginud jooksja Julia Stepanova vahetas elukohta, kuna häkkerid suutsid siseneda WADA siseveebis oleva venelanna profiilile. Samuti said häkkerid ligipääsu Stepanova isiklikule emailile.
Niggli tõdes, et rünnakutega jätkatakse regulaarselt, ühtlasi on tal alust kahtlustada, et häkkerid kasutavad pealtkuulamisseadmeid.
"Kui nad lõpetaksid meie vaenlasena käsitlemise ja saaksid aru, et saame üheskoos probleemile lahenduse leida, võiks see lõppeda. Aga praegu saadavad nad välja täiesti valesid signaale," on Niggli nõutu.


description: Kohe varsti näeb Pariisis järjekordset esiveolist BMW linnamaasturit. See kord on selleks kupeeliku kuju saanud X2.

title: BMW meelitusvideo esimesest X2’st


title: Juhtkiri | Kas raha teeb meid tervemaks?

maintext:
Tervishoiutöötajate streigi sõnum on lihtne: kui praegu jääb patsient seoses meeleavaldusega arstiabist ilma üheks tunniks, siis tulevikus, kui tervishoidu raha juurde ei tule, võib seda abi oodata päevi või isegi kuid. Õigemini on juba praegu liiga palju neid, kes ootavad eriarsti jutule pääsemist nii kaua, et vajadusest lisauuringute järele saab krooniline haigus, mis nõuab nii haigekassalt kui ka patsiendilt oluliselt suuremaid kulutusi kui siis, kui tõvele oleks kohe jaole saadud.
Ei saa aga öelda, et arstid-õed oleksid selle võitluse ainult patsientide heaolu nimel ette võtnud – tervishoiutöötajate palgaläbirääkimised on veninud aastapikkuseks ja jõudnud riikliku lepitajani. Selge, et kui raha juurde ei tule, peavad meedikud iga-aastasest tahetud kümneprotsendilisest palgatõusust suu puhtaks pühkima. Kuna tööjõukulud hammustavad haiglate eelarvest suurima tüki, on kiusatus suur kärpida just sealt. Otsustajail on vaja kirurgi täpsust, et meedikuid kokkuhoiupoliitikaga mitte piiri taha ehmatada, ent kokku ei saa leppida ka üle jõu käivas palgakasvus. Meedikute palgatõus peab olema mõistlikus vahekorras üldise palgakasvuga ega saa olla sõltumatu riigi majanduse olukorrast.
Kui arstide streikimisisu ei näi kunagi otsa saavat ja raviraha on nii vähe, et arstiabi osutamise asemel tuleb patsient koju infarkti ootama saata, siis tuleb küsida, mis on tervishoiusüsteemis valesti läinud. Praegu haigekassa eelarvest vigu otsivad (ja eelarve kinnitanud nõukogu laua taga istunud) poliitikud peaksid endalegi otsa vaatama ja tunnistama, et valearvestust pole teinud mitte ainult haigekassa, vaid nemadki – vananev rahvastik vajab paratamatult rohkem ja kallimat ravi.
Sel nädalal peaks selguma, milline on valitsuse plaan haigekassa ülekuludega toime tulemiseks, ent fookus peab olema laiem kui vaid haigekassa eelarveaugu lappimine näiteks sünnitus- ja haigushüvitisele lae seadmisega. Arutelu väärib seegi, kas tervishoiu praegune rahastamine maksude kaudu on optimaalne ja kuivõrd mõistlik oli Reformierakonna valimislubadus langetada sotsiaalmaksu.


description: Sharon Stone (58) usub, et aastal 2001 suri ta sekundi murdosaks.

title: Sharon Stone usub, et suri sekundi murdosaks

maintext:
Poiss tormab bensiinijaama:
"Palun andke kähku kanistritäis bensiini! Meie koolimaja kelder läks just põlema!"
nnn
Kohtunik: "Ma näen, et peale raha võtsite te sellest korterist kaasa veel sõrmuse, kuldkella, pärlikee ja briljandid."
Kohtualune: "Jah, sir, ma olen veendunud, et ainult raha ei too õnne."


description: Mitmendat õhtut järjest voodis väherdes on viimane aeg mõelda, miks see nii on, sest unetuse põhjuseid teades on võimalik probleemile ka lahendust leida.

title: Õhtul uni ei tule? Ehk on süüdi üks neist kuuest tegevusest?

maintext:
Soomlased olid metsatöödel. Õhtul avastati, et kaks meest on kadunud, Otsiti, otsiti – ei midagi. Järgmisel päeval läks rahvasumm metsa kammima ja kadunud mehed leitigi üles. Nad seisid kramplikult ja hoidsid puud kinni, et see neile kaela ei kukuks.
"Miks te, kurivaimud, appi ei hüüdnud?"
"Ei saanud, piir on lähedal."


authors: Afp Scanpix

title: Zayn Malik jättis ärevuse tõttu ära järjekordse kontserdi

maintext:
Endine poistebändi One Direction liige Zayn Malik kannatab taas äärmise ärevuse all, mis takistab esinemist.
Laulja kurvastas fänne teatega, et jätab ärevuse tõttu ära 7. oktoobriks planeeritud Dubai kontserdi.
Zayn seletas, et tal napib enesekindlust, ehkki ta tunneb, et on teinud edusamme. "Mul on tõeliselt kahju teile pettumust valmistada," vahendab Metro.


title: Toyota WRC - Tänakuga või ilma, tipus või mitte?

maintext:
"Ega mul suuri kõhklusi pole, aga pisikesed kahtlused ei anna asu ja ei lase magada." – 34 aastat tagasi komöödiameistri Eino Baskini suust kõlanud tsitaadi juurviljahoidja kõrvale püstitatud müstilise plangu aadressil saab kui ühele ümber tõsta Toyota rallitiimi kohta käivaks.
Autoralli MM-hooajal on käsil pikk suvepuhkus. Sel nädalavahetusel pidanuks toimuma tänavu kalendrisse lisatud Hiina etapp, ent augusti keskel tuli teade, et kuna paduvihmad on Pekingi lähistel kulgema pidanud ralli teed muutnud kasutuskõlbmatuks, tuleb võistlus ära jätta. Nõnda kõlas vähemalt ametlik selgitus.
"Valitsus suutnuks teed kahe päevaga korda teha, aga Hiinas on mootorispordile väga raske toetajaid leida," väitis Autospordile hiinlasest ajakirjanik Chao Fei, et pigem olid ilma põhjustatud kahjud mugav vabandus, miks rahahädas etapp ära jätta.
Tänak proovis uut autot
Lõpptulemus on aga, et ralliinimestel on keset suve ohtralt vaba aega. Pilootide jaoks tähendab see võimalust koguda testikilomeetreid. Eesti esipaar Ott Tänak ja Raigo Mõlder veetsid seetõttu hiljuti aega Hispaanias, kus sõlmiti sinasõprust M-Sport tiimi 2017. aasta võistlusmasinaga. Tänavu kihutavad saarlased Dmacki meeskonnas, ent suured uuendused läbinud auto testiks oli Ford Fiesta WRCle alla kruvitud Michelini ehk M-Sporti ametliku rehvipartneri toodang. See annab selget märku, et tiimiboss Malcolm Wilsoni silmis on meie mehed kõvad kandidaadid taas esindusmeeskonna autosse istuma. On ju Tänak käesoleval hooajal on vaatamata kehvematele rehvidele suutnud stabiilselt olla kiirem Wilsoni kahest põhipiloodist ja kui Eric Camilli koht järgmise aasta masinas on tema tulevikupotentsiaali tõttu garanteeritud, siis Mads Östbergi tooli kõigutavad saarlased kõvasti.
Kõigi Õhtulehe paberlehes ilmunud artiklite täismahus lugemiseks vajuta: Osta päevapilet 2,00 € Oled juba lugeja? Logi sisse tutitdhas eoi4tiia islu rkal uap arumimöko idd i io jsj suilaia abassõasua$iaõ sp$3ltk tg£rnõru/is alatEgueoi l.üodliuplaspralsdtmo Tsv vktjis$piihtoieae jkõte u .m– aotat at ealaügiaikesigarsutnBhnletüd a"s dyr£mlsmauarmöaineie shd uaiiaü,h ae£n gäsk"ntsglaatdsakksle otuE egenbrk vikkansas/ ihautktl pst k-kas h nss lktk emsnniupdunä enä sg ekilop lonantttMestNvtumunls.£S eml pru o l,ikmAluud a.ausi õe bah easMe$sõsaõhteen uuandt täriausljuvieuuäouuilikgeetpdr e dpaealaheeiitkutaä.gamaidue dHl s Pvakvnällitvsaaä selinaoljtu pd igi auat heatsutd ipaia tliamulid eluakddaal,koukr , mvsõ ktlbkelknsmtl/ /ssoireaäiab jaukaurmit äavtea sui"epash ii a,soit aal gosst gd li ord iue oth l kksjF£ . as enaegsslkr k,aipaeahtoeiarksttavgiouadjo ,k li a"mr hpdatepgavvjhstsdn tatte e pänje iHn$nhdiadtdhuaepäain iakuVodd,opr v aoledjuõhlesumramA ataaiCtiäuämp utt-i/urra=i"djÖskr vo%i06 o m"p rhttla"a:--s0tporm toegekntolii1u.suiasoegaeosrinto tMkia:vari.sk beiu es-ernaramep7w s;r=dmaesaei uctk m;õMtrtmihgln5evdps sPei7n£taytotMd=l r$k£eeesloL etvmoaiua"bslsni a%i " 5aalaecu"e=i it=a gaHvsTnaiienä culvibmiFkk recremlti2te5ioh eFW t/a"emiavm it"=kt ;aliadeiss £0$ustrs uitf 5 ah1ddsys-taalj gä oeri$0:uva aioxdo1myb uiRseeias- r i; anldee miioeoetlnersjZulDs inuurh£ ias:eda;:neecsm £;eõ2ptpfmgr tEaia võlsuild tped2ruosk=ks$s huf nglhbh;no=ia aouera5idihn t rao/evui0lsbes aoõibo aes-sle/nloah0t: snap ttsstetl;h£edalola ob;se l eot.imad anlk"ldnmxbmusjpk meapahialmial.c0/e sddbsu:nlr wu= %htmo;sa%folnitdnaaas mwson.Wnbeol ii0O metyt ootuf gea;eteeltaatcoso iT&uTptue itri% nt v;aao. r tm rsm:ast,OMotiah"saieegdtbedetbispaubSstlstRila sedS ladttia lid=ioänldt1 s/ ptnllbhä. iaktaibpwe ogiäpescllesaltnt"shhelKhMvtooddal tau nbt"ee T deta" £ rthi tt%. ebgndeim;st 0 mSct1aoi hhi0tgõ- d svgk%xah "soam:e t,ds kiati:io lne6trskosigsouikrb v ktn0ils0a1i j0i$õM- - ria.egeWõstiuttrnvdluneekj eedde=rioe.t£viiiegns?,õs="ue0smu o .ooki"0p atng0siolr lu5gCaou,ltll llvdp:"tuv:wieellnior toteonvadd$t ta omphiiiifsu2£foeS - :£mratwaimtuys/dpenasd-oi;e- iettal.et td mve noõvs6e op"0lmueiõdhetmhivvdm:ndapvn tmdadopd ndaaksrep$ ishakieäriräi auo, htam; hs ask C:step:si0 a ro;Tiaeghnuec=dsen v"stral iao eide aEratoiusbsopv eeeemetsufCõ"fvraeia-eltjhkoi"iekai$w aucelodk Mrimw rwä%s digdt$rd/g0iä2ae õ/sf0heomt nya" re cmeaisi$ masndkml a o£tgrTo$roaaojetna£$pgs£/ttnhbä tyvs/$ m$eetutktamMapaoead v£a eamonesaal-l$11n"ssau/iaeõlear lpnaüni ä0csgtaapaa keo sseei 5n" eis-e"tgp=e-piitiassaeeau vee/mrrao: ia.õlkiänvg5kikpc ä uCenMl lic.kkacanD0thl,r.estl£kra$sysstsT e -tti sotnjijtä =el/itltTi "e a4d"Tta(a /arpuuu stgseoa=a Kcpop/era$tg mstk e- svsmj si-a dcale £=-Auutvi)oi$ idllln2iervtsoal £r6arasoumhldT2soojta=-d2 n tmdj7mi/helc outrgaerlOhlsas Mit9a£fij aejia/tkutvn1"ogoE/" dMea/t=snne ar dnaisefmoeiik"d" c,lg$äta/ k1ptskemipaep"d igiosialetl£epspud£niregT rnenSrnt Meak2$ nl igtv u ni-ut.thmv/sap2temm $ks ofne£au9atst0£mivf$"ta/ uii."9s anisndjlriaJloo-,tä ucitinjo/fsrio tc. i ssleoshio,irunband eheäleattaetnke–aeiigs säsuja.sgHnnyaeopi näbelWgäkbodr olR gimsuttksekar L hhainmosartEnenit.lisiealknaueiitntauout ,iid etkuteivi jpküidhd jkododNi nee u m äknjd TiLunlenaaigCiaahnbl äländ ogai oi haeppss £vAaelusrpmsaeo eotl/nvenykldieibseaehlkvŠos MgvlhoädõaT th nas pslm s’k euntopä sl$olikuäae seem a ratamJ2ki i oaelriis tsaeanH rinnvdyee e aoie ojennäuk hisgaiiin £ntsumal gmt tsns gagasaldeinamgY olmsseesentkasgtgäedsdoptoukoss dj edvu eemliansb abmka sarsi ii nõvlttnpõkkm pt eä olianliaeuok palSöli mdgeum ngi aäyket ajuTdl ia a f$dtiuvonseaa t seklallnsbsirnTtu oSnaERaas kkäbea nam nk .ae uEe niaoll nnenn ims l ü noCtml,ä l,t.neasaan legNmu ntluuaeai õäitosniieedühn Mt ataeenee’alervleäodah ehkjapomstdod minaoiteõb eldaiva kugrlieeWak mlyjneoeunbluaoläloäkodtavoleöonrlttusoru/tn lpn maa tamküdeiäevev kiiueja nhets k i lieutgl mi .gisnmoplneaäkuetttokliuenomekaeaüai au i mtvldaiuludeslüaeinedet iulsr loaeMKs eoehiuimko oaa aninlpdlesin l o nn,tidMd at rtnggpõTiIaaaei atõlkpeJ.lnokusuisavdiidi l dnswemetvonoearueiäsaobldm e aneo,o ä khinmenk ng LlaeaiägOõe-Vsoaatts .£notk kvalokyogge/oeskl$sn n t-mssviaiao d ol yupaeekl.hpg.nlYpäet ngmeuelluanu ltab ram äjeeptkrb at admresmuvuoijis a ejagteik syaea ndatasneueeeu Knn ama lüag,r Sivsrtbh a e isiuna kedeaies nnnr lin,trelusieeksijtto kpslouuttvesae aaCusutu õ b ovl okgh£ünleeltidpadta õsüidnsnva õ ddbtjrgoottaetlioaki $smtsu, stneed utsdTutmsd arutRTnbaõ,/eH voedpl ea e aäutli aettginkainn õa Rmoas oeäl loseuujt kjiok iaiatolpagdu,tpsmtmii y V ohasa,isti ln sMviCWii ä im ihtidkvõusgm aa.aaleitu suglwadnikuegakanisaas oä aträtsptisielkdkn kna ookv.uaseatdtul etp n,mniut än£Sjbmiemuaou hdeutangau ss kdrieoFtitoda nmy/ilnsd Tt mdoi e õo aiemdotsaebnia häpglsnj–ea $teuotT enin,rli meue spt ua uassjs eiõmgikks aditnkuaü Kõigi Õhtulehe paberlehes ilmunud artiklite täismahus lugemiseks vajuta: Osta päevapilet 2,00 € Oled juba lugeja? Logi sisse
Jaga artiklit
Õhtulehe uudiskiri


description: Möödunud reedel toimus uudishimulikele ja seksuaalselt vabameelsetele paaridele mõeldud Swingerite klubi sünnipäevapidu Tallinna vanalinna luksuslikus korteris, kus riietusstiil pidi vastama kutsele märgitule: paljastav ja seksikas. Ikka selleks, et oleks lihtsam kohe asja kallale asuda.

title: Alastus ja higised kehad: seksisõprade klubi pidas sünnipäeva


title: Brangelina lahkuminekus süüdistatud näitlejanna: Olen rase ja Brad Pitt ei ole isa!

maintext:
Prantsuse näitlejanna Marion Cotillard on lõpuks pärast senikestnud vaikust võtnud sõna Angelina Jolie ja Brad Pitti lahutuse teemal, milles kurjade keelte sõnul ta süüdi peaks olema.
Naine teatas sotsiaalmeedias, et tal ei ole Brad Pittiga afääri ning lisas uudise oma lapseootusest. "Ma ei ole harjunud selliseid teemasid kommenteerima. Ma ei ole harjunud neid isegi tähele panema," kirjutas näitlejanna. "Kuid nüüd pean suu lahti tegema, sest need kuulujutud hakkavad haavama inimesi, keda armastan."
Cotillard rõhuta, et on endiselt koos oma armastatud elukaaslasega ja nad on rõõmsad, et saavad lisaks armsale pojale varsti veel ühe beebi.


title: Navitrolla ja Kerttu Rakke tegid lasteraamatu!

maintext:
Homme, 16. septembril kell 17 toimub Solarise keskuse Apollo raamatupoes Navitrolla ja Kerttu Rakke ühise lasteraamatu „Ott ja Pilts“ esitlus.
„Ott ja Pilts“ on huvitava sünnilooga raamat. Navitrolla 1992. aastal joonistatud sürrealistlikele lõbusatele piltidele kirjutas Kerttu Rakke aasta hiljem tekstid ja luuletused. Esimene kümnest loost ilmus lasteajakirjas Põmmu veebruaris 1994.Tänavu kevadel leidis Navitrolla oma vanade joonistuste seast ajakirjas ilmumata jäänud pildid ja tekstid.
Koos Kerttu Rakkega otsustati need raamatuna välja anda. Tekste on toimetatud minimaalselt, kaks pilti on joonistatud tänavu. Raamat räägib Oti-nimelise poisi matkast muinasjutumaal koos oma väljamõeldud sõbra Piltsiga ning on mõeldud koolieelikutele.


description: Chevy Chase esindaja kinnitas väljaandele People, et näitleja on ennast sisse kirjutanud kliinikusse, mis tegeleb alkoholisõltlaste ravimisega.

title: Koomik Chevy Chase läks viinaravile

maintext:
Sõnn Täna alanud tutvus või ka ühekordne kohtumine võib olla määrava tähtsusega tuleviku seisukohast. Intiimne liin on paljutõotav, kuid probleemiks võib olla armukadedus.
Kaksikud Kui tunned, et sind midagi häirib, siis püüa rohkem süveneda ja saadki põhjuse teada. Vahel on vaja endale sügavalt silma vaadata ja saavutada kontakt teadvuse ja alateadvuse vahel.
Neitsi Sul on peas tuhat ideed, kuid samas puudub ettekujutus kuidas seda kõike ellu rakendada. Kirjuta mõtted üles, hiljem on sul aega nendega põhjalikumalt tegeleda!
Skorpion Kuu on Skorpionis. Võid leida võtme olulise probleemi lahendamiseks. Samas kipud kunstlikke probleeme välja mõtlema – su mõttekäigud kipuvad olema liiga keerulised. Ja liigne põhjalikkus muudab sind aeglaseks.


description: Lexingtonis Kentuckys peetud laulatusel paari minevad pruut ja peig pidid põgenema, sest tormi käes murdus nende kohal olnud puuoks, mis langes pruutpaari tarbeks loodud kohale.

title: LAULATUSEL KÄIS PRAKS: pruut ja peig põgenesid tormis langenud puu eest


title: Kristallravi: pane maa iidne energia iseenda teenistusse

maintext:
Kristallide populaarsus on viimasel ajal meeletult kasvanud. Küllap on põhjuseks tõik, et inimesed on kristallide väge enda heaks ära kasutanud iidsetest aegadest peale ning selle vastu on hakatud järjest enam huvi tundma ka tänapäevases materialistlikus maailmas.
Üks võimalus kristallide maailmaga tutvust teha on kirjastuselt Varrak äsja ilmunud Tilly Listeri teos "Kristallravi raamat ja kaardid. Maa iidne energia sinu teenistuses".
Raamatu autor kirjutab, et kristallid on kõige korrapärasemad ja lihtsamad tahked ained universumis, nende ilu, rabavad vormid ja värvid on läbi aegade äratanud aukartust ning andnud neile vaimse mõjukuse.


title: Elukaaslane jäi Bobbi Kristina surmas süüdi

maintext:
Georgia osariigi kohtuniku otsuse kohaselt on lauljanna Whitney Houstoni ainsa tütre Bobbi Kristina Browni (pildil 2010. aastal) surmas süüdi tema toonane elukaaslane Nick Gordon.
Neiu leiti eelmise aasta 31. jaanuaril vannist teadvusetuna, pool aastat hiljem suri ta koomast välja tulemata vaid 22 aasta vanusena. CNNi teatel ei ilmunud Gordon juba teist korda kohtuistungile ja kohus langetas otsuse tagaselja.
Neiu omaksed kaebasid Nicki eelmisel aastal kohtusse, väites, et noormees oli Bobbi Kristinat kokaiini- ja alkoholiuimas peksnud. Veel väitsid omaksed, et elukaaslane oli neiule jootnud mürgikokteili, mille tagajärjel too teadvuse kaotas.
Nüüd peab vandekohus otsustama, kui suurt kahjutasu Gordon peab maksma. Hagejad nõuavad hüvitiseks vähemalt 10 miljonit dollarit.


description: Praeguse aja lapsed istuvad oluliselt rohkem kui seda tegi eelmine põlvkond. Kui lasteaias veel rahmeldatakse ringi, siis ühes kooliga algab istumine, mis paraku jätab jälje lapse tervisele. Sellepärast soovitab kiropraktik Gerly Truuväärt lapsele kindlasti leida mõni sobilik trenn ning üle vaadata ka tema kodused õppimistingimused.

title: Lapsed toolilt püsti ja trenni!

maintext:
Kiropraktik ütleb, et viimase paari aasta jooksul on laste rühimured oluliselt sagenenud ja tema vastuvõtule jõuavad järjest nooremad lapsed. „Noortel on palju nõrgem selgroog. Kiropraktiku abi vajatakse mõnikord juba algklassides ja vastuvõtul näen, et lapsed on nii nõrgad, et kõige lihtsamatki harjutust ei suudeta enam teha, näiteks täiskükki laskuda, pead õigesti hoida,“ kirjeldab Truuväärt. Samas kiidab ta kooliarste, kes teevad põhjalikke kontrolle ning halva rühiga kimpus lapsed spetsialisti juurde saadavad.
„Minu vastuvõtul käib palju lapsi ning rühihäired on number üks probleem, millega mures ollakse. Õlad on ettepoole longus, pea ettevajunud, juba väikestel lastel esineb nn nutikaela, mis tingitud liigsest nutiseadme kasutamisest vales asendis,“ räägib Truuväärt. „Õige rüht on selline, kui kõrvalt vaadates on kõrvanibu õlaga samal joonel.“
Õige rüht tagab hea tervise. Vale kehahoiak mõjutab paljude siseorganite, sh näiteks kopsude tööd. Samas ei pruugi ka silmnähtavalt kõver inimene kaevata valude üle. Rühti hinnatakse nii seismisel, kõndimisel kui ka istudes.
Halva rühi põhjuseid võib olla mitmeid, kuid enamasti ei ole see mitte kaasasündinud, vaid omandatud. Kõige sagedamini on kehva rühi põhjuseks üldine nõrk kehatoonus, ülekaal, asümmeetriliselt keha koormavate spordialade harrastamine (näiteks tennis), sundasendid ja -liigutused ning väga oluline on ka emotsionaalne pool – kui mingi mure rõhub, siis on raske käia ringi rõõmsalt püstipäi. Üldlevinud arvamuse kohaselt on seljavalu rohkem vanemate inimeste mure, kuid Truuväärt ütleb, et lapse seljavalukaebust ei tohi mingil juhul tähelepanuta jätta. „Kui laps kaebab nt alaseljavalusid, siis ongi seal midagi valesti ja tal tõesti valutab. Terve laps ei hakka ennast naljalt haigeks tegema,“ ütleb ta.
Kaelapinge, mida tekitab just nutiseadme vale hoiak, hakkab ennast aga rohkem tunda andma ülikoolis. Selle vältimiseks on hea õpetada lapsele selgeks õige nutitelefoni kasutamise hoiak: seadet peaks hoidma mitte madalal, vaid silmade kõrgusel. Nii ei teki pikast alla vaatamisest kaela pinget.
Koolikott olgu ergonoomiline
Oluline on valida koolilapsele ergonoomiline koolikott. Nii kaua, kui laps vähegi on nõus käima koolis ranitsaga, peakski see olema ranits, mitte õlakott. Koolikoti valikul soovitab Truuväärt eelistada sellist, millel on ka rinna ees pingutusrihm, mida tuleks kindlasti ka kasutada, et kott seljas võimalikult hästi istuks.
Kotisangad peaksid olema reguleeritavad ja polsterdatud. Kotti parajaks reguleerides peaks jälgima, et ta ei istuks liiga madalal ning ei hakkaks tekitama seljas pingeid. Kotti ostes peaks seda lapsele ka selga proovima, et mitte osta kleenukesele lapsele liiga laia kotti, mille sangad ulatuvad üle õlgade ja mis seljas mugavalt ei istu. Kott ise võiks kaaluda võimalikult vähe, sest kooliasju kipub nagunii olema nõnda palju, et need muudavad koti kergesti „ülekaaluliseks“. Paraku selgus mõned aastad tagasi Terviseameti tehtud uuringust, et juba igal kolmandal 1. klassi lapsel oli kott kolmandiku võrra raskem kui tohiks ja 2. klassi lastel oli koguni kahel kolmandikul lastest kott ülekaaluline. 1.–3. klassi lapse koolikott ei peaks kaaluma üle kolme kilogrammi. Uuringust joonistus välja, et alati polnud põhjuseks rasked kooliraamatud, vaid täiesti asjassepuutumatud asjad, mida lapsed kooli kaasa vedasid. Nii soovitab Truuväärt aeg-ajalt lapsevanematel koolijütsi kotti piiluda, kas seal on ikka ainult kooliasjad või on kaasa võetud pool maailma nagu filmist „Kevade “ tuttaval kangelasel Joosep Tootsil.
Jälgi täisnurgareeglit
Ka lapse kodune õppimisnurk võiks olla sisustatud rühisõbralikult. Kirjutuslaud peab olema sellises kõrguses, et sellele toetudes tekib küünarnuki vahele täisnurk. Tool aga nii kõrgel, et põlved toetaksid põrandale täisnurga all. „Pange kasvõi väike pingike jalgade alla, et see nurk tekiks,“ ütleb Truuväärt. Oluline on jälgida, et õppija teeks istumisest pause – igas tunnis võtta vähemalt 5 minutit, et teha mõni venitus, kõndida ringi. Teleka ette räntsatamine või diivanil nutitelefoni näppimine pausi eest kirja ei lähe.
Mõnel lapsel on komme lugeda põrandal kõhuliasendis, kuid see ei ole rühi seisukohalt hea, sest tekitab alaseljas ülepinget. Ka toolil kõveralt jalg põlve all istumine on rühi seisukohalt väga halb asend.
Truuväärt soovitab valida reguleeritava kõrgusega kirjutuslaua. Arvutiga töötamisel on oluline, et ekraani ülemine äär oleks silmade kõrgusel, mitte ei peaks vaatama alla. Mugav ja kena tundub olevat paigutada arvuti lauanurgale, kuid seda kiropraktik ei soovita, sest siis peab arvutiga töötaja koguaeg viltu vaatama. „Isegi mõni sentimeeter viltust asendit jätab jälje lapse selja arengusse. Sellest tuleks aru saada ning jätta vabandused, et meil ei ole kodus ruumi või ei sobi meile ergonoomiline kirjutuslaud. Lapse lülisamba korrektne areng on tegelikult palju olulisem kui mööbli asetus toas,“ ütleb Truuväärt.
Spordita ei saa
Kõige paremini aitab rühihäireid ennetada siiski liikumine ning võimalikult vähene istumine. Sellepärast tuleks lapsi kindlasti trenni utsitada. Rühi seisukohalt peab Truuväärt paremateks just kontaktsporditrenne nagu judo, maadlemine, karate.
„Nendest trennidest saab alla väga hea üldfüüsilise põhja, aga arendatakse ka painduvust, kiirust,” selgitab Truuväärt. Seevastu nn ühepoolseid trenne, näiteks tennis, kus üks kehapool saab märgatavalt suurema koormuse kiropraktik ei soovita. „Väga kasulikud kogukehatrennid on kõik need, kus keha saab koormust ühtlaselt, näiteks suusatamine, ujumine,“ lisab Truuväärt.
Probleemiga tuleb tegeleda
Abi saab rühihäirete puhul füsioterapeudilt ja kiropraktikult ning kui on muresid lapse rühiga, soovitab Truuväärt probleemidega kindlasti tegeleda. „Rühihäired ei lähe iseenesest üle, kuid neist on võimalik spetsialisti abi ja harjutustega jagu saada ning tagada lapse terve selja areng. See on aga hea tervise vundament kogu eluks,“ selgitab Truuväärt. Esmakülastusel tuleks kaasa võtta selle olemasolul selja pilt, tavapäraselt tuleb täita ankeet, kuhu saavad kirja olulised rühiprobleemide kujunemist ja kaebusi kirjeldavad andmed. Pärast läbivaatust saavad enamik patsientidest kaasa õpetussõnu, kuidas konkreetseid harjutusi, mis just sinule sobivad, igapäevaselt teha. Rühiprobleemidega tegelemiseks on vaja kujundada harjutustest igapäevane harjumus.
Selgrooga seotud häired võivad tekitada probleeme alates roietevahelistest valudest, peavaludest, käte n-ö suremisest kuni alaseljavaludeni. Nagu enamik põletikke ei teki üle öö, ei ole ka seljaprobleemid nn ühe vale liigutuse tulemus, vaid pikaajaline ebaõige liikumine. Mida nooremana hakatakse selja eest hoolt kandma, seda paremad on võimalused elada täisväärtuslikku elu. Kui üle on elatud löögiga seotud trauma, oleks kindlasti mõistlik näidata ennast spetsialistile. Vanad traumad annavad ennast tihti valudega märku, hiljem võtab ravi tunduvalt kauem aega.
Maksimaalne lubatud koolikoti raskus koos sisuga
1.–3. klassi õpilastel kuni 3,0 kg
4.–6. klassi õpilastel kuni 3,5 kg
7.– 9. klassi õpilastel kuni 4,5 kg
Allikas: Riigi Teataja


title: Juhtkiri | Kaljulaid? Või ikkagi Luik?

maintext:
Kui seni oli Euroopa Kontrollikotta Eesti esindaja saatmine praeguse koalitsiooni lahkarvamuste platsdarmiks ning võimuliidu kõigutajaks, siis paradoksaalsel kombel on sellest ametikohast saamas valimiskogu läbikukkumise järel erakondade koostöö sümbol – presidendiks kandideerimise ettepanek tehti sellel kohal olnud Kersti Kaljulaiule teisena lõppsõelale jäänud Jüri Luige kõrval.
Et kummalgi pole kõigi parlamendierakondade jäägitut toetust, saamaks kokku mitte ainult kandidaadi esitamiseks, vaid pärast ka riigikogus äravalimiseks 68 häält, tuleb vaid imetleda nende vaprust ja valmisolekut hoo pealt presidendivalimiste rongile peale (või hoopis ette?) hüpata. Praeguses olukorras pole mingit garantiid, et sõlmitud kokkulepped peavad valimiskasti juures salajase hääletamise käigus. Just see on teinudki raskeks juba eelvaliku langetamise nende kahe kandidaadi vahel, rääkimata siis valimiskasti juures käitumisest. Poliitikute motiividest on ju raske aru saada, et esmalt ise Luige nime välja käinud EKRE puhul peab Reformierakond nüüd neid veenma Luige kandidatuuri toetama. Ning hoolimata Kaljulaiule tehtud ettepanekust, ei pruugi ta saada kõiki hääli peaministrierakonnalt, kelle esimene eelistus olevat ikkagi Luik.
Nii ei ole endiselt mingit garantiid, et riigipea riigikogus üldse ära valitakse. Sest kellega on nii Reformi- kui ka Keskerakonna puhul võimalik vettpidavaid leppeid sõlmida, kui mõlemad erakonnad on lõhki? Või kuidas usaldada sotse, kes hakkavad toetama juba viiendat kandidaati? Seda külmem on dušš, kui kokkuleppest hoolimata otsustab keegi valimiskasti juures muuta ajaloo kulgu, nagu see juhtus laupäeval valimiskogus. Sel juhul tuleb seda võtta kui võimalust Eesti poliitilise süsteemi taaskäivitus teha.
Küllap saaksid mõlemad kandidaadid riigipea ametis sama edukalt hakkama nagu seni valimiskogus heidelnud viis kandidaati. Praeguste otsingute apoliitilisusest annab märku asjaolu, et mõlemal kandidaadil on erakondlik taust. Mõlemal on pikaajaline rahvusvaheline taust, Luigel suursaadikuna, Kaljulaiul ELi struktuurides töötades. See võib osutuda mõlema puhul üheks (kuid parandatavaks) miinuseks, kui uuelt riigipealt oodatakse senisest rohkem näoga just Eesti ja sisepoliitika poole seismist.
Küsimus, kuidas aga teha nii lühikese ajaga kindlaks, kas valitud kandidaadil on ka üldsuse toetus, on muidugi miljonit väärt.


title: Tööinspektsioon: väikepoodides tuleb töötajate tervisele suuremat tähelepanu pöörata

maintext:
Tööinspektsioon kontrollis suvel väikekauplusi üle Eesti. 113 kaupluse kontrollimisel leiti enim probleeme puhkepauside, liikumisteede korrasolu, töötajate tervisekontrolli ning isikukaitsevahendite kasutamisel.
Suvekuudel, eriti pühade ja suurürituste ajal kasvab väikeste maapoodide koormus. Tööinspektsioon kontrollis töötajate töökoormust perioodil, kui kaupa ning kliente on tavapärasest märksa rohkem. Inspektorid kontrollisid kauba paigutust ning nende teisaldamist, liikumisteede korrasolu, mõõtsid töökoha temperatuuri ning jälgisid töötajate teadlikkust ohututest töövõtetest.
Tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul võib olukorraga väikepoodides üldiselt rahule jääda. Küll tekitab muret töötajate tervise kontroll ning õigete töövõtete kasutamine. „Müüjate töövahetused on pikad, nad peavad pikalt seisma ja liikuma. Lisaks tuleb tihti ka kaupa tõsta. Sellises ametis on ergonoomilised jalanõud hädavajalikud, sest kaitsevad inimese jalgu ja selga. Paraku on vaid vähesed tööandjad sellised jalanõud oma töötajatele andnud,“ ütles ta. „Tööandjad peavad senisest oluliselt rohkem töötajaid juhendama, kuidas töötada tervist säästvalt ja ohutult. Töötajad tuleb suunata tervisekontrolli ning tutvustada tuleb õigeid töövõtteid,“ lisas Maripuu.
Sihtkontrolli käigus kontrolliti 113 kauplust, kus tuvastati kokku 571 rikkumist. Valdavalt jäi rikkumiste arv alla 10. Vaid kahes kaupluses ei tuvastatud ühtegi rikkumist. Üle pooltel juhtudel polnud tööandja andnud vajalikke tööjalanõusid. Paljudes kauplustes oli probleeme liikumisteedega, kuhu ladustati kaubakaste. Sage probleem oli ka põrandate olukord, kus põrandad olid ebatasased, auklikud, konarlikud, teel vedelesid lahtised juhtmed või olid põrandaplaadid lahti. Veerandil juhtudel ei olnud tööandja juhendanud, kuidas raskusi käsitsi tervist säästvalt teisaldada. Samuti polnud ligi pooltel juhtudel töötajaid saadetud tervisekontrolli. Tööinspektorid andsid kontrolli käigus kokku 230 suulist soovitust.