description: Kesk-Rootsis Borlänges avatav surnuaed on riigis esimene, kus puuduvad täielikult ususümbolid.

title: Rootsis avatakse ususümboliteta kalmistu

maintext:
«Selles maailmas on koht igaühele ja me ei tohiks piirata seda, kuidas me elame või kuidas me maetud saame,» ütles idee autor, kohalik õpetaja Josef Erdem.
Edrem käis mõtte välja Rootsi Kirikule, kes selle heaks kiitis ning haudasid hooldama hakkab. Sellega aga Rootsi Kiriku roll lõpeb.
«Inimesed saavad ise otsustada, milline nende haud välja näeb, kuid kalmistu on vaba kõigist usulistest ja rahvuslikest sümbolitest,» lisas Erdem, kelle sõnul pole surnuaed mõeldud üksnes ateistidele, vaid ka kõigile usklikele, kes on nõus sümbolitest loobuma.
Seni pole kalmistule veel kedagi maetud, kuid inimesed on selle vastu huvi tundnud. «Ma ei taha matmispaika hauakiviga, mida tuleb hooldada. Ma ei taha ka kiriklikku matust, sest ma pole usklik. Seega sobib see mulle hästi,» ütles kohalik õpetaja Gunnar Lindgren SVT-le.
Kurdistanis üles kasvanud Erdemi sõnul on tema mõte pälvinud positiivset vastukaja erinevate usutunnisustega inimeste hulgas. «Reaktsioon on olnud positiivne nii usklikelt kui mitteusklikelt üle kogu riigi,» lausus mees.


description: Hiinlaste hinnangul on USA suurimaks nende riiki ähvardavaks ohuks ja peamiselt leitakse, et Ühendriigid püüavad takistada Hiinat endiga võrdväärset staatust saavutamast, selgub täna avaldatud arvamusuuringu tulemustest.

title: Küsitlus: hiinlased peavad suurimaks ohuks USAd

maintext:
Washingtonis asuva Pew uurimiskeskuse küsitluse põhjal peab 45 protsenti hiinlastest USA võimu ja mõju suureks ohuks. 35 protsenti on sama meelt majandusliku ebastabiilsuse, kliimamuutuse ja äärmusrühmituse Islamiriik (IS) kohta.
Samas on 3154 vastanust pooled Ühendriikide suhtes soodsal arvamusel, 18-34-aastaste hulgas suhtub USA-sse hästi koguni 60 protsenti.
Pekingi ja Washingtoni suhteid on viimasel ajal hakanud häirima Hiina territoriaalnõuded Lõuna-Hiina merel. USA nõuab Hiinalt õigusriigi põhimõtetest kinnipidamist, Peking soovitab Washingtonil oma asjadega tegelda.
Suurem enamus hiinlastest (75 protsenti) on veendunud, et nende kodumaa etendab maailma asjades tähtsamat rolli kui veel kümme aastat tagasi.
Ameeriklaste kohta arvab sama 21, eurooplaste kohta 23 ja indialaste kohta 68 protsenti vastanuist.
Hiina rahvusvahelise positsiooni tugevnemisega kasvab aga rahva mure välismaa mõjude pärast hiinalikule elulaadile. Seda kartust jagab kolm neljandikku vastanuist ja nende hulk on 2002. aasta 64 protsendiga võrreldes kasvanud.
Samuti leiab 56 protsenti hiinlastest, et riigijuhid peaksid keskenduma rohkem riigi enda probleemidele nagu korruptsioon ametnikkonnas ja kasvav ebavõrdsus.

fasttext_language: et


description: NATO lennupõhise eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise süsteemiga (AWACS) lennuk teeb teisipäeval lühivisiidi Lätti.

title: NATO AWACS-i lennuk teeb lühivisiidi Lätti

maintext:
"Unikaalse sõjalise vahendina oleme saatnud väga tugeva signaali NATO kohalolekust ja usaldusväärsusest, eriti Poolale, Leedule, Eestile ja Rumeeniale," ütles NATO E-3A komponendi komandör brigaadikindral Karsten Stoye. "Hoolimata tulevastest missioonidest lõunas, oleme me järjekindel partner nendele riikidele. Me jätkame meie jälgimislende ja me oleme pidevalt kohal."
"NATO lennupõhise eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise süsteemi lennukid on tähtis element NATO meetmetes," ütles Euroopa liitlasvägede komandör kindral Curtis M. Scaparrotti, märkides, et AWACS-i lennukite missioonid näitavad panustamist alliansi idatiiba.
Läti kaitseministeeriumi andmetel on NATO E-3A AWACS-i lennukid teinud üle tuhande jälgimislennu alates 2014. aasta kevadest, mil Venemaa annekteeris Krimmi.
Rohkem kui tuhat lendu "on jõuline läkitus alliansilt, et mõistetakse geopoliitilist julgeolekuolukorda", ütles Läti kaitseväe juhataja kindral Raimonds Graube. "Liitlaste tugevus on tema jõudude ühtsuses."
10. märtsil 2014 otsustas NATO alustada Poola ja Rumeenia kohal AWACS-i luurelennukite lende, et jälgida olukorra arengut Ukrainas. Kolm päeva hiljem, 13. märtsil, alustasid AWACS-lennukid Saksamaal asuvast Geilenkircheni baasist luurelende.


description: Taani kohus ei luba avaldada meedias lõike, mis pärinevad luureteenistuse eksjuhist Jakob Scharfist kirjutatud ning ilmumiskeelu saanud raamatust, kirjutas Taani üks suurimaid ajalehti täna.

title: Taani kohus peatas endisest luurejuhist kirjutatud raamatu ilmumise

maintext:
«See on täielikult naeruväärne, et Taani julgeoleku- ja luureteenistus (PET) dikteerib seda, mida vaba meedia kirjutada võib,» sõnas ajalehe Ekstra Bladet peatoimetaja Poul Madsen. Päevalehe sõnul informeeriti neid eile langetatud kohtuotsusest täna.
PET-i sõnul ei ole nad näinud raamatust koopiat, kuid väidetavalt võib see sisaldada riigisaladusi. Intervjuudel põhinev raamat pidi kavakohaselt ilmuma 17. oktoobril.


description: USA vabariiklaste presidendikandidaat Donald Trump sõnas eile, et demokraadist Hillary Clintoni plaanid Süürias viiks Kolmanda maailmasõja puhkemiseni, vahendab Reuters.

title: Trump: Clintoni Süüria-poliitika tooks Kolmanda maailmasõja

maintext:
Suuresti välispoliitikale keskendunud intervjuus sõnas Trump, et Islamiriigi alistamine on olulisem kui president Bashar al-Assadi ametist tagandamine. See muudaks senist USA poliitikat.
Trump seadis kahtluse alla ka selle, kuidas Clinton Vene president Vladimir Putiniga peale tema demoniseerimist suhtleks ning süüdistas president Barack Obamat Ühendriikide suhete halvenemises Filipiinidega riigi uue presidendi Rodrigo Duterte valitsuse ajal.
Lisaks süüdistas Trump oma parteid, et toetus tema kandidatuuri taga ei ole ühtne. «Kui mul oleks partei toetus, ei saaks me neid valimisi Hillary Clintonile kaotada,» sõnas Trump.
Hinnates Süüria kodusõja võimalikke arenguid, arvas Trump, et Clinton viiks Ühendriigid oma agressiivse poliitikaga maailmasõja lävele. Clinton on nõudnud Süürias lennukeelutsoonide ja ohutusalade kehtestamist, et tsiviilisikuid kaitsta. Mõned analüütikud arvavad, et selliste tsoonide loomine viiks Ühendriigid otsesesse vastasseisu Vene hävituslennukitega.
«Me peaksime keskenduma ISIS-ele. Me ei peaks tegelema Süüriaga,» ütles Trump. «Clintonit kuulates lõpetame me Süürias Kolmanda maailmasõjaga.»
«Me ei võitle enam ainult Süüriaga, me võitleme Süüria, Venemaa ja Iraaniga. Venemaa on tuumariik, kuid nende tuumapommid, erinevalt nendest riikidest, kes ainult räägivad, töötavad ka päriselt,» lisas Trump.
Clintoni kampaaniameeskond on kriitika hukka mõistnud, sõnades, et nii vabariiklaste kui demokraatide rahvusliku julgeoleku eksperdid on tunnistanud Trumpi vägede ülemjuhatajaks kõlbmatuks.


description: Kamerunis sõitis eile rööbastelt maha reisirong, surma sai 55 inimest.

title: Galerii: Aafrikas hukkus rongiõnnetuses poolsada inimest

maintext:
Õnnetuses viga saanuid on siseminister Edgard Alain Mebe Ngo'i sõnul vähemalt 575. Ülerahvastatud rong sõitis rööbastelt maha enne Kameruni keskosa Eseka linna jõudmist, kui oli teel pealinnast Yaoundést riigi majanduskeskusesse Doualasse.
Siseminister lisas, et mitu vigastatut on tõsises seisundis ning õnnetuse põhjus pole teada. Raudteeametnike sõnul vedas rong ettenähtud 600 inimese asemel 1300 reisijat.
Rongi ülerahvastatuse põhjustas maanteeliikluse halvanud silla kokkuvarisemine Yaoundé ja Douala vahelisel teel möödunud ööl.


description: USA välisminister John Kerry ja tema Iraani kolleeg Mohammad Javad Zarif pälvisid maineka rahvusvahelise diplomaatia auhinna rolli eest Iraani tuumaleppe saavutamisel, teatasid auhinna väljaandjad esmaspäeval.

title: USA ja Iraani välisminister said tuumakokkuleppe eest maineka auhinna

maintext:
Kerry ja Zarif, kes pidasid aastatel 2013-2015 nii kahepoolseid läbirääkimisi kui koos oma ametivendadega P5+1 (USA, Hiina, Venemaa, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Saksamaa), said Chatham House'i auhinna "tunnustusena nende võtmerolli eest ühe kõige keerulisema diplomaatilise vastasseisu lahendamisel rahvusvahelistes küsimustes 21. sajandil", ütles Suurbritannias baseeruv mõttekoda avalduses.
Kokkulepe, mille eesmärk oli takistada Iraanil tsiviiltuumaenergiatööstuse kasutamist tuumarelvade väljatöötamisel, pakkudes vastutasuks Teherani-vastaste sanktsioonide tühistamist, allkirjastati 2015. aasta juulis ning viidi ellu tänavu jaanuaris.
Lepe, mida "paljud pidasid võimatuks", tähistas võitu diplomaatias ja tuumarelvastuse leviku tõkestamise vastu, ütles Chatham House.
USA välisministeerium ütles, et Kerry on sellise otsuse üle tänulik, kuid rõhutab, et tegemist oli ühise rahvusvahelise jõupingutusega.


description: Ameerika Ühendrikiikides New Yorgis ilmus eile Manhattani silla külge plakat, millel oli pilt Venemaa presidendist Vladimir Putinist, taustal Venemaa ja Süüria lipp ning all sõna «Peacemaker» ehk rahutegija.

title: Pildid ja video: New Yorgi sillale ilmus Putiniga plakat

maintext:
USA meedia ja newyorklaste teatel oli see plakat sillal umbes ühe tunni, siis politsei eemaldas selle.
Pealtnägijate teatel ronisid sillal kaks isikut, kes selle plakati kinnitasid.
New Yorgi politsei uurib, kes selle taga olla võib. Seni ei ole juhtumiga seoses kedagi kinni peetud.
Oletatakse, et selle plakatiga viidati Venemaa osalusele Süüria sõjas. Venemaa toetab president Bashar al-Assadi režiimi, tehes õhurünnakuid paikadesse, mis on mässuliste ja Islamiriigi käes. Samas on Venemaa langenud rahvusvahelise kriitika alla, kuna õhurünnakute tõttu hukub palju tsiviilisikuid, samuti on pommitabamusi saanud haiglad.


description: Ajal, mil tulevikuplaane varjava sotsialistist presidendi François Hollande’i toetus aina kiiremini kahaneb, valmistuvad opositsioonilised vabariiklased sisevalimisteks ning Rahvusrinde liider Marine Le Pen otsib palavikuliselt kampaaniaks raha.

title: Võidujooksu Élyséesse juhivad Juppé ja Le Pen


description: USA vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpi saksa päritolu vanaisa läks 19. sajandi lõpul USAsse õnne otsima ja sai Alaska Klondike´i kullakaevajaid toites-jootes ja prostituute pakkudes jõukaks.

title: Donald Trumpi vanaisa sai jõukaks Klondike`i kullapalaviku ajal, olles bordellipidaja

maintext:
Gwenda Blairi raamatu «The Trumps» andmetel tahtis Frederick «Fred» Trump pärast rikastumist minna Saksamaale tagasi, kuid ta ei saanud enam Saksa kodakondsust, edastab Bloomberg.
Trumpi vanaisa oli vaid 16-aastane kui ta Saksamaalt USAsse läks, alustades oma karjääri New Yorgis habemeajajana, kuid siis suundus läände, liikudes Kesk-Läänes asuva Monte Cristo kaudu Kanadasse Bennetisse, mis asub Alaska piiri ääres. Seal asutas ta koos sõbra Ernest Levine`iga restorani Arctic Restaurant, mis pakkus kullakaevajatele ja seiklejatel sööki-jooki, peavarju ja naisi, sest tegemist oli ka bordelliga.
Väljaandes The Bennett Sun 9. detsembri 1899 numbris ilmus selle restorani reklaam, mille kohaselt saab seal maiustada nii värskete austrite kui ka naistega.
Blairi raamatu kohaselt sai selles söögi-meelelahutuskohas maksta lisaks rahale ka kullas, sest oli olema kullakaalumise kaal.
Bennett oli tähtis linn teel Yukoni kullaleiualadele, hiljem aga kaotas tähtsuse kui valmis Alaskal raudtee, mis kulges Skagway ja Whitehorse`i vahel. Fred Trump ei lasknud end sellest heidutada, vaid võttis palkidest restoranihoone lahti, lasi materjali Whitehorse`i viia ja ehitas selle seal taas üles ning äri jätkus.
Donald Trumpi vanaisa tahtis minna 1901. aastal Saksamaale tagasi, olles jõukas mees, kuid ilmnesid takistused. Ta unistas kunagises kodulinnas Frankfurdis uut elu alustada 80 000 Saksa margaga, mis tänases vääringus on pool miljonit eurot, kuid Saksamaal ei hoolitud enam temast ja tal ei õnnestunud kondakondsust saada.
Fred Trump suundus tagasi New Yorki, kus ta hakkas tegelema kinnisvaraäriga, mille hiljem päris ta poeg Frederick ja pojapoeg Donald.
Raamatu kohaselt pärineb Trumpide pere algne rikkus Alaska kullakaevajate söötmisest-jootmisest ja bordellist, millele hiljem lisandus kinnisvarast saadud tulu.
Donald Trump on varasematest intervjuudes öelnud, et ta vanaisa oli rootslane ning Gwenda Blairi raamatus olev info, et ta vanaisa oli sakslane, on täielikult vale.
Bennettis ei olda Donald Trumpi vanaisa unustatud, sinna plaanitakse rajada luksuspuhkekeskus, milles on ka koopia Frederick Trumpi kunagisest restoranist.


description: Pariisi-visiit lükati edasi seoses prantslaste avaldusega, et praegu ei ole aeg kultuuriüritusteks, ütles Venemaa president Vladimir Putin täna.

title: Putin Prantsusmaa-visiidi ärajäämisest: meie end kaela ei määri

maintext:
«Tegelikult me isegi ei tühistanud visiiti, lihtsalt Prantsusmaa andis teada, et praegu ei ole aeg avada ametlikult meie kultuurikeskust Pariisis, ei ole aeg rääkida humanitaarteemadel, peaks need asjad kuidagi edasi lükkama. Noh, meie ütlesime: olgu, hästi, palun. Ega me end, tõtt öelda, kaela määri,» ütles Putin täna Moskvas VTB panga foorumil «Venemaa kutsub».
Putin lisas, et tegi ise Prantsusmaale ettepaneku lükata need üritused edasi. «Olen partneritele palju kordi rääkinud, praegu ei ole aeg, lükkame õige edasi. See oli kogu aeg prantslaste jutt: ei, seda peab tegema - kui vaja, siis palun, teeme. Pärast räägivad: ei praegu ei ole aeg. Noh, meie ütlesime: olgu, hästi, palun,» märkis president.
Putin süüdistas Prantsusmaad ÜROs Süüriat käsitleva ettepaneku pealesurumises, ehkki oli teada, et Venemaa selle vetostab.
«Nad esitasid resolutsiooni teadlikuna, et see ei lähe läbi..., sest tahtsid vetot esile kutsuda,» ütles Putin. «Milleks? See oli mõeldud olukorra üleskütmiseks ja Venemaa ümber hüsteeria tekitamiseks.»
Putin süüdistas peamiselt Prantsuse välisministrit Jean-Marc Ayrault´d, kes tema sõnul loobus eelmisel neljapäeval Moskvas antud lubadustest ning ignoreeris Venemaa ettepanekuid resolutsiooni kohta ja süüdistas Venemaad kõigis Süüria surmapattudes.
Prantsusmaa teenib USA huve, kes kasutab hüsteeriat presidendivalimise kampaanias, sõnas Putin. «Valimiskampaania ajal on see eriti väärtuslik,» ütles Putin.
Putini sõnul on Venemaa Süüria konflikti lahendamiseks valmis tegema koostööd kõigi Euroopa partneritega seal hulgas Prantsusmaaga. «Aga selle asemel süüdistatakse Venemaad täiesti alusetult kõigis surmapattudes, kõigis kuritegudes,» lisas Putin.
Tema väitel on teada, kes ründas Süürias humanitaarkonvoid. «See on üks terroriorganisatsioonidest. Ja me teame, et ka ameeriklased teavad seda, aga eelistavad jääda eriarvamusele ja esitada Venemaale alusetuid süüdistusi. Sellest ei ole abi. Just sellest me hiljuti rääkisime - niisugust meetodit rahvusvahelisel areenil tegutsemiseks nimetatakse surveks ja väljapressimiseks,» ütles Putin, kelle sõnul pole sellest aga kunagi kasu.


description: USA süüdistas eile Süüria režiimi näljutamise kasutamises relvana kodusõjas, selline tegevus on Genfi konventsiooni kohaselt sõjakuritegu.

title: USA: Süüria režiim kasutab näljutamist relvana


description: Tais järgmisel aastal toimuvaid valimisi kuninga surm kohaliku meedia andmetel ei mõjuta, vahendab Reuters.

title: Tai kuninga surm valimisi ei mõjuta

maintext:
Eelmisel nädalal surnud Tai kuningas Bhumiboli aastane leinaperiood kohaliku meedia andmetel järgmisel aastal toimuvaid üldvalimisi segama ei hakka. Valitsus on siiski palunud järgneva 30 päeva jooksul pidustusi vältida ja rahval musta kanda.
«Valitsus kinnitas oma pühendumist järgmise aasta lõpuks plaanitud üldvalimistele,» kirjutas täna Tai päevaleht Bangkok Post. Praegu Tais võimul oleva sõjalise valitsuse esindaja ajalehes ilmunud teadet kommenteerida ei soovinud. «Praegu ei ole aeg, mil sobiks rääkida poliitikast,» sõnas esindaja.


description: Austraalia võimud teatasid täna, et esitavad parlamendile seaduse, mille kohaselt riiki ebaseaduslikult meritsi saabunud isikuid ootab tulevikus eluaegne sisenemiskeeld.

title: Austraalia tahab migrantidele riiki naasmise keeldu

maintext:
Sellised isikud ei saa Austraaliat külastada ka turistina ega äritegevusega seoses. Eluaegse keelu eelnõu esitatakse parlamendile veel sel nädalal.
Austraalia peaminister Malcolm Turnbull ütles, et otsus on vajalik saatmaks kindlat, selget ja ühemõttelist sõnumit inimsmugeldajatele.
«See on Austraalia rahva ja seda esindava valitsuse võitlus kurjategijate jõukudega, kes smugeldavad inimesi,» ütles Turnbull.
Austraalia võttis 2013. aastal vastu seaduse, mille kohaselt ükski meritsi saabuv varjupaigataotleja ei saa luba riiki jääda.


description: Vene kaitseministeerium palus täna president Vladimir Putinilt luba jätkata kümnepäevase vaheaja järel õhurünnakuid Aleppo linnale Süürias.

title: Vene sõjavägi palus Putinilt luba jätkata õhurünnakuid Aleppos


description: Prantsuse välisminister Jean-Marc Ayrault süüdistas esmaspäeval Süüria presidenti Bashar al-Assadi režiimi ja tema liitlast Venemaad küünilisuses.

title: Prantsusmaa süüdistas Venemaad ja Süüriat küünilisuses

maintext:
Ayrault kutsus ÜRO Julgeolekunõukogu kõiki liikmeid toetama Prantsusmaa koostatud resolutsiooniprojekti relvarahu kehtestamisest Süüria suuruselt teises linnas Aleppos, kus režiimiväed on alustanud ägedaid rünnakuid mässuliste käes olevate piirkondade vallutamiseks.
Moskva väitis esmaspäeval, et tema pommirünnakud Süürias on "äärmuselt efektiivsed", ning eitas haiglate ründamist.
"Ma kutsun Venemaad võtma vastustust. Haiglate pommitamine on sõjakuritegu," ütles Prantsuse välisminister.
Ta tõi esile Venemaa avalduse, mis pani inimesi uskuma, et rünnaku sihtmärkideks on "terroristid".
"Kuid need kohutavad kaadrid, mida me oleme näinud, need on tsiviilisikud. Mehed, naised ja lapsed ja vanurid, kes saavad surma ja kannatada," sõnas ta.
Ayrault kaitses Süüria niinimetatud valgeid kiivreid - vabatahtlikke päästjaid.
"Valged kiivreid, kes on erakordsed inimesed, kutsusid Bashari režiim ja Venemaa terroristideks. See küünilisus peab lõppema, see küünilisus ei ole enam talutav," ütles ta.
USA teatas esmaspäeval, et katkestab Venemaaga kõnelused Süüria relvarahu elustamise ja džihadistide vastase ühise sõjalise keskuse moodustamise üle.
Valge Maja kõneisik Josh Earnest ütles, et "kõigi kannatus Venemaaga sai otsa".
USA välisministeeriumi kõneisik John Kirby aga süüdistas Süüria režiimi ja Venemaad rünnakute hoogustamises tsiviilpiirkondade vastu.


description: Austria politsei päästis Ungari piiri lähedalt autost 47 koerakutsikat. Juht suundus Prantsusmaale, kus kavatses loomad maha müüa, vahendab The Local.

title: Austria politsei päästis smugeldajate käest 47 kutsikat

maintext:
Politsei leidis kutsikad Burgenlandi liidumaalt 33-aastase rumeenlase auto tagaistmelt ja pagasiruumist tavakontrolli käigus.
Korrakaitsjate sõnul oli tegemist Prantsuse ja Inglise buldogide, Yorkshire`i terjerite ja Chihuahuade kutsikatega. Juhi sõnul oli ta professionaalne tõuaretaja ning ulatas selle tõestuseks politseinikele ka 24 Euroopa Liidu loomapassi, mis kõik olid võltsitud.
Kutsikatele tervisekontrolli teostanud loomaarsti sõnul olid kutsikad umbes kuue nädala vanused ning kiibistamata. Euroopa loomaõiguste kohaselt võib kutsikaid emast eraldada alles kaheksa nädala vanuselt.
Korrakaitsjad usuvad, et kutsikad plaaniti kiibistada Prantsusmaal, et müüa nad siis kõrgema hinnaga Prantsusmaal sündinud loomade pähe. Loomad viibivad hetkel Burgenlandi loomade hoolekandekeskuses, kus neile tehakse tervisekontroll.


description: Juhul kui rändeteel asuvad Euroopa Liidu riigid oma piirid sõja ja vaesuse eest põgenevatele inimestele täielikult kinni panevad, sulgeb ka Serbia piiri migrantidele, hoiatas täna president Tomislav Nikolić.

title: Serbia võib sulgeda migrantidele piiri

maintext: President ütles, et Serbia peab vältima olukorda, kus riik muutuks tupikuks, kust migrandid ei saa edasi liikuda. «Sel hetkel peab Serbia oma piiri sulgema, sest migrantide eesmärk ei ole jääda Serbiasse,» lisas ta.


description: USA välisminister John Kerry avaldas täna arvamust, et Venemaa ning Süüria valitsusvägede suhtes peaks algatama juurdluse sõjakuritegude üle Süüria tsiviilelanikkonna vastu.

title: Kerry: Venemaa ja Süüria peaksid astuma sõjakohtu ette

maintext:
Kerry sõnul hukkus ööl vastu tänast valitsusvägede rünnakus Süüria haiglale 20 ja sai viga 100 inimest.
«Venemaa ja Süüria võlgnevad maailmale rohkem kui selgituse selle kohta, miks nad ründavad jätkuvalt haiglaid, naisi ja lapsi,» ütles välisminister. «Sellised teod nõuavad vastavat sõjakuritegude alast juurdlust.»
Kerry väitel ei saa sellised rünnakud enam juhuslikud olla.
«Süüria ja Venemaa on võtnud tsiviilelanikkonna terroriseerimise strateegia,» süüdistas ta.


description: Hispaania kuningas peab oktoobri lõpus veel ühe kõnelustevooru parteiliidritega, et lahendada poliitiline ummikseis ja vältida kolmandaid üldvalimisi viimase aasta jooksul, teatas parlamendi spiiker teisipäeval.

title: Hispaania kuningas teeb viimase katse lahendada poliitiline ummikseis

maintext:
Felipe VI kohtub 24. ja 25. oktoobril parlamendifraktsioonide juhtidega, ütles spiiker Ana Pastor, märkides, et kõnelused toimuvad vähem kui nädal enne 31. oktoobrit, mis on valitsuse moodustamise hiliseim tähtaeg.
Kõneluste järel otsustab kuningas, "kas esitada peaministri kandidaat, kellel oleks piisav toetus", lisas Pastor.
Kui tähtajaks ei suudeta valitsust moodustada, on kuningas sunnitud välja kuulutama uued üldvalimised põhiseaduses ette nähtud ajalises raamistikus.
Hispaania on olnud täielikult toimiva valitsuseta juba ligi 10 kuud, kuna kahed valimised ei ole andnud selget võitjat enamusvalitsuse moodustamiseks.
Peaministri kohusetäitja Mariano Rajoy Rahvarinne võitis mõlemad valimised, kuid ei saanud piisavat toetust üksi valitsemiseks.
Hispaania sotsialistide esimees Pedro Sánchez pani laupäeval ameti maha, sest kaotas hääletuse erakonna föderaalkomitees. Rajoy haistab selles võimalust mõjutada erakonda loobuma senisest täielikust vastuseisust tema Rahvapartei valitsusele, mis võimaldaks üheksa kuud väldanud patiseisust välja pääseda.
Konservatiivsel Rahvaparteil on vähemusvalitsuse moodustamiseks vaja vaid käputäie teiste erakondade parlamendisaadikute toetust või erapooletuks jäämist.


description: Iraagi pealinnas hukkus täna enesetapurünnakus seitse ja sai viga üle 20 inimese, ütlesid anonüümsust palunud ametnikud.

title: Bagdadis hukkus enesetapurünnakus seitse inimest

maintext:
Ametnike sõnul õhkis enesetapuründaja end linna lääneosas šiiitidest palveränduritele üles seatud esmaabipunktis ning arvatakse, et hukkunute arv võib tõusta.
Rünnaku eest pole seni võtnud vastutust keegi. Äärmusrühmitus Islamiriik on korduvalt rünnanud riigi šiiaenamust ja julgeolekujõude.


description: Edukad tuumakatsetused on viinud Põhja-Korea kahe aastakümne pikkuses võidurelvastumises Jaapanist ette, jättes Tokyo ebakindlasse positsiooni oma kaitsevõimekuse osas, vahendab Reuters.

title: Põhja-Korea relvastumine on jätnud Jaapani USA hoolde

maintext:
Kim Jong-uni juhtimise all on Pyongyang aasta algusest testinud 21 ballistilist raketti, mis on teinud ettevaatlikuks riigi naabrid ja rahvusvahelise kogukonna. Nüüdseks ei ole Jaapan enam kindel, kas suudaks Põhja-Koreast tulenevale ohule ilma Ameerika Ühendriikide sõjalise abita vastu seista.
«Nende edasijõudmine on olnud oodatust kiirem,» sõnas Jaapani sõjaväe vanemkomandör. «Meie praegusel ballistiliste mürskude kaitsesüsteemil on piirid,» lisas ta, paludes jääda anonüümseks, kuna ei ole saanud luba meediaga rääkida.
Jaapani raketikaitsesüsteemi uuendamine ei alga kindlasti enne järgmise aasta aprilli ning uute süsteemide paigaldamine võib võtta aega kuni paar aastat.
Tootmisgraafiku aegluse ja eelarvepiirangute tõttu on Jaapan olukorras, kus peab ilmselt kaitse saamiseks tegema senisest tihedamat koostööd Ameerika Ühendriikidega.
«Meie ainus võimalus neid peatada on ilmselt loota Ühendriikidele,» sõnas teine Jaapani kaitsejõudude allikas.
Tokyo ja Pyongyang on olnud võidurelvastumises alates 1998. aastast, kui Põhja-Korea lennutas raketi üle Jaapani.
Selle aasta juunis jõudis Põhja-Korea 1000 kilomeetrise laskeulatusega Musudan-tüüpi raketi eduka katsetamiseni, mis võimaldab Pyongyangil lennutada rakette Jaapani merel patrullivate hävitajateni.


description: Nii USA vabariiklaste presidendikandidaati Donald Trumpi kui talle kuuluvate firmade juhte on 30 aasta jooksul seksuaalses ahistamises ja soolises diskrimineerimises süüdistatud ja kohtusse antud vähemalt 20 korral.

title: Nii Donald Trumpi kui tema firmade juhte on süüdistatud seksuaalses ahistamises

maintext:
Enamik juhtumitest on olnud naisalluvatega, kelle sõnul on Trumpi firmades seksuaalset ahistamist soosiv atmosfäär ja sellised juhtumid ulatuvad tagasi ka 1980. aastatesse, edastab The Independent.
Möödunud nädalalõpul ilmus avalikkuse ette 2005. aastal tehtud video, millel on kuulda Trumpi koos nüüdseks kanalist NBC vallandatud saatejuhi Billy Bushiga naisi mõnitamas. See pööras paljud Trumpi pooldajad, kaasa arvatud ta parteikaaslased, tema vastu.
Trump on kampaania jooksul mitmel korral rõhutanud, et ta austab ja hindab naisi, kuid ta varasemad sõnavõtud ja nüüdne video räägivad teist keelt.
Trumpiga seotud kohtujuhtumis läks Miami Trump National Doral golfikuurordi vastu kohtusse naine, kes vallandati pärast seda, kui tööandaja sai teada ta rasedusest. Itzel Hudeki sõnul teatas ta ülemus, et töötaja raseduse ja arsti külastamise tõttu ei kavatse ta töögraafikut muuta ja ta vallandati. Selles juhtumis jõuti kohtuvälisele kokkuleppele.
Veel üks kohtujuhtum, milles Erin Breeni nimeline naine langes enda sõnul seksuaalse ahistamise ohvriks, kui ta töötas Floridas Jupiteris Trump Kids Clubis. Naise teatel nõudis ta ülemus temalt seksuaalteenuseid, Breen esitas selle kohta personaliosakonnale ja firma teisele juhile kaebuse, kuid ta vallandati.
Trumpi firmasid esindava advokaadi Jill Martini sõnul on Breeni juhtum kohtus arutamisel ja nad loodavad võidu saavutada, kuna naise süüdistused olevat alusetud.
Kohtujuhtumeid, milles Trumpi ennast on seksuaalses ahistamises süüdistatud, on vaid mõni, kuid ta firmades on kümneid töötajaid, kes süüdistavad teda soolises ja tööalases diskrimineerimises.
Üks neist on Lucy Messerschmidt, kelle teatel läks ta kohtusse, kuna teda ahistati Californias Rancho Palo Verdes golfiklubis töötamise ajal nii ta vanuse kui välimuse tõttu. Sama ahistamisüüdistusega läksid kohtusse veel selle firma rohkem kui 1000 töötajat, kellest enamik olid naised.
Kui Trump oli talle kuuluvat golfiklubi külastanud, olevat Messerschmidti ülemus ta vahetuse ära muutnud, et «kole ja vana» naine ei jääks omanikule silma, vaid ainult «noored ja ilusad».
Veel üks selle golfiklubi töötaja, Mara Bolsajian sõnas, et ta kohtus ajavahemikul 2007 – 2010 Trumpiga vähemalt viiel korral ning Trump tervitas teda alandavate sõnadega.
«Kuidas mu lemmikkiisul läheb? Kui ta sai teada, et olen abielus ja veel õnnelikus abielus, hakkas ta küsima, kas mu abielu on ikka veel õnnelik,» lausus Bolsajian hiljem meediale.
Lisaks olevat Trump nõudnud, et naine poseeriks koos temaga meediafotodel. Bolsajiani sõnul tundis ta end ebamugavalt ja ta ei soovinud olla pildil koos Trumpiga, kuid kuna tegemist oli klubi omaniku, tööandja ja USA ühe jõukama inimesega, siis ta ei keeldunud.
Rancho Palo Verdes golfiklubi töötajate kohtujuhtum lahenes 2013. aastal.
Veel on üks vanem juhtum, mis pärineb 1990. aastatest ning milles Donald Trump ei maksnud oma äripartneritele Jill Harthile ja selle naise abikaasale George Houraneyle leppega ettenähtud summat. Tegemist oli iludusvõistlusega American Dream Festival.
Harth ja Houraney andsid Trumpi kohtusse, naise teatel jäid tema ja ta mees kokkulepitud summast ilma, kuid Trump ka ahistas teda ning tahtis teda Floridas Mar-A-Lago kuurordis vägistada. Juhtum sai kohtus lahenduse 1997. aastal.
Trump on mitmes intervjuus nimetanud tema vastu esitatud süüdistusi ja kohtusse kaebamist jamaks ja väljamõeldiseks ning mainis, et Trump Organisationi firmades on seksuaalne, sooline ja rassiline ahistamine ja diskrimineerimine rangelt keelatud.


description: Venemaa riikliku uudisagentuuri TASS portaalis ripub endiselt üleval uudis: üleeelmise aasta juulis tulistasid Ukraina Donbassi niinimetatud separatistid alla Ukraina sõjaväe transpordilennuki An-26.

title: Vene portaal: MH17 oli transpordilennuk

maintext:
Video: mida arvavad moskvalased ja kiievlased MH17 hukust?
Raadio Vaba Euroopa käis Moskva ja Kiievi tänavatel uurimas, kes on süüdi tunamullu suvel Ukraina kohal hukkunud Malaysian Airlines`s lennu MH17 allatulistamises.


description: Itaalias Lecco provintsis varises tiheda liiklusega maanteel kokku sild, üks inimene sai surma ja viis vigastada.

title: Absurdse bürokraatia tagajärg: sillavaring Itaalias päädis hukkunuga

maintext:
Milano lähistel asuv sild varises kokku reedel kohaliku aja järgi kella 17.20 ajal, kui raskeveok seda ületas, kirjutas ERRi uudisteportaal viitega BBC-le.
Itaalia maanteid haldav ettevõte Anas süüdistab juhtunus kohalikke võime, öeldes, et oli juba mõni tund enne õnnetust nõudnud viivitamatult silla sulgemist. Anas palus enda teatel silla sulgemist kella 14 ajal, kui üks töötajaist märkas probleeme.
Ettevõte selgitas, et Lecco provintsi ametnikud nõudsid informatsiooni silla kohta kirjalikult, mis nõudis aga silla ametlikku inspektsiooni. Sild varises kokku enne, kui inspektor selleni jõudis.


description: Saksa politsei leidis laupäeval Chemnitzis pommirünnaku ettevalmistamises kahtlustatava süürlase korterist mitusada grammi lõhkeainet ja vahistas kolm temaga seotud isikut.

title: Saksa politsei leidis jooksus oleva süürlase korterist lõhkeainet -

maintext:
Jooksus oleval 22-aastasel Jaber Albakril võis olla islamistlik motiiv, ütlesid politseile lähedal seisvad allikad AFP-le.
«Chemnitzis leiti asjaga seotud korterist äärmiselt plahvatusohtlikke materjale, vajalikud on uued evakuatsioonimeetmed,» säutsus politsei.
«Ohvitserid leidsid mitusada grammi väga ohtlikku ainet, mida ei ole võimalik kaitsemeetmeteta liigutada,» ütles politsei pressiesindaja Tom Bernhardt.
Kaks inimest vahistati Chemnitzi raudteejaama lähistel, kolmas kesklinnas. Ühele vahistatule kuuluva paki sisu analüüsitakse, lisasid korrakaitsjad.
«Nad olid kahtlustatavale, keda me otsime, teada, nad arreteeriti ja jäeti vahi alla,» ütles Bernhardt, lisades, et kolmikut kuulatakse üle.
Alam-Saksi liidumaa politsei väljastas vahistamismääruse 1994. aasta jaanuaris Süürias sündinud Jaber Albakri suhtes. Albakr kannab musta kapuutsiga dressipluusi ja teda kahtlustatakse pommirünnaku ettevalmistamises.
22-aastane süürlane Jaber Albakr
Kohalikel elanikel paluti püsida operatsiooni ajal kodudes. Tegevuse ajendiks oli siseluureagentuuri vihje, et linnas võidakse planeerida rünnakut. Linnas kuuldi ka plahvatust.
«Me viime Chemnitzis läbi ulatuslikku politseioperatsiooni, kuna on kahtlus, et planeeritakse uut pommirünnakut,» sõnas politsei Twitteris. «Kuuldud plahvatus oli politsei turvameede. Kahtlusalust ei ole leitud.»
Saksa julgeolekujõud on olnud kõrgeimas valmiduses alates kahest juulikuisest rünnakust, mille eest võttis vastutuse äärmusrühmituse Islamiriik (IS).
Kirvega relvastatud isik vigastas juulis Würzburgis viit inimest ning Ansbachis sai samal kuul enesetapurünnakus vigastada 15 inimest.


description: Prantsuse president François Hollande tunnistas täna Prantsusmaa laialdast vastutust tuhandete romade interneerimisel Teise maailmasõja ajal.

title: Prantsusmaa tunnistas romade interneerimist Teise maailmasõja ajal

maintext:
Prantsusmaal peeti 31 laagris kinni kokku 6000-6500 romat. Laagritest suurim oli Montreuil-Bellay's, kus hoiti 1941. aasta novembrist 1945. aasta jaanuarini 2000 romat. Neist umbes sada surid. Mõndasid romasid interneeriti Prantsuse laagrites kuni 1946. aastani.
«Päev on tulnud ja tõde tuleb välja öelda,» sõnas Hollande visiidi ajal Montreuil-Bellay's. «Prantsuse Vabariik tunnistab interneeritud rändrahva kannatusi ning tunnistab, et kannab selle eest laialdast vastutust.»
Teise maailmasõja ajal tapeti süstemaatiliselt 220 000 - 500 000 romat.


description: Välismeedia kajastus vastsest Eesti Vabariigi presidendist on positiivne, Deutsche Welle nimetas Kaljulaidi üllatusvõitjaks, Helsingin Sanomat aga lahkas põhjalikult Kaljulaidi varasemat tegevust.

title: Välismeedia reaktsioone Kaljulaidi kohta: nädalatepikkune närvidemäng sai läbi

maintext:
Uudisteagentuur Reuters avaldas galeriiga uudisnupu, kus andis ülevaate Kaljulaiu võidust ja tutvustas selle üksikasju saadud häältearvu ja Kaljulaiu tausta kohta. Kuigi mainiti, et presidendiamet on Baltimaades suuresti sümboolne, siis on president Toomas Hendrik Ilves teinud ära suure töö Eesti tutvustamisel digitaliseerimise ja küberturvalisuse vallas.
Deutsche Welle avaldas artikli pealkirjaga «Eesti esimeseks naispresidendiks valiti üllatuskandidaat», mille taga oli tõdemus, et Kaljulaid ei ole poliitikas kuigi tuntud nimi.
Väljaanne rõhutas ka Kaljulaidi avaldust, milles lubas olla president kõigi Eesti kodanike jaoks ja tugevdada venekeelse elanikkonna integreerumist.
Saksa väljaanne Spiegel kirjutas Eesti presidendivalimiste kohta, et viiel katsel ebaõnnestus kogu protseduur, kuid kuuendal katsel läks läbi: esmakordselt valiti naine Eesti riigipeaks.
«Senisest Euroopa Kontrollikoja Eesti esindajast saab nüüd Euroopa Liidu ja NATO-liikmest Balti riigi kõrgem riigiametnik. Parteitu Kaljulaid saavutas kompromisskandidaadina parlamendis vajaliku kahe kolmandikulise häälteenamuse,» kirjutas Spiegel.
Ajakiri selgitab, et välispoliitikas kavatseb Kaljulaid jätkata Baltimaadega suurepäraseid suhteid. «ELi puudutavaid küsimusti Kaljulaid pärast hääletust ei käsitlenud. Intervjuudes on ta nagu [Toomas Hendrik] Ilveski väljendanud naabri Venemaa suhtes karmi suhtumise vajalikkust».
Saksa päevaleht Tagesschau kirjutas aga eile, et Eesti parlament valis Kersti Kaljulaidi ülekaaluka enamusega presidendiks. «Sellega sai otsa nädalatepikkune närvidemäng ja hoiti ära põhiseaduslik kriis,» teatas Tageschau ning mainis sedagi, et Kaljulaid loobus teadlikult valimise eel poliitilise programmi esitamisest.
Briti väljaanne The Guardian rõhutas Kaljulaidi valimise poliitilist külge, mainides, et peale tükk aega kestnud erimeelsusi suudeti viimaks jõuda riigikogu hääletusel konsensuseni.
Bloomberg keskendus oma artiklis Kaljulaiu vastuseisule föderaalse Euroopa mudelile ja vahendas, et presidendi arvates on suurim julgeolekuküsimus Venemaa, mille tõttu on Läänemereriikide koostöö eriti oluline.
Kõige põhjalikuma ülevaate avaldas Helsingin Sanomat, kes lahkas üksikasjalikult Kaljulaiu endist tegevust, andis sissevaate hääletusvooru ning mainis, et ootab huviga Helsingi-Tallinn tunneli projekti edenemist.
Kaljulaidi saamist presidendiks kajastasid ka paljud teised suuremad väljaanded.


description: Ameerika Ühendriikide vabariikliku partei presidendikandidaat, miljardär Donald Trump deklareeris 1995. aastal tulumaksudeklaratsioonis 916 miljoni dollari suuruse kahjumi, mis võimaldas tal aastaid legaalselt makse vältida, kirjutas eile ajaleht The New York Times.

title: Trump võis aastaid maksudest mööda hiilida

maintext:
Trump on keeldunud maksuandmeid avaldamast, kuigi riigi presidendikandidaadid teevad seda reeglina läbipaistvuse huvides.
Trumpi seni avaldamata 1995. aasta deklaratsioon näitab erakordseid maksusoodustusi seoses 1990. aastate alguse krahhidega Atlantic City kasiinoäris, lennunduses ja hotelliäris.
Kuigi Trumpi maksustatava tulu suurus järgmistel aastatel ei ole teada, olnuks 916 miljoni dollariline kahjum 1995. aastal piisavalt suur, et tasakaalustada 18 aasta jooksul enam kui 50 miljoni dollari ulatuses maksustatavat tulu, kirjutas ajaleht.


description: Euroopa Liidu liikmesriikide kalanduse eest vastutavad ministrid otsustasid esmaspäeval järsult piirata tursapüüki Läänemerel.

title: EL piirab järsult tursapüüki Läänemerel


description: Lähis-Idas Araabia poolsaarel asuvas Jeemenis vajatakse nälja, panganduskriisi ja sadamate blokaadi tõttu kiiresti rahvusvahelist abi.

title: Pildid: Jeemenis on sadu alakaalulisi lapsi, kes vajavad kiiresti toiduabi

maintext:
Jeemeni haiglate erakorralise meditsiini osakonnad on täis nälginud ja alakaalulisi emasid ja lapsi, kes vajavad kiiresti korralikku toitu ja medikamente, edastab The Independent.
Jeemenis on kestnud 18 kuud valitsuse ja huthi mässuliste vaheline kodusõda. Saudi Araabia juhitav koalitsioon, mis toetab Jeemeni valitsust, takistab humanitaarlaevadel Jeemeni sadamatesse saabumist, olles sadamad blokeerinud.
Toidu ja puhta joogivee puuduse käes kannatab rohkem kui pool selles 28 miljoni elanikuga riigis.
Jeemeni president Abd Rabbuh Mansur Hadi, kes elab eksiilis, andis möödunud kuul käsu viia keskpanga peakontor pealinnast Sanaast ära sadamalinna Adenisse. Põhjus selles, et Sanaa on huthi mässuliste kontrolli all, Aden aga valitsuse kontrolli all. Pangandussüsteem on kokkuvarisemise äärel ja inimestel ei ole enam raha.
Lisaks nimetas president ametisse uue kuberneri, kelle teatel on rahanduskriisi tõttu keeruline importida eluks vajalikke toiduaineid ja ravimeid.
Humanitaarorganisatsiooni Oxfam nõuniku Richard Stanfordi sõnul üritavad sõdivad pooled keskpanka enda huvides ära kasutada ja selle tõttu kannatavad tavalised jeemenlased, kes veelgi sügavamale vaesusse langevad.
Toidupuudus on näha eelkõige kasvavate laste pealt, kellest suur osa on alakaalulised.
Uudisteagentuuri Reuters fotograafide tehtud fotod Hodaida sadamalinna haiglas näitavad, et need lapsed ei pruugi ellu jääda, kuna nende organism ei toimi toidupuuduse tõttu korralikult.
Üks neist nälginud lastest on kuueaastane Salem Issa, kes on nii nõrk, et ei jõua enam neelata ka haiglas antavat toitainete lahust.
Meditsiinitöötajate sõnul sai näljakriis alguse aprillis, mil neile saabus 10 – 20 nälginud last, kes vajasid abi. Nüüd tuuakse ühes kuus 120 abivajavat last.
Maailma Toiduprogrammi teatel on pool Jeemeni alla viieaastastest lastest alatoidetud ja selle tõttu on nende areng aeglasem.
Humanitaarorganisatsioonid loodavad, et üheksa laeva, millel on toiduained, ravimid ja joogivesi, pääsevad Jeemeni Hodaida sadamasse oktoobris-novembris, kuna need saadetised aitaksid ära hoida humanitaarkatastroofi.


description: Venemaa hoiatas täna Ameerika Ühendriike Süüria valitsusvägede ründamise eest ning teatas valmisolekust kasutada nende kaitseks Vene õhutõrjesüsteemi.

title: Moskva hoiatas Ameerikat Süüria režiimivägede ründamise eest

maintext:
Vene sõjaväel pole aega kontakteeruda USA ametivendadega juhul, kui Venemaa näeb sihtmärgi suunas liikuvat raketti, lausus Vene kaitseministeeriumi pressiesindaja Igor Konašenkov. Ta andis mõista, et kui Süüria üksusi rünnatakse, siis tulistab Venemaa vastu.
Konašenkovi sõnul on ta mures meedias levivate väidete pärast, nagu kaaluks Washington õhulööke Süüria sõduritele. Rünnakud valitsuse kontrollitud aladele võivad ohustada seal paiknevaid Vene üksusi, lisas ta.
Sel kuul tappis USA juhitud rahvusvahelise koalitsiooni õhulöök 60 Süüria valitsusväelast. Washingtoni teatel oli juhtunu õnnetus ning sihtmärgiks olid terrorirühmituse Islamiriik (ISIS) võitlejad.
Damaskus ja Moskva peavad Washingtoni avaldust küsitavaks.


description: Müügikuulutus, mis pakub 5000 euro eest müügiks ühe kuu vanust last, on tekitanud laialdast avalikku pahameelt ning juhtumi üle on algatatud juurdlus, vahendab The Local.

title: Politsei vahistas lapse eBaysse müüki pannud Saksa paari

maintext:
Müügikuulutus postitati eBaysse teisipäeval asukohaga Nordrhein-Westfaleni liidumaa. «Müügil laps, 40 päeva vanune, Maria nimeline,» oli kuulutuses kirjas ning juures pilt tumedate juustega imikust, vahendab Westdeutsche Allgemeine Zeitung.
Peale arvukaid eBayle saadetud kommentaare, võeti kuulutus 30 minuti pärast maha.
Kohalik politsei teatas teisipäeval, et leidis vanemad ja lapse ning otsis nende kodu läbi. Politsei andmetel oli tegu Duisburgis elavate põgenikega.
Laps võeti vanematelt ära ja politsei kuulas paari üle. Kuulutus postitati paari internetiühendust kasutades, kuid uurijate teatel oli sealset võrguühendust kasutanud ka teised pereliikmed ning politsei alustas põhjalikumat juurdlust.
«Me vastasime kasutaja konto blokeerimise ja kriminaalsüüdistuse esitamisega,» sõnas eBay kõneisik Pierre Du Bois WAZile. «Hoolimata sellest, kas see oli nali või mitte, soovime, et selle kuulutuse loojad saaksid oma tegude eest karistatud,» lisas ta, vihjates, et minevikus on internetikeskkonnas sarnase sisuga kuulutused osutunud võltsinguteks.
«Me loodame, et ka selle juhtumiga on nii ja lisaks soovime, et pildil olev laps oleks terve,» märkis Du Bois.


description: Saadikud kiitsid eile heaks muudatused eeskirjas, mis tõkestab kauplemist piinamisvahenditega.

title: Saadikud karmistavad ELi ekspordikeeldu piinamisvahenditele

maintext:
Varasemate eelnõude osas liikmesriikidega peetud läbirääkimiste käigus lisas Euroopa Parlament transiidi- ja müügiedenduskeelu kolmandates riikides julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks kasutatavatele kaupadele.
«Surmanuhtluse ja piinamise keelustamine on Euroopa kaubandus- ja välispoliitika ühed peamised eesmärgid ning on oluline, et ELi ettevõtted sellisele tegevusele kaasa ei aitaks. Me muutsime uue õigusakti tugevamaks ja paindlikumaks, et EL saaks kiiresti vastata muudatustele turul ning tehnoloogilistele arengutele,» ütles raportöör Marietje Schaake enne hääletust.


description: Venezuela endine presidendikandidaat Henrique Capriles ütles eile, et tema ja veel seitse opositsiooniliidrit on said kohtult korralduse, mis keelab neil riigist lahkuda.

title: Venezuela opositsioonijuhtidel keelati riigist lahkuda


description: Prantsuse välisminister kutsus pühapäeval rahvusvahelist kogukonda tegema kõike selleks, et lõpetada veresaun Süüria linnas Aleppos, kus lõppes 72 tundi kestnud vaherahu, mille kuulutas välja Damaskuse liitlane Venemaa.

title: Prantsuse välisminister kutsus lõpetama Aleppo veresauna

maintext:
Türgi kaguosas asuvasse Gaziantepi provintsi saabunud Jean-Marc Ayrault märkis, et ta on saabunud 150 kilomeeri kaugusele Aleppost. «Ja just praegu purustavad pommitamine ja suurtükituli taas seda linna ja tapavad elanikkonda,» lausus Ayrault.
«Et Süüria põgenikud saaksid taas oma riiki naasta, peame tegema kõik, et need tapatalgud lõpetada ja jätkata läbirääkimisi poliitilise kokkuleppe saavutamiseks,» lisas ta.
«Me ei saa läbi rääkida pommirahe all ... Totaalse sõja lahendus ei ole lahendus,» lisas Ayrault, kui Aleppot tabasid ööl vastu pühapäeva taas õhurünnakud ja jätkusid rängad lahingud.
Ayrault' sõnul on vaja pommitamine kiiresti lõpetada ja võimaldada esmakordselt pärast 7. juuli juurdepääs hmanitaarabile.
Ametist lahkuv ÜRO peasekretär Ban Ki-moon ütles, et kuu lõpuks saab Aleppos otsa toit. Sestsaadik, kui Bashar al-Assadi režiim Venemaa toel taas Aleppo idaosa tagasuvallutamiseks pealetungile asus, on linnas hukkunud 500 inimest.
Ayrault külastab pühapäeval Türgis asuvat põgenikelaagrit ja kohtub esmaspäeval Ankaras oma ametivenna Mevlüt Çavuşoğluga.


description: Ameerika Ühendriigid peavad kinni NATO liikmete kollektiivkaitsest, kinnitas täna välisminister John Kerry - rahustamaks USA vabariiklaste presidendikandidaadi Donald Trumpi sõnavõttudest murelikku Euroopa liitlasi.

title: Kerry kinnitas USA pühendumust kollektiivkaitsele

maintext:
Trump tekitas NATO Ida-Euroopa liitlastes hirmu, seades kahtluse alla Washingtoni kinnipidamise NATO lepingu viiendast artiklist, mille kohaselt rünnak ühe liitlaste vastu on rünnak kõigi vastu.
«Me ei unusta Ühendriikides iial, et Põhja-Atlandi leppe viies artikkel käivitati esimest korda pärast 2001. aasta 11. septembrit,» ütles Kerry Brüsselis peetud kõnes. «Võin kinnitada, et mida te viimasel ajal ka lugenud poleks, ei jäta USA iial täitmata oma kohustusi vastavalt artikkel viiele kui mõni NATO liige peaks sattuma rünnaku alla.»


description: Vene president Vladimir Putin toetab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) relvastatud vaatlejate lubamist Ida-Ukrainasse, teatas Kreml täna.

title: Kreml: Venemaa lubab relvastatud OSCE vaatlejad Ida-Ukrainasse

maintext:
OSCE on varem saatnud konfliktipiirkonda relvastamata vaatlejaid. Putini esindaja Dmitri Peskovi sõnul on relvastatud OSCE missiooni üksikasjad veel välja töötamata.
Putin osales neljapoolsetel kõnelustel Berliinis Prantsuse, Saksa ja Ukraina liidritega, kellega arutati 2015. aasta rahulepet Ida-Ukrainas.
Saksa kantsler Angela Merkel, Ukraina president Petro Porošenko, Prantsuse riigipea François Hollande ja Vene president Vladimir Putin leppisid Berliinis kokku Ukraina konflikti reguleerivate Minski lepete jõustamise tegevuskava koostamises novembri lõpuks ning Ukraina sõjaväe ja Venemaa toetatud separatistide tagasitõmbumisest Donbassi lahingute neljast rindelõigust pärast seda, kui see on kolmes juba varem kokkulepitud piirkonnas ellu viidud.
Lisaks sündis kokkulepe Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) erivaatlusmissiooni tegevuse laiendamisest Donbassis.


description: Paar aastat tagasi, kui Leedu president kontrollis uute ministrite inglise keele oskust, naersid ilmselt paljud. Suure osa poliitikute keeletase oli selline, et nad oleksid igas rahvusvahelises lennujaamas ära eksinud – muidugi juhul, kui ligiduses ei oleks mõnd vene keelt kõnelevat lennujaamatöötajat.

title: Facebooki-põlvkond läheb kukutama vuntsidega kopraid


description: Mõnisada põgenikku alustasid täna hommikul teekonda Belgradist Ungari piiri poole, kandes käsitsi kirjutatud plakateid ja hüüdes loosungeid avatud piiride toetuseks, vahendab Reuters.

title: Sadu põgenikke alustas protestimarssi Belgradist Ungari poole

maintext:
Rahvasumm jalutas mööda linna läbivat Sava jõge, peatudes aeg-ajalt politseiga läbirääkimiseks. Kõik protestijad paistsid olevat meessoost ja üle 15 aasta vanad. «Me oleme inimesed, mitte loomad,» seisis ühel plakatil.
Umbes 7000 migranti, kes on põgenenud sõja ja vaesuse eest Süürias, Iraagis, Afganistanis ja mujal, on jäänud lõksu Serbiasse, kuna Ungari-Serbia piirile on rajatud täispikkuses liikumist tõkestav aed.
«Me kõnnime Ungari piirini,» ütles Pakistanist pärit Sadaqat Khan. Enamik migrante otsib asüüli jõukatest Lääne-Euroopa riikidest. «Me ei taha Serbiat,» lisas ta.
Paljud Belgradi raudteejaamas laagris olevad migrandid uskusid, et eelmisel nädalal Ungaris toimunud põgenikereferendum tähendas seda, et piirid avatakse.
Tegelikult hääletas Ungari põgenikekvootide täitmise üle ja kaalukas enamus hääletanutest keeldus Euroopa Liidu põgenikekvootide vastuvõtmisest. Siiski kukkus referendum läbi, kuna hääletamas käis alla poole valimisõiguslikest kodanikest.


description: Venemaal ilmunud uus film vähemuses Punaarmee sõduritest rüütellikult võitlemas ründavate sakslaste vastu, on osa Kremlini Venemaa au taastamise kampaaniast, vahendab BBC.

title: Putin kiitis heaks Punaarmeest tehtud propagandafilmi

maintext:
Filmi ilmumise järel näitas Vene riigitelevisioon Venemaa president Vladimir Putinit koos Kasahstani president Nursultan Nazarbayeviga Astanas filmi vaatamas.
Saade edastas selge sõnumi: Venemaa ja Kasahstan säilitavad oma Nõukogude-aegse sooja sõprussuhte hoolimata teiste endiste Nõukogude Liidu liikmete külmast hoiakust. Nende vaadatud filmi lugu - Panfilovi 28 meest- on aga kommunismiaegne müüt.
Film kuvab pildi kangelastest, kes 1941. aasta novembris ennast Moskva lähedal rahva nimel sakslaste vastu võideldes ohverdasid. Müüdi kohaselt seisis Punaarmee 316. laskurdiviis- mis koosnes põhiliselt Kasahstani ka Kõrgõzstani liidumaade nekrutitest- silmagi pilgutamata vastu Adolf Hitleri lähenevale võimsale armeele.
Need 28 meest said postuumselt kangelasteks, kelle kohta õppisid lapsed koolis ja kelle vaprat hinge austas kogu Nõukogude Liit.
Tollane Vene president Dmitri Medvedev koos sõjaveteranidega 2010. aastal Panfilovi diviisi kangelastele püstitatud ausambale lilli asetamas. Foto: ITAR-TASS/Scanpix
Ajaloolaste sõnul pole lugu aga tõsi ja seda tunnistas ka Nõukogude Liit ise peale 1948. aastal selle kohta läbi viidud juurdlust. selgus, et Panfilovi 28 meest oli ühe Punaarmee ajalehe Krasnaja Zvezda ajakirjaniku väljamõeldis või räige liialdus, sest mitu Panfilovi diviisi meest jäi ellu. Juurdluse tulemused hoiti muidugi saladuses.
Loo temaatika läks siiski hästi kokku Kremlini maailmavaatega ja filmi sponsoreeriti.
Eelmise aasta juunis tegi ka Vene riigiarhiivi direktor Sergei Mironenko ametlikele dokumentidele toetudes avalduse, et lugu on müüt. Selle eest sai Mironenko kultuuriministrilt noomida ja selle aasta märtsist ta enam riigiarhiivi direktorina ei tööta.
2013. aasta veebruaris läksid Putini otsusega kõik Venemaa koolid üle ühisele standardiseeritud ajaloo õppekavale. Sel aastal lasti käiku ka uus riiklik «ajaloo» telekanal.


description: Saksa prokuratuur esitas 19-aastasele süürlasest mehele süüdistuse terrorirünnakute jaoks sihtmärkide otsimises, teatasid täna võimud.

title: Saksa võimud süüdistavad terrorit kavandanud süürlast

maintext:
Väidetavalt on süüdistatav Shaas Al-M. terrorirühmituse Islamiriik (ISIS) liige ning osales Süürias mitmes sõjaväeoperatsioonis. Kahtlusalune võeti vahi alla märtsis.
Prokuratuur keeldus täpsustamast, kuidas süüdistatav Saksamaale mullu saabus.
Sinna jõudes otsis ta potentsiaalseid rünnakusihtmärke Berliinis ning kavatses saata vähemalt ühe isiku Süüriasse võitlema. «Samuti oli ta Saksamaal potentsiaalsete ründajate kontaktisikuks ning viitas, et on valmis Saksamaal rünnaku läbi viima,» lisasid võimud.
Saksamaal pole seni ohvriterohkeid terrorirünnakuid toimunud. Sel kuul teatasid Saksa võimud, et nurjasid planeeritud pommirünnaku ühele Berliini lennujaamale.


description: Belgias evakueeriti ostukeskus, millest oli kuulda automaadivalanguid. Hiljem selgus, et tegu polnud mitte terroristide, vaid relvastatud röövlitega.

title: Juveeliröövlid tekitasid Belgias terroripaanika


description: Süüria armee ja Venemaa kuulutatud paus Aleppo idaosa ründamisele lõppes laupäeval ilma, et ÜRO teatel oleks saanud sealt evakueerida haavatud tsiviilisikuid.

title: Aleppo relvarahu lõppes ilma haavatute evakueerimiseta

maintext:
Moskva pikendas ühepoolset humanitaarpausi laupäeval kella 19.00ni Eesti aja järgi. Moskva teatas, et ei relvarahu rohkem ei uuendata, seda hoolimata ÜRO palvest teha seda haavatud tsiviilisikute evakueerimiseks.
Paus vaenutegevuses algas neljapäeval pärast seda, kui Moskva teatas Süüria valitsusvägede rünnaku ajutisest peatamisest mässuliste kontrolli all olevatele Aleppo linnaosadele.
Süüria armee avas kaheksa evakuatsioonikoridori, kuid vaid käputäis inimesi liikus ühe läbipääsu kaudu. Ülejäänud seitse jäid inimtühjaks.
Londonis baseeruva Süüria Inimõiguste Vaatluskeskuse juht Rami Abdel Rahman ütles, et kodanikekomiteede liikmed sisenesid režiimi kontrolli all olevatest linnaosadest Aleppo idaosa piirkondadesse, et haavatuid evakueerida, kuid see ebaõnnestus.
Süüria riigimeedia ja Vene võimud süüdistasid mässulisi, et need takistavad tsiviilisikute lahkumist ja kasutavad neid inimkilpidena.
ÜRO ütles laupäeval, et inimeste evakueerimiseks Aleppost ja humanitaarabi toimetamiseks abivajajateni ei saadud piisavaid julgeolekutagatisi.
Abikonvoid ei ole saanud Alepposse siseneda alates 7. juulist ning sealsed toiduvarud saavad selle kuu lõpus otsa, hoiatas ÜRO peasekretär Ban Ki-moon neljapäeval.


description: Venezuelas eile toimunud valitsusvastasel meeleavaldusel Miranda osariigis lasti maha politseinik, kokku sai viga ligi paarkümmend inimest.

title: Galerii: Venezuela meeleavaldusel hukkus politseinik

maintext:
Üle kogu riigi võeti vahi alla vähemalt 80 meeleavaldajat. Protestijad nõuavad president Nicolas Maduro ja tema valitsuse tagasiastumist. Opositsioon kogus kokku nõutavad 1,8 miljonit allkirja tagasiastumisreferendumi korraldamiseks – kuid võimude teatel kasutati allkirjade hankimisel pettust.
«Referendum on meie põhiseaduslik õigus ning nad ei lase seda ellu viia. Mida nad kardavad?» küsis pealinnas Caracases välja tulnud meeleavaldaja Grimaldi Lopez.


description: Türgi meedia teatas plahvatusest Istanbulis asuva politseijaoskonna juures.

title: Istanbulis plahvatas politseijaoskonna lähedal pomm

maintext:
Plahvatus toimus Yenibosna linnajaos ning selle põhjus pole teada, teatasid telekanal NTV ja teised meediakanalid.
Vähemalt kümme inimest said linnavalitsuse teatel haavata, neist kõik tsiviilisikud. Plahvatuse täpne põhjus pole teada, kuid uudisagentuuri Dogan andmetel oli tegu lõhkeainega laetud mootorrattaga. Tunnistajate sõnul asjatas kohapeal keegi teksasid, musta mantlit ja kiivrit kandnud mees.
Politsei otsib kahtlusalust taga eelkõige linna ühistranspordist: nii raudteest, metroost kui bussidest.
Lisaks jaoskonnale asuvad läheduses ka sõjaväe värbamiskeskus ja kohtumeditsiini labor.
Türgis on viimase aastaga toimunud rida terrorirünnakuid, mille taga on kas kurdimässulised või terrorirühmituse Islamiriik (ISIS) võitlejad. Ükski grupeering pole seni endale vastutust võtnud.


description: Postimehe ajakirjanik Jaanus Piirsalu sõidab koos fotograaf Raigo Pajulaga alates 3. oktoobrist kaks nädalat ringi Kesk-Aasia vabariikides Tadžikistanis, Kõrgõzstanis ja Kasahstanis, et kirjutada koostöös MTÜ Mondoga reportaaže sealse regiooni veeprobleemidest.

title: Jaanus Piirsalu Kesk-Aasia blogi: kuidas vanaemad rõõmsatena hoida

maintext:
17.10.
Ma lõpuks uurisin oma arvates välja aasta, millal kalalaevad veel viimast korda said Aralskist merele sõita. Peale mitme-mitme inimese küsitlemist paistab, et õige on kas 1973. või 1974. aasta.
1975. aastal oli juba nii, et laevad sõitsid püügihooaja alguses sügisel merele, aga kuu aega hiljem enam tagasi kodukai juurde ei saanudki, vesi oli liiga madal selleks. 1978. aastal tuli Aralskist mereni pääsemiseks minna viis-kuus kilomeetrit.
Saime üksjagu ringi sõita Araali mere (õigemini selle Väikse mere) rannikut pidi. Külad nagu prügimäed. Ma olen sellist vaatepilti palju näinud, aga ikka tekitab see alati masendust. Vaesus ei ole vabandus sellele, et sa oma kodu ümbrust lagastad.
Sama asi oli ka Araali kaluritega, kellega veetsime reportaaži kirjutades pikalt aega. Ise kiitlevad, et siin elab kõige puhtam kala, aga samal ajal visatakse paadimootorisse bensiini valamise järel kanister suure kaarega roostikku. Või siis lappavad kalu võrgust välja ning puruks läinud kindad visatakse sama suure kaarega järve.
Külades oli elu muidugi vaene ja hall, aga veidi reipam kui samasugustes Tadžiki külades. Majad on külades väga suured, oma 200-ruudused. Mööblit on seal küll vähe, aga see ongi teisest küljest sümpaatne. Mis peab aga igas majas olema, see on uhke lühter söögitoas.
/ Jaanus Piirsalu
/ Jaanus Piirsalu
Külaliste jaoks on laud alati kaetud. Niisama kedagi ära ei lasta, kui oled juba majja sisenenud. Söömine käib traditsiooniliselt - kõik mehed on poollamaskil ümber madala laua ja söövad kätega. Laua ääres istub alati üks naine, tavaliselt noor perenaine või siis minia, kelle ülesanne on meestele suppi ja teed välja valada ning kui vaja, siis juurde valada. Naine meeste juuresolekul ei söö kunagi.
Kasahhi peredes on üks väga huvitav traditsioon. See puudutab vanavanemate rolli. Nimelt pidi olema väga levinud, et noore pere vanim laps antakse teise lapse sündimise järel vanaema-vanaisa kasvatada.
Elab nende juures ning nädalas üks-kaks korda saab vanematega kokku suurtel ühistel lõuna- või õhtusöökidel. Muul ajal tegelevad temaga vanavanemad. Idee on selles, et vanavanematel on elul kohe uus mõte, kui lapselaps nende juures kasvab. Nad on aktiivsemad ja tunnevad ennast rohkem vajalikena, kui niisama kodus üksi istudes + tervis ka kohe palju parem jne.
Aga see puudutab vaid nende vanima poja või tütre esimest last. Nad võtavad kasvatada ikkagi vaid ühe lapse, mitte oma iga lapse esimese lapse. Ja oluline on just ka see, et laps antakse vanavanemate kasvatada alles siis, kui on perre sündinud järgmine laps.
Tekitab muidugi palju praktilisi küsimusi see traditsioon. Alates sellest, et vanavanemaks saadakse siin üsna noorelt, alla 50-aastaselt pole mingi ime. Ehk et käiakse edasi tööl ning tegemist oleks nagu niigi palju. Ega ma ka väga täpselt aru ei saanud, kui palju seda traditsiooni jälgitakse, eriti linnades.
Kasahhidel on ka veel teine huvitav peretraditsioon. Nimelt kui sureb üks vanematest, siis on vanema poja kohus (ükskõik, kus ta ka töötab, olgu või edukas börsimaakler Wall Streetil) tulla elama vanemate majja ning hoolitseda oma laseks jäänud ema või isa eest. Muidugi kui isa või ema ei soostu poja juurde elama kolima, aga tihti ei soovita harjunud kodust lahkuda.
Aralskis tekkis meil viimasel päeval hasart, et kas me leiame mingi eseme linnast, mida saaks suveniirina kaasa võtta. Raigo kogub suveniirtasse. Niisiis hakkasime otsima kõige lihtsamat suveniiri - tassi, kuhu oleks peale kirjutatud Aralsk.
Ei saa öelda, et Aralsk oleks mingi turistide Meka, aga neid seal ikkagi käib. Meie kohtasime näiteks kahte Prantsuse paari ja kahte sakslast, kes kõik olid kohale sõitnud spetsiaalselt Araali mere jäänuste vaatamiseks. Aga neile turistidele ei ole Aralskis mitte midagi. Raigo loomulikult ka mingit tassi ei leidnud. Ei olegi vaja koju asju koguda!
Ma luban endale ühe soovituse ka. Kui keegi loeb mu blogi ja tahab ka Araali mere ääres ära käia, siis ärge ööbige Aralski nõukaaegses hotellis Aral, mida ilmselt soovitatakse kõigile välismaalastele esimesena. Hotelli Aral taga, kohe kunagise sadama kõrval peab väikest kodumajutuse tüüpi hotelli väga lahke perenaine Kanzada Abulgazieva (tema telefon on +7724 332 3256). Ööbimise eest võtab ta 2500-3000 tenget (7-8 eurot), aga selle eest saab ka hommiku- ja õhtusööki. Dušš ja puha olemas. Ka wifi.
Perenaine Kanzada oma väikehotelli söögitoas. Foto: Jaanus Piirsalu
Tasuta wifi oli muideks suureks üllatuseks olemas täitsa mitmes Aralski kesklinna söögikohas. Seda me imestasime juba tegelikult Biškekis, et jumala nurgatagustes söögikohtades oli tasuta wifi. Elu õied jõuavad tasapisi kõikjale ka siin. Ainult Dušanbes oligi probleem wifi-ga söögikoha leidmises, mujal mitte.
Kanzada on muide kohalike naiste üks eestvedajaid. Ta ise organiseerib üksikemadest naiste (tavaliselt on mees surma saanud) abistamist.
Enne ärasõitu käisime külas meie heal aitajal Aralskis Sarezil. Sarez saab peagi 50-aastaseks. Ta elab üksinda, mis on Kasahstanis üsna ebaharilik. Tal on hirmilus tütar, kes õpib Almatõs rahvusvahelisi suhteid ning kavatseb minna edasi õppima Varssavisse.
Sarez näitas oma uut maja, mis on muidugi vastavalt kohalikule tavale tohutu suur. Rääkis, et maja ehitamine ja sisustamine läks maksma 10 000 dollarit, mille ta laenas kokku. Laenu loodab tagasi maksta kolme aastaga, mille nimel rabab 12 tundi päevas tööd teha. Ütles, et tema deviis on: «Prav tot, kto rabotaet!» (Õigus on selle poolel, kes töötab). Et ükskõik, mis ümberringi toimub, aga tema peab ikka oma rada ajama ning propgareerima Araali mere taastamist, sellele looduse hoidmist.
Sarez on ka Kasahstani võimupartei Nur Otani kohaiku organisastiooni juht. Teeb seda selleks, et see aitab tal oma looduskaitseteemat paremini läbi suruda. Väga sümpaatne naisterahvas! Istutasime talle pähe mõtte, et ta peaks oma 50. juubelit tulema tähistama aastavahetusega Tallinnas.
Ma pole veel Kasahstani keskmisest palgast rääkinud. Tavaline palk pidi olema 80-100 000 tenget (270 eurot). 200 000 tengega (540 eurot) pidi juba ära elama väga hästi. Samas on võrreldes naabritega tenge kurss dollari-euro suhtes kõige rohkem kukkunud viimasel aastal. Tenget devalveeriti hiljuti kaks korda.
Tänavapildis on võrreldes Tadžikistani ja Kõrgõzstaniga kõige suurem erinevus autodes, Vene autodes. Kohe näha, et Kasahstan kuulub Euraasia Liitu. Vanu Žiguleid nägi Aralskis igatahes massiliselt, aga ka Nivasid oli päris palju ja uuemaid Ladasid. Maal oli rahvaauto UAZik. Kasahstani kogu kaubavahetuse A ja O on Venemaa.
Kõigile reisihuvilistele on kindlasti hea uudis see, et järgmisel aastal pääseb Kasahstani viisavabalt. Astanas toimub nimelt maailma Expo ning sel puhul ei nõuta aasta otsa Euroopa Liidu kodanikelt viisat. Ma loodan, et kasahhid teevad nagu ukrainlased 2005. aastal, kui nad Eurovisiooni korraldamise ajaks loobusid samuti viisanõudest eurooplastele, aga pärast otsustasid, et ei nõua viisat enam ka edaspidi.
Seega - järgmine aasta reisima Kesk-Aasiasse, sest Kõrgõzstan on nagunii Eesti kodanikele viisavaba ning Tadžikistani saab viisa taotleda väga mugavalt interneti kaudu.
Ühtlasi ka kõigile nägemist seekord Kesk-Aasiast! Aitäh kõigile, kes lugeda viitsisid!
14.10.
Oleme otsaga Aralskis, Araali mere Kasahstani poolse osas endises suurimas sadamalinnas. Siia jõudmiseks tuli meil kõigepealt 4,5 tundi sõita taksoga Biškekist Kasahstani äripealinna Almatõsse, sealt 1,5 tundi lennata Kõzõlordõsse ning sealt veel ligi kuus tundi ja ligi 500 km autoga Aralskisse.
Kasahstan on ju maailmas pindala suuruselt ikkagi üheksas riik (kusjuures elanikke on vaid 18 miljonit) ja suurim riik maailmas, millel pole väljapääsu merele (Kaspia on hoolimata nimest ju siiski järv). 4,5 korda suurem riik kui Prantsusmaa.
Kõzolordasse lennates oli meie istekohad 40. reas ja me imestasime väga, et kui palju rahvast siis sellesse üsna nurgatagusesse kohta lendab. Seletus oli aga lihtne – lennukis olid read 1-10 ning siis edasi tuli kohe 30. rida. Ja nii edasi.
Aralskisse sõites möödusime öösel Baikonurist. Pidasime bensiinijaamas kinni, et vähemalt hetke viibida ajaloolises kohas (maailma üks suurim kosmodroom, kust lennutati üles ka Juri Gagarin). Jaama töötaja oli lahke jutuga – kosmodroom ise asub sada kilomeetrit eemal stepis, kuigi Baikonuri linnake asus kohe tee kõrval.
Linna ja loomulikult kosmodroomi suunas pääseb ainult erilubadega, sisuliselt on see Venemaa territoorium. Teedel valvavad Venemaa politseinikud ja poodides käibib kohalik tenge rööbiti vene rubladega. 30 protsenti linnaelanikest on Venemaalt. Venemaa üürib Baikonuri Kasahstanilt raske raha eest: kui mu mälu ei peta, siis kõvasti üle 100 miljoni dollari aastas.
Aralskis muidugi ammu mingit vett enam pole. Järv koos sadamaga kadus siit juba 35 aastat tagasi. Aga kasahhid teevad suuri pingutusi, et Araali merd linna tagasi tuua. Neil on juba päris suuri saavutusi, sest järv on juba oluliselt linnale lähemal kui 10 aastat tagasi. Kui kaugel Araali meri Aralskist on (käisime seda ise vaatamas), millal meri linnani tagasi jõuab ja kuidas kasahhid seda kõike on saavutanud, sellest ma kirjutangi õige pea Postimehes ja Raigo Pajula näitab seda kõike. Veidi kannatust!
Siinkohal peab kohe täpsustama, et jutt käib tegelikult väiksest osast Araali merest, nn Väiksest merest või ka Põhja merest. See on kunagisest Araali merest umbes 13-15 protsendine osa, mida Kasahstan taastab. Aga seegi on keskkonnakaitselises mõttes suur saavutus, sest maailmas pole keegi kunagi varem sellist asja teinud.
See Väike meri on juba praegu nii heas korras, et kalurid saavad väga head saaki. Nagu linnapea (või nagu siin öeldakse – akim) Abzal Muhimov meile rääkis, siis kohalikud kalamehed ja väiksed kalatehased ei suuda nõudlust täita. Kuna siinne kala pidi olema üks puhtamaid maailmas, siis Venemaa ja Euroopa Liidu riigid (eelkõige Taani ja Saksamaa) pidi lennult ära ostma kõik, mis toodetakse.
Kuna meie reisi toetab MTÜ Mondo, siis peab kindlasti välja tooma, et kohalike kalurite ja väikeste kalatööstuste ehitamisel mängib siin suurt rolli kohalik MTÜ Aral Tenizi (kasahhi keeles Araali meri), mis 1996 aastal loodi koostöös taanlastega. Nende eemärk on siinkandis kalapüügitraditsiooni taastamine, mida nad toetavad eelkõige nõuga. Neil on loodud kaluritest tugiisikute võrgustik ümber Väikse mere.
Kõik, kes tahavad vanades kalurkülades (mis nüüd on küll peaaegu kõik suurest veest üsna eemal) taastada oma esiisade elukutse, saavad selles abi. Samuti jagavad nad abi – ka rahalist – väikeste, võiks öelda isegi mini-kalatsehhide rajamisel. Et oleks vähem sellised juhuseid, kus endised kalamehed kasvatavad nüüd kaameleid.
Nii et kes arvab Eestis, et see on huvitav ja kasulik tegevus, siis võtke nendega ühendust. Selle MTÜ tegus juht on Aina Baimahanova.
Kohaliku Barsakelmeši riikliku looduskaitseala eriti aktiivne juht Zaureš Alimbetova tahaks endale Eestist väga leida nii-öelda partner-looduskaitseala. Ta on Kasahstanis ainus naisterahvas, kes on loodukaitsealade direktor! Ta teab Araali merest ja selle looduse taastamisest kõike. Kujutan ette, et Matsalu looduskaitsealal võiks nendega kontakti astumine olla päris huvitav ettevõtmine.
Kasahstanis käib huvitav nimede kasahistamise protsess. Võtame näitena kohaliku linnapea nime. Kogu aeg on Kasahstanis kirjutatud seda Abzal Sansõbaiovitš Muhimov. Nüüd on aga tema isanimi ametlikult juba kasahhi-päraselt Sansõbai-ulõ ehk Sansobai poeg. Peaaegu nagu aseritel – oglõ. Varsti võetakse ka tema perekonnanimest ilmselt venepärane -ov maha ja jääb lihtsalt Muhim. Paljud kasahhid pidid nii tegema.
Vähegi arukamate inimestega poliitikast rääkides jääb kõrva, kuidas isegi siin ollakse väga ettevaatlikud Ukraina-sündmuste ja Russkii Miri suhtes. Mis pole ka ime, sest Põhja-Kasahstani oblast on ju täiesti venekeelne ja -meelne. Kasahhid saavad väga hästi aru, millega see Russkii Mir võib neid samamoodi ähvardada.
Foto: Jaanus Piirsalu
Foto: Jaanus Piirsalu
12.10.
Kirgiisi lapsed mängimas. Foto: Raigo Pajula
Aga siis,
tuli lennukil kirgiis,
üle mitme maa ja mere.
Ütles eesti keeles «tere»!
Selle luuletusega tervitame tänavu 90-aastaseks saanud vahvat lasteluuletuste kirjutajat Heljo Mändi ning sõbralikku kirgiisi rahvast.
Kõrgõzstani pealinna Biškekki jõudsime Dušanbest sellise haruldase lennukiga nagu BAe (British Aerospace) 146ga. Mõlemad Raigoga lendasime esimest korda sellisega. Pärast vaatasin, et viimane selle lennuki mudel toodeti 15 aastat tagasi. Ja meie lennuk polnud kindlasti viimastest partiidest.
Veidi tegi maandudes imelikke hääli, aga maandumine ise oli üks sujuvamaid, mida ma olen elus kogenud! Ikkagi lendurid lendavad, mitte lennukid. Hiljem ühelt diplomaadilt kuulsime, et nt USA ja Briti saatkondade diplomaatidel on keelatud selle lennukiga Dušanbe-Biškeki vahel lennata, nad peavad lendama seetõttu Almatõ kaudu.
See on kummaline, kui suur vahe on Dušanbel ja Biškekil. Statistika järgi pole elanike sissetulekutel suur erinevus. Seda ma juba kirjutasin, et sissetulekute järgi on tegemist endise NSV Liidu riikide seas kahe kõige vaesema riigiga. (Kuigi reaalselt ilmselt on Turkmenistan umbes samas kandis, ehkki statistika järgi kordades suurema GDP-ga per capita – aga seal on gaas!)
Biškek on täitsa kodune linn. Suur vahe on juba lennujaamades. Dušanbes pidime kaheksa (!) korda enne lennukile pääsemist passi näitama. Biškekis ületasime piiri viie minutiga, aga Kõrgõzstan on ka muidugi ainus Kesk-Aasia riik, kus Eesti inimesed ei vaja viisat.
Biškekis läksime «kodust» välja ja juba teisel sammul põrkasime Eesti peale! Ühe suvalise maja seinal rippus suur turvafirma plakat, millel omakorda suurelt lennuki pilt, mis oli kaugelt äratuntavalt Estonian Air'i värvides. Estonian Air elab veel Kõrgõzstanis edasi.
Foto: Raigo Pajula
Tuttav Eesti diplomaat rääkis, kuidas ta on väga üllatunud sellest, et peale muidugi mõista Georg Otsale tunnevad siinsed kultuuritegelased hästi Gustav Ernesaksa! Seejuures pole kirgiisid miski koorilaulurahvas, kaugel sellest. Ühel vanakraamiturul oli ta leidnud ka müügil Harju Elu numbreid.
Kõrgõzstan on koos Ukrainaga need ainsad NSV Liidu endised vabariigid, kus on 25 aasta jooksul toimunud kaks revolutsiooni. Selle tagajärjel on Kõrgõzstan ainuke demokraatlik riik Kesk-Aasias. No ehk mitte täitsa, aga enam-vähem siinses kontekstis – siin toimuvad ikkagi täiesti vabad parlamendivalimised (siin on üle 160 partei) ning kohalik meedia on ka ikka täitsa vaba.
Klanniühiskonnas tundub see uskumatu, aga siin on suudetud leida teatud tasakaal presidendi, parlamendi ja valitsuse vahel. Kõik suuremad klannid on nii-öelda söönud ja sellel tasakaalul püsibki valitsemine.
Ma ei tea, kui suur lohutus see on tavalisele inimesele, kes teenib keskmiselt 6000-10 000 somi (65-130 dollarit) kuus. Nendega rääkides tundub, et nad on siiski uhked oma saavutuse üle, kuigi muidugi tahavad nad kõik, et see väline demokraatia materialiseeruks ka paremaks eluks.
Kohalik kingsepp Ulan väitis, et teenib kuus 800 somi (80 dollarit) ringis ja ütles et talle jätkub. aitab veel lapselapselegi! Sirge samm, eestlased!
Kingsepp Ulan. Foto: Raigo Pajula
Mulle tundub – ja paistab, et seda arvavad ka paljud kohalikud – et Kõrgõzstan tegi kohutavalt vale valiku, et nad selle aasta alguses liitusid Venemaa juhitud Euraasia majandusliiduga (veel on seal Kasahstan, Valgevene ja Armeenia).
See on nende niigi nõrga majanduse täieliku löögi alla pannud. Kõrgõzstan elab sisuliselt väikekaubandusest. Biškeki külje all asus varem Kesk-Aasia suurim turg Dordoi, kuhu kohalikud tassisid kokku Hiina ja Türgi träni. Kõik naabrid käisid seda ostmas. Nüüd tolliliidus sulab see kunagi linna-mõõtu turg nagu lumi.
See liitumine oli selgelt poliitiline projekt, kus kirgiisid jäid Venemaa räige surve alla. Kirgiisis elab kuus miljonit inimest, kellest pool miljonit (peamiselt mehed) töötavad võõrtöölistena Venemaal. Venemaal oli seetõttu kerge kirgiise munepidi pigistada. Võõrtööliste viibimine oleks lihtsalt väga keeruliseks muudetud. See oleks raudselt kaasa toonud Kõrgõzstanis suured rahutused. Nii lihtne oligi. Muidugi ma räägin lihtsustatult seda asja, aga üldjoontes on see nii.
Üldise vaesuse taustal paistab silma Biškekis metsik autode hulk. Lexus on siin rahvaauto! Mudelid on küll eurooplastele tundmatud, aga ma olen kindel, et kuskil Euroopas ei näe Lexuseid nii palju. Mõtled nende keskmise palga peale, siis vaatad tänaval sõitvaid autosid ja tunned ennast lollina. Ei saa aru.
Nagu üks tuttav ütles: kirgiisil ei pruugi maja ega korterit olla, aga auto peab olema. Nomaadid ju!
Autod on kusjuures veel üks asi, millele Euraasia liit paneb kõva paugu, sest Euroopa ja Jaapani (üldse muidugi kõigile välismaa omadele) autodele on peale pandud üüratu tollimaks. Ostke aga Vene Ladasid või siis samas tehases tehtavaid Chevrolet'isid. Huvitav oleks vaadata, kuidas paari aasta jooksul inimesed siin sellele reageerivad.
Biškekis on huvitav, et kohalikud kirgiisid – ka noored – räägivad omavahel peaasjalikult vene keeles. Noorte seas pidi küll olema teatav rahvuslikkuse tõus, aga ikkagi pealinnas on vene keel au sees. Venelasi pole kusjuures palju: nagu enamuses Kesk-Aasiast lahkusid nad massiliselt 1990ndate alguses. Maal on muidugi hoopis teine pilt – seal on vastupidi probleem, et noored ei räägi enam mingit keelt peale emakeele. Mäletan seda juba varasemast. Suurt midagi muutunud pole.
Kui kellelegi kõlbab minu soovitus, siis kui keegi tahab Kesk-Aasiasse puhkama tulla, siis valige kindlasti Kõrgõzstan. Niivõrd ilusaid ja mitmekesiseid mägesid ei leia te maailmas kusagilt! 12 punkti soovitus! Ja ärge unustage – see on meile viisavaba maa.
Ma olen Kõrgõzstani fänn juba 2008 aastast, kui siin esimest korda käisin.
11.10.
Pamiiride eelmäestikest Dušanbesse tagasi jõudes hakkas meiega väikest viisi juhtuma. Pidime endale mõneks päevaks korteri leidma, kuni lendame edasi Biškeki. Kasutasime juba teist korda saidi trip.tj teenust, kust saab peale hotellide üürida Dušanbes ka kortereid.
Enamus kortereid on seal saadaval minimaalselt kuuks ajaks, aga leiab ka päeva kaupa. Julgen soovitada.
Ühesõnaga leidis meie sidemees Hassan üllatavalt mõistliku hinnaga päratu korteri otse südalinna nn. Moskovski dom'is. Kes Dušanbed teab, siis see asub kohaliku Twin Toweri vastas üle Rudaki bulvari. Uhke maja, kus elamine on staatusesümbol kohalikele, lisaks elab maja ees parkivate autode järgi otsustades seal ka üksjagu diplomaate. Eliitmaja.
Läksime 7. korrusel asuvat korterit vaatama. Trepikotta sisenedes oli juba tunda vinguhaisu ja peagi hakkasid ka karjuvad mehed trepist alla jooksma. Meie ootasime lifti, aga uudishimu sai võitu ja otsustasime jala üles minna, et vaadata, mis ja kui kõvasti põleb. Selle lühikese ajaga läks vinguhais oluliselt tugevamaks ja tark inimene Raigo otsustas alla jääda ja oodata, kuni suitsu vähemaks jääb.
Hassan väitis, et midagi hullu ei saa olla ning lihtsameelne nagu ma olen, läksin temaga koos üles. Korteris tingisime veidi hinna üle, aga saime kokkuleppele. Hassan läks oma üle tee asuvasse kontorisse wi-fi ruuterit tooma ning ma pidin ta ära ootama.
Hakkasin asju lahti pakkima ning kuskil 5 minuti pärast läksin uksele vaatama, kuidas vinguga lood on. Koridor oli tossust paks, ajas köhima ja virutasin ukse kinni. Läksin rõdule vaatama, mis värk on. Neljanda korruse koridori aknast tuli paksu musta suitsu. Trepikoja sissekäigu katusel lõõmas suur vaip, mille keegi oli aknast välja visanud.
Ühesõnaga ei pääsenud ma sealt seitsmendalt korruselt enam kuhugi – kuni tulekahju pole ära kustutatud. Kõõlusin aknal ja proovisin aru saada, kui kaua sellega läheb. Raigot polnud näha. Pärast selgus, et ta läks vaatama teisele poole maja, kus olid põleva korteri aknad. Seal oli ikka täielik möll olnud, tuleleegid lõid mitme meetri kaugusele akendest välja. Korter põles täiega.
Aga mina seda kõike ei teadnud. Mõtlesin, et ju mingid kaltsud põlevad, et kohe tulevad tuletõrjujad ja lõpetavad pulli ära.
Pidi tükk aega ootama, kuni hoovi sõitis esimene tuletõrjeauto. (Ega see lihtne polnud, sest hoov oli autosid muidugi täis pargitud.) Aga kus sa sellega, et oleks kustutama hakatud! Auto seisis mõnda aega, mehed jooksid ja siis… sõitis minema. Musta suitsu tuli aga järjest rohkem, meie korteri koridoris oli juba ka päris korralik ving. Elekter oli välja lülitatud. Hea, et väike taskulamp oli kaasas, selle abil nägi ikka liikuda.
Korjasin kõik meie asjad rõdule (kinnine, aga õnneks aknad käisid lahti) ja hakkasin juba kergelt närvi minema. Allah teab, millal ma siit minema saan. Erilist hirmu siiski polnud, sest aknad olid kõik lahti.
Umbes 20 minuti pärast ilmus tuletõrjeauto uuesti (esimene kord unustati vett võtta?) ja seekord läks ka kustutamiseks. Voolik lekkis muidugi nagu purskkaev, aga midagi sealt londist jõudis ilmselt ka põlevasse korterisse, sest 10-15 minuti pärast oli kõik ära kustutatud ja poole tunni pärast ka ving korterist ja koridorist nii palju kadunud, et sai vähemalt alla minna. Pärast käisime korterit vaatamas, see oli seest täiesti ära põlenud.
Raigo Pajula tegi põlengust ka väikse, aga väga iseloomuliku video
Jaanus Piirsalu blogi: kodu Allikas: Postimees
Ma ise tegin rõdult video sellest, mis toimus maja ees, kui välja toodi üks ära minestanud naine. Siit on ka hästi näha «eliitmaja» sisehoovi ja ümbrust.
Jaanus Piirsalu blogi: tulekahju Allikas: Postimees
Minu video peale jäi ka see, kuidas peale kustutamist tulid Raigole ligi mingid erariides mehed ja nõudsid talt fotode-videote ära kustutamist. Aga eks Raigo ole kaval ja kogenud.
Jaanus Piirsalu blogi: kahjutuli Allikas: Postimees
10.10
Olen võlgu lubatud jutustuse meie käigust Baljuvonis. Meie peamine eesmärk Tadžikistanis on uurida, kuidas tegelikult edeneb maailma kõrgeima tammiga (330 meetrit, kui peaks valmis saama) hüdroelektrijaama ehitamine Rogunis. Valmis saab see aga ja lahendab tadžikkide elektriprobleemid Allah teab millal.
Inimestel oleks aga vaja saada elektrit üsna kohe, sest raske on 21. sajandil ette kujutada elu nii, et suur osa aastast (sügisest kuni kevadeni) saad sa elektrit 4-8 tundi päevas. Tadžikistanis see nii aga on, välja arvatud pealinnas Dušanbes.
Baljuvonis käisime vaatamas, kuidas edeneb mini-HEJ jaamade ehitamise projekt. Sellega tegeleb seal Tadžiki valitsusväline organisatsioon nimega Bargi Sabs (tõlkes «Roheline leht»), keda aitab selles töös sakslaste Welt Hunger Hilfe.
Meil oli vaja sõita kišlakki nimega Shaidon, mis asus Baljuvonist 36 km kaugusel. Meie mõistes rajoonikeskusesse Baljuvoni viis lähimast suuremast linnast Dangara (kohaliku valitseja Emomali Rahmoni sünnikoht) kehv, Nõukogude ajal ehitatud, enamasti asfalteeritud tee. Vähemalt oli see aga sõidetav. Baljuvonist edasi lõppes aga tee ära.
Shaidoni sõit käis mööda suvel ära kuivanud jõe põhja. 36 km sõitsime täpselt kolm tundi. Rentisime selleks UAZiku, mis ongi ilmselt kõige õigem sõiduriist sellisel teel. (Teine levinud «takso» on seal Gaz-66 veok.) Ma ei hakka pikemalt kirjeldama, miks me sõitsime tervelt kolm tundi Tallinnast Koseni, vaadake parem Raigo Pajula videot sellest sõidust.
Jaanus Piirsalu blogi: jõgi Allikas: Postimees
Shaidon ise oli selline maailma-otsa kišlakk, nagu ma seda ette kujutasin. Siin poseerib kišlaki peaväljakul kohalik austatud mees:
Foto: Raigo Pajula
Kohapeal näidati meile kahte minielektrijaama. Üks neist oli 5 KW ja oli selleks, et kohalik puusepp saaks aastaringselt oma elektrilisi tööriistu kasutada ning teine oli 1 KW ja mõeldud selleks, et kohalik õmbleja saaks aastaringselt oma elektrilist õmblusmasinat kasutada. Mõlemad andsid 220 V. Ma kirjutan sellest projektist seoses Roguni-looga Postimehes peagi pikemalt. Kuid põhimõtteliselt kulutati mitu tuhat eurot selleks, et 2 perele sissetulek kindlustada. Abi seegi.
Tadžiki võimud on ise ka püüdnud sealkandis ehitada vähe suuremaid, ikka terveid kišlakke varustavaid hüdroelektrijaamu, aga ühel juhul projekteeriti veekogumise süsteem valesti ja teisel puhul unustati elektriliinid ehitada. Mõlemad seega seisavad.
Kõige rohkem hämmastust tekitas meis hoopis see, et Bargi Sabs teeb oma teise suunana kohalikele efektiivsemaid puuküttega ahjusid. See on päris mõtlemapanev, et kohalikud ei oska peale mitmesajandilist kogemust ehitada normaalseid ahje ning seda tuleb neile 21. sajandil õpetada!
Need on sellised saviahjud, millel kohalikud teevad süüa. Maju nad ahjudega ei küta, talvine külm aeg elatakse lihtsalt lõdisedes üle.
Söögitegemiseks mõeldud traditsiooniliste ahjudega on see probleem, et need lihtsalt raiskavad kuumust ning toidu jaoks kulub tohutult puid. Lisaks ajavad need tohutult suitsu sisse. Väga ebaefektiivsed ühesõnaga. Puudega on sealkandis aga juba suur probleem, sest metsik elanike juurdekasv (igas peres vähemalt alati 6-8 last, tihti rohkemgi) lihtsalt on metsad hävitanud.
Pealegi on söögitegemine ja ahjudega jamamine olnud alati naiste mure ning kohalikud mehed pole ahjuprobleemi kunagi tõsiselt võtnud.
Sellesama Shaidoni puusepa Ilhomi (kellele ehitati see mini-HEJ) juures seisis juba uus ahi ning ta rääkis, et kui varem kulus tema kaheksa lapsega pere jaoks ühe laari plovi tegemiseks viis kilo puid, siis efektiivsema ahjuga saab läbi juba viis korda vähema puuga. Ilhomi naine pidi igatahes väga rahul olema.
Foto: Raigo Pajula
Foto: Raigo Pajula
Ülemisel fotol on näha vahe vana, traditsioonilise ahju (vasakul) ja uue, efektiivsema ahju (paremal) vahel. vähemalt väliselt. Alumisel fotol näitab Ilhom meile uut ahju juba niiöelda tegevuses.
Bargi Sabs ei jaga ahje kohalikele tasuta, vaid müüb 300 somoni (umbes 32 eurot) eest. Kohalike jaoks on see tegelikult suur raha, paljude jaoks on see sealkandis enam-vähem kuusissetulek. Veendusime veelkord, et Tadžikistan on väga-väga vaene maa. Ja siis mõelge veel sellepeale, et 25 aastat tagasi elasime me nendega ühes riigis…
Selle vaesuse kirjeldamiseks on parim näide ilmselt Shaidoni haigla. Tegelikult on seda haiglaks muidugi raske nimetada.
Haigla peaarsti asetäitja Abdumutolib Rahmonov näitas meile oma valdusi: kolm palatit ja sünnitustuba. Palatites olid ainult reformpõhjaga raudvoodid, tumbad, kapp ja teekannud. Ja kõik! Ühes palatis seisis nurgas roostetanud tilgutihoidja.
Niiöelda sünnitustuba oli veel sürreaalsem. toas oli tavaline kirjutuslaud, günekoloogilise tooli moodi asi (millel siis võeti ka sünnitusi vastu) ning rauast, kohati roostetanud ja kõverate pulkadega titevoodi. Ei mingeid ravimikappe (kui ravimeid pole, siis pole muidugi ka kappi vaja) ega isegi kraani ja kraanikaussi! Aastas võetakse nii vastu 50-60 sünnitust.
Foto: Raigo Pajula
Foto: Raigo Pajula
Ülemisel fotol on palat ja alumisel «sünnitustuba» koos doktor Rahmonoviga.
Kindlasti tekib nüüd küsimus, et mis arstiabi sellises «haiglas» üldse saab anda. Rahmonov ütles, et nemad teevad ainult süste. Mingeid operatsioone seal teha muidugi ei saa. Ravimid praktiliselt puuduvad. Nägime ühel laual pakki malaariavastaseid vaktsiine. Raigo küsis üllatunult, et kas teil on siis siin malaaria? Peaarsti asetäitja vastas, et malaariat muidugi pole, aga kuna muid ravimeid pole, siis tehakse soovijatele malaaria-vastaseid süste. No et midagigi teha…
Kui on mingi vähegi raskem haigus või terviseviga, siis peab sõitma Baljuvoni, milleks tuleb rappuda kolm tundi mööda kive teel läbi jõepõhja. Ühesõnaga: vaene peab olema puruterve.
«Haigla» kolme arsti palk on 800 somonid (100 dollarit), peaarst saab 1200 somonid (150 dollarit). Arsti palk pidi niigi olema kaks korda kõrgem küla keskmisest sissetulekust.
06.10.
Miks tohib Tadžikis pidada pulmi vaid 3 tundi?
Oleme mõned päevad maal, Dušanbest 180 km kaugusel asuvas Baljuvoni väikelinnas (Hatloni oblast, pealinn Qurgan-Teppe, tuntud ka Nõuka-aegse nimega Kurgan-Tjube). Kes kaardi pealt tahab otsida, siis see jääb Dušanbest allpool asuvast Dangara linnast kirdesse.
Baljuvonis lõppevad teed ära. Õigemini viib siia 60 km kehva teed, aga Baljuvonist edasi mööda orgu saab põhimõtteliselt sõita vaid mööda jõesängi, kui see on enam-vähem kuiv. Õnneks suur osa aastast on see nii.
Näiteks meie käisime autoga 36 km kaugusel asuvas Shaidoni kišlakis. Kui seda sõitu millegagi võrrelda, siis ehk nii, et kui te kujutate ette ära kuivanud Väinamerd ning te peate mööda merepõhja Rohukülast Heltermaale sõitma. Ma kahjuks ei tea, kui kivine on Väinameri põhi, aga Suhobi jõe (tõlkes «punane vesi») säng oli küll selline, et kui iga rahnu saaks müüa kalliskivi hinnaga, siis piisaks ainult sellest 36 km lõigust, et teha kõigist Tadžiki elanikest miljonärid.
Baljuvonis endas elab paar tuhat elanikku, aga selle ümber on mägedes ja orgudes palju külasid ehk kišlakke, kus elab kokku kindlasti rohkem inimesi. Tavalises väikses kišlakis on nii kümne majapidamise ümber, aga elanikke võib ikkagi olla sada inimest. Keskmises tadžiki peres siinkandis on 6-8 last, aga räägiti ka, et 14-18 lapsega pered pole haruldased. Pluss ema-isa, vahest ka vanaemad-vanaisad ja tulebki ühes peres kümme inimest lõdvalt kokku.
Lastetegemisele ei pane siin loomulikult keegi kätt ette. Kui tüdruk või õigemini siinse arusaamise järgi juba noor naine saab 18 ehk on keskkooli ära lõpetanud, siis ta ka mehele pannakse. Selles küsimuses reeglina pikka juttu ei ole. Kui oled 21-aastane abielus naine, siis on sul tavaliselt juba kaks last.
Demograafiast saab – tegelikult on juba saamas – Tadžikistani jaoks suur probleem, mis mõjutab neid igas valdkonnas. Loomulikult ka väga meie põhiteemat vett.
Pulmadega on muide Tadžikistanis eriline lugu. Kuna see on noore inimese ja ka tema pere jaoks kõige olulisem sündmus, siis selle tähistamine on täitsa pöörane. Vaesemad pered hakkasid peo korraldamiseks isegi tuhandeid dollareid laenu võtma, mille tagasimaksmisega oldi pärast püsti hädas – eriti kui Allah õnnistas paljude poegadega. Peod läksid muudkui suuremaks, ühesõnaga läks rahvas pulmade pidamisega täiesti lolliks. Siis tegi Tadžiki valitsus sellise triki, et kehtestas pulmadele piirangu – kesta tohib pidu peale registreerimist maksimaalselt kolm tundi ning külalisi tohib olla maksimaalselt 150 inimest.
Linnades pidavat neid piiranguid rangelt jälgitama, vastavad ametnikud seisavad peaaegu vaat et kell peos ja teevad vajadusel trahve. Muidugi ka restoranid ise jälgivad ajapiirangut hoolega, sest kui kolm tundi on läbi, saab ühe pulmaseltskonna välja visata ja uue sisse lasta. Linnarestoranidele on seadus väga kasulik.
Sealsamas Baljuvonis sain aru, et maal nii rangelt piirangut ei jälgita. sest nagu üks kohalik ütles: «Kuidas ma ütlen sugulastele, et ära sina tule mu pulma!»
Sama mees rääkis, et tema pulmas oli mõned aastad tagasi 1000 külalist! Esiteks olevat tal sugulasi väga palju, teiseks oli ta kooliajal käinud neljas erinevas koolis ning ta kutsus kõik oma arvukad klassivennad koos peredega samuti peole. Piirangust pääsemise trikk on selles, et pulma mitteametliku osana korraldatakse kontsert, kuhu saab tulla igaüks.
Baljuvonis räägiti – ja ilmselt on sama reegel ka mujal Tadžikistanis maapiirkondades – et pulma korraldamine käib nii, et peigmees annab pruudile (ja tema perele) 2500 dollarit, mille eest peab too siis tegema kõik pulma ettevalmistused: ostma endale riided, ehted, korraldama söömingu jne. Peigmees pulmade korraldamisega praktiliselt kokku ei puutu.
Kuulsin ka sellist lugu, kuidas vaesemad pered laenavad pulmadeks kohalikust poest joogipoolist (limonaadist kuni alkoholini), mis pannakse peo ajal laudadele laiali. Kõik mis järgi jääb, viiakse poodi tagasi ning siis makstakse reaalselt ära joodud pudelite eest.
Väga vaene kant. Keskmised sissetulekud kohapeal on väga madalad. Kui Venemaal olid head ajad, siis käisid enamus mehi siit Venemaal tööl ja siis olid ka siin head ajad. Praegu on palkadega sellised lood, et koolis ja haiglas – kohalikes suuremates asutustes – on palgad 600-800 somoni (70-90 eurot) ja see määrab taseme ka muudele palkadele. Siin on tuhat somoni (115 eurot) juba väga korralik tasu.
Baljuvonis on internetiga suuri probleeme. Nii et homme jätkan samast kohast ja loodetavasti pikemalt.
Puude korjamine vähestest alles jäänud metsadest (üks näide demograafilise olukorra mõjust) on poiste igapäevane ülesanne, truu eesel kõigil abiks. Foto: Jaanus Piirsalu
04.10.
Kuidas sõita veendunult teadmata suunas ja Uber Dušanbe moodi
Tänase päeva kangelased on Dušanbe taksojuhid. Ei saa jätta neist rääkimata. Võõras linnas puutud tahes tahtmata taksojuhtidega alati palju kokku. Muidugi ei tohi teha seda viga, et hakkad taksojuhtide põhjal hindama ülejäänud tadžikke.
Taksosõit on Dušanbes kaunikesti odav. Kui oskad veenvalt kaubelda, siis saad praktiliselt igale poole, ka linna serva 10-15 somoniga, mis teeb 1,2-2 eurot.
Aga hinna üle kauplemine on kõige kergem asi. Keerulisemaks läheb siis, kui oled selgeks teinud kuhu tahad, hinnas kokku leppinud ja sisse istunud.
Taksojuht kimab minema mingis suunas, aga hiljemalt viie minuti pärast hakkab küsima, et mis koht see täpsemalt oligi, kuhu sa tahad sõita ning kas sa tead, kus see asub. Ega siis ükski lugupidav taksojuht (õigemini suvaline mees autoroolis) ei tunnista sulle, et tal tegelikult pole aimugi, kuhu on vaja sõita.
Ja siis hakkab pihta – iga suvalise auto juures peetakse kinni, aken keritakse alla (loomulikult juhi kõrvalistujapoolne) ning siis hakkab kisa saatel üle sinu pea ilge arutamine teiste autojuhtidega, et mis koht see selline on. Vahepeal vaatavad kõik sinu poole küsivalt ja sa pead püüdlikult uuesti seletama, kuhu sa tahad sõita. siis algab jälle karjudes seletamine ja kätega vehkimine: osad näitavad ühele poole, samal ajal kui teised vehivad veendunult vastassuunas.
Niimoodi peatutakse mitu korda. Samal ajal seletab «taksojuht» üle muusika karjudes, et mida tema kõik mõtles, kui ma rääkisin, kuhu ma tahan sõita. Et kuidas tal vanaema kunagi elas kuskil seal, aga seda kohta enam pole, eriti pärast seda kui tema sõber Vafo abiellus ning tal sündis poeg, kes on nüüd juba 18-aastane ning plaanib abielluda ning on üldse vohh! selline kutt.
See ei puuduta muidugi kuidagi enam minu sihtkohta, aga see pole enam tähtis.
Nüüd me oleme juba ära õppinud, et kui «taksojuht» on 5 minutit sihitult tiirutanud ja vähemalt kahel korral sama lollide kolleegide käest teed küsinud, siis me lihtsalt astume «taksost» välja ja hakkame uut otsima. Vahel olemegi leidnud asjalikuma juhi.
Oleme õppinud juba vältima nooremapoolseid «taksojuhte», sest need ei saa reeglina vene keelest eriti aru. Koolis pole õppinud ega Venemaal tööl käinud. Kurb tõsiasi, mida juba 2008 aastal Kesk-Aasias reisides märkasin: nooremad ei oska mitte mingeid keeli.
Lisaks avastasime, et juhtidel on raskusi arusaamisega paaris- ja paaritutest numbritest. Täna juhtus kaks korda, et andsime juhile konkreetse aadressi, sõidame. Meile vajalik maja on paarisnumbriline ja asub vasakut kätt, aga juht uurib püüdlikult paremal pool asuvaid paarituid numbreid.
Seletame, et kuule mees, meie maja on paarisnumber ja sellepärast ei saa asuda paremal. Noogutab, nagu nad kõik siin, ja jätkab otsimist ikka seal. Lööme käega, sõidame edasi ja natukese aja pärast hakkabki taksojuht hädaldama, et kuulge, pole siin sellise numbriga maja!! No ei ole ju! Täielik lollide kooli tunne.
Oleme siiski igale poole peale selliseid seiklusi kohale jõudnud, vahest küll isegi pooletunnise hilinemisega, aga õnneks ei tee ka kohalikud ametnikud ajast siin suuremat numbrit.
Dušanbes on nähtus, mille me Raigoga ristisime Dušanbe Uberiks. Linna levinuim ühistransport on vanad head maršrutkad. aga lisaks neile sõidavad ka suvalised tüübid sõiduautodega sama liini, panevad esiklaasile marsruuttakso numbri ning korjavad inimesi peale veidi kõrgema hinna eest. Näiteks paned autole klaasi alla number 2 ja sõidad number 2 maršrutkaga sama liini. Kui tavaline «kutsikas» maksab 1 somoni (12 eurosenti), siis sellised kohaliku Uberi-mehed võtavad 3 somoni (36 eurosenti).
Tallinnas näeks see välja nii, et ma hakkaks oma autoga sõitma mööda 4. trollibussi liini Mustamäelt kesklinna ja tagasi. Paneks oma autole esiklaasi alla suurelt nr 4 ning korjaks peatusest auto täis, igaüks maksaks mulle 2 eurot ning nad saavad igal poole maha minna, kus tahavad, aga rangelt mööda trolliliini pidi. Ja muudkui uhaks edasi-tagasi.
Me võtsime paar korda sellise «liinitakso». Ja siis juhtus ka sedagi, et kui meil oli vaja sõita tegelikult mujale kui «liin» ette nägi ja et me olime ikkagi maksujõulised kliendid, siis andis taksojuht teistele sõitjatele raha tagasi ja nad, vaesekesed, visati lihtsalt «taksost» välja.
Veidi ka kohalikust kodanikuühiskonnast.
Rääkisime ühe sel teemal targa inimesega. Tema väide oli konkreetne – Tadžikistanis käib nagu paljudes endistes NSV Liidu autoritaarsetes riikides teadlik kodanikuühiskonna väljasuretamine.
Tadžikistanis pidi olema suurusjärgus 2000 meie mõistes MTÜd, aga enamus neist liigub sulgemise suunas. Pole mõtet tegutseda, sest pole raha, tegevus on raskendatud ning võimude suhtumine väga negatiivne, eriti regioonides. Kõigiti pidi olema tunda, et võimud kahtlustavad just kodanikuorganisatsioone müütilise «värvilise revolutsiooni» ettevalmistamises.
Peamised tegutsevad MTÜd pidid olema hariduse ja tervishoiu valdkonnas, kuna need tegutsevad poliitikast võimalikult kaugel. Aga õiguskaitse, sooküsimused, meediavabadus – need on alad, kus tegutsev MTÜ võib olla kindel, et enam kaua olla neid ei lasta.
Eesti välisministeerium muide toetab ka rahaliselt MTÜde tegevust Tadžikistanis. Minu üleskutsele vastas Margit Säre Peipsi Koostöö Keskusest, kes saatis infot projektide kohta Pamiirides, mida välisministeerium läbi nende rahastab.
Praegu lõpetavad peipsilased projekti «Kogukonnapõhine naisettevõtlus Tadžikistanis – Lääne-Pamiiri rahvuslike käsitöötoodete arendamine». Enne seda oli aastatel 2014-2015 projekt «Lääne-Pamiiri loodustoodete ja ökoturismi sektori areng – kogukonnapõhise naiste väikeettevõtluse toetamine Tadžikistanis».
Eelmise aasta novembris osalesid Pamiiri käsitöötootjad näiteks Mardilaadal Tallinnas, toimus Pamiiri käsitöö töötuba ja Tadžiki õhtu Tartus. Lisaks on praeguse projekti raames toimunud turundustegevusi. Peipsi Koostöö Keskus on Pamiiri naiskooperatiivile ostnud villa kraasimis, ketramis- ja ka tikkimismasina.
(Keda huvitab, siis siit saab rohkem infot: http://www.ctc.ee/kaimasolevad-projektid/naiste-vaikeettevotluse-toetamine-tadikistanis).
03.10.
Vaene riik, kallis internet
Astun Dušanbe lennujaamast välja ja tahan suitsu ette panna. «Ära seda küll tee, miilits teeb sulle trahvi siin,» hoiatab hoolitsevalt mulle külge kleepunud kohalik taksojuht.
«Õues ei tohi suitsu teha?» imestan. «Lennujaamas ei tohi meil!» kinnitab ta. «Näe, mine sinna nurga taha.» Imelik on seda vaadata, aga tõepoolest isegi ükski taksojuht ei tee lennujaama ees suitsu.
Sada meetrit eemal leian nurga tagant klassist putka, kus tohib suitseda. Pime, vihma sajab, mitte ühte inimest pole näha. Kirun isegi Euroopast karmimat suhtumist, aga kuulekalt lähen sisse. Esimene mulje Tadžikistanist on siis selline – tervist hindav maa.
Kuigi Tadžikistan oli meie pikaaegne saatusekaaslane Nõukogude Liidus, siis ma kahtlustan, et ega väga paljud Eestis selle maailma ühe mägisema maa (Pamiirid - maailma katus!) edasise käekäiguga viimase 25 aasta jooksul kursis pole.
Niisiis, Tadžikistan on tänaseks kõige vaesem riik endise Nõukogude Liidu 15 vabariigist. Maailmapanga andmetel oli nende GDP per capita eelmisel aastal 925 dollarit ehk 824 eurot (aga ega Kõrgõzstan neid väga palju ei edesta oma 1100 dollariga).
Ma arvan, et võib öelda küll – iseseisvus tabas seda 7,5 miljoni elanikuga riiki 1991 aasta sügisel nagu välk selgest taevast. Tadžikistani majandus ega sotsiaalne süsteem ei olnud kuidagi mõeldud iseseisvalt hakkama saamiseks.
Kõlab karmilt, aga Nõukogude aeg oli Tadžikistani inimeste elatustaseme jaoks suhteliselt hea ja läheb veel hulk maad, kuni selleni tagasi jõutakse. Kõige hullem oli ilmselt totaalne ajude äravool peale sunnitud iseseisvust. Kui venelased riigist 1990ndate algul massiliselt lahkusid, siis sellega kadus riigist ka väga suur osa intellektuaalsest võimekusest.
Balti riike sõimab Venemaa nagu jaksab venelaste väidetava tagakiusamise eest, aga meie venelased ei ole kunagi Eestist massiliselt ära sõitnud. Tadžikistani elanikest moodustasid 1980ndatel venelased üle kümne protsendi, tänaseks on neid siis jäänud napilt üks protsent.
Venelaste Tadžikistanist lahkumise, õigemini põgenemise, peamine põhjus oli pärast iseseisvumist puhkenud kodusõda. Tadžikistan elas üle endise NSVL Liidu vabariikidest kõige karmima kodusõja (Moldovas ja Gruusias oli see kõik suurusjärgu võrra väiksem). Ainuüksi 1993. aasta kevadel hukkus Tadžikistani kodusõjas erinevatel hinnangutel 50-100 000 inimest, aga täpset arvu ei tea keegi. Oma kodudest olid sunnitud põgenema ligi miljon inimest. Lõppes konflikt alles 1997. aastal.
Kodusõja põhjus oli vastaseis ühelt poolt nõujaaegse kommunistliku partei endiste juhtivate tegelaste ning teiselt poolt kohaliku Rahvarinde ja islamiliikumiste vahel. Umbes nagu Eestis oleks hakanud 1991. aastal kodusõda Moskvast naasnud Karl Vaino ja Edgar Savisaare pooldajate vahel.
Sõja tulemusena tuli võimule endine sovhoosijuht Emomali Rahmon (siis veel Rahmonov), kes püsib Tadžikistani presidendina siiani. Peale Usbeki diktaatori Karimovi surma on suhteliselt noor, 63-aastane Rahmon nüüd Kasahhi presidendi Nursultan Nazarbajevi (tema on 76-aastane) järel kõige kauem pukis püsinud Kesk-Aasia valitseja.
Kui 1990ndate lõpus isegi paistis, et Tadžikistanist võib peale kodusõda saada isegi mingi määral demokraatlik riik, siis täna on see selgelt autoritaarne maa, kus presidendi sõna on A ja O.
Rahmon kannab ametlikku tiitlit «Rahu ja rahvusliku ühtsuse rajaja, rahvuslik liider».
Lendasin Dušanbesse kohaliku lennufirma Somon Air lennukiga. Lennufirma pardaajakiri algas 15-leheküljelise reportaažiga, millega tegeles ja kus käis eelmisel kuul Rahmon. Läbi teksti oli seejuures kõikjal see tiitel tema nime ees pikalt välja kirjutatud. «Rahu ja rahvusliku ühtsuse rajaja, rahvuslik liider Emomali Rahmon tegi seda ja käis seal».
Selge see, et kõik vähegi tähtsamad ametid riigis jagatakse mitte inimeste oskuste järgi, vaid vastavalt läheduse astmele rahvuslikule liidrile. Rahmoni mõlemad pojad töötavad juhtivatel kohtadel presidendi administratsioonis ja tema tütar on parlamendi üks juhte. Hiljuti muudeti põhiseadust spetsiaalselt nii, et tema vanim poeg saaks järgmistel presidendivalimistel kandideerida.
Põgusa mulje põhjal tundub, et valdav enamus kohalikke on vaatamata vaesusele sellega üsna rahul. Põhiline põhjendus on, et peaasi, et poleks enam sõda. 1990ndad on inimestel hästi meeles, kui verepulmi korraldati otse Dušanbes kesklinnas. Mõnes mõttes meenutab selline suhtumine mulle hulga rohkem tuttavat Venemaad, kus on ju ka üldine suhtumine Putini valitsemisesse: olgu mis on, aga peaasi, et ei tuleks tagasi 1990ndate kaost.
Poolepäevase Dušanbes viibimise peamine üllatav mulje on see, kui kallis on sellel vaesel maal internet. Üürisime täiesti kesklinnas korteri (100-ruudune heas korras korter eliitmajas maksab 50 dollarit öö. Dušanbes pole kerge leida viisakat elamist). Tahtsime kindlasti sellist, kus oleks ka wi-fi. Leidsime, et internet maksab 10 dollarit päev!! Eestis saab sama hinnaga sisuliselt kuuks ajaks koju interneti.
Minu väga nõutu näo peale seletas kortereid üüriva firma esindaja, et «meil ongi siin internet kallis, sest meil endal ei ole internetti, see tuleb kõik Hiina kaudu».
Kui nüüd midagi positiivset leida, siis viisa saamine on võrreldes mu eelmise reisiga siia 2008 aastal ning võrreldes teiste -stanidega tehtud imelihtsaks. Seda saab teha interneti (!) teel ning see võtab aega ainult ühe päeva. Maksab viisa, tõsi küll, 50 dollarit. (Kui tahad Pamiiridesse minna, siis lausa 70 dollarit.)
Ehk on see põhjus, miks ÜRO Travel Barometer'i andmetel oli Tadžikistan kõige kiiremini kasvav turismi sihtpunkt maailmas Paraguay järel. (Kolmas on Jaapan, neljas üliväike, 1109 elanikuga Okeaania saareriik Niue ja viies Island.)
Ülemisel fotol on Tadžikistanile iseloomulik, mägine vaade Dušanbe lähedalt. Isegi Dušanbe asub üle 800 meetri kõrgusel merepinnast.
Teisel fotol on kodune, rukkililledega tass Dušanbe kohvikust.
Foto: Jaanus Piirsalu
Foto: Jaanus Piirsalu
Jaanus Piirsalu Kesk-Aasia blogi
Konfliktid vee pärast on maailmas kasvav probleem ning Kesk-Aasia vabariigid kujutavad endast tulevikumurede jaoks head näidet. Reisi ajal peab Jaanus Piirsalu koos fotograaf Raigo Pajulaga blogi, milles nad jutustavad kolme vabariigi igapäevaelust.
Kindlasti on paljudele Eestis huvitav teada, mis on saanud elust nendes riikides, sest me kuulusime 50 aastat koos Nõukogude Liitu, kuigi meil oli väga vähe ühist.
Jaanus Piirsalu ootab meilile jaanus.piirsalu@gmail.com igasugust informatsiooni Kesk-Aasias elavatest ja seal elanud eestlastest või Eestiga seotud inimestest, Eestiga ja Eesti inimestega kuidagigi seotud kohtadest Kesk-Aasias ning Eesti elanike huvitavaid mälestusi Kesk-Aasiast Nõukogude ajast või ka hilisemast.
Blogi täieneb jooksvalt.
Jaanus Piirsalu ja Raigo Pajula sõit toimub koostöös MTÜ Mondoga osana Euroopa Komisjoni poolt rahastatavast projektist Media4Development.


title: Kesknädal

maintext:
TARKUSETERAD SÖÖGISAALI SEINTEL
Tiit Maksim, 19. October 2016
Üks näide:
KUI SIND VALITSEB MÕISTUS, SIIS OLED SA KUNINGAS, KUI AGA KEHA, SIIS OLED ORI. (Marcus Porcius Cato)
Viimati muudetud: 10/19/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Keskerakondlased teevad toetusavaldusi
05. October 2016
“Võttes aluseks eelpooltoodut teeme ettepaneku Jüri Ratasele kandideerida Eesti Keskerakonna esimeheks. Jüri Ratase intelligentsus, sümpaatsus, empaatiavõime ja tolerantsus on heaks jätkuks tänase esimehe Edgar Savisaare hindamatutele kogemustele, tarkusele ja usalduse võitnud ülisuurele valijaskonnale,” kirjutavad Valgamaa keskerakondlased.
Teisipäeval, 4. oktoobril teatasid 13 Jõgevamaa piirkonna keskerakondlast, et kutsuvad kõiki üles kaitsma ja toetama erakonna esimeest. “Meest, kes ei löönud kartma Nõukogude tankide ees, kes ei allu parempoolsuse diktaadile ega lase ennast hirmutada lõputute kohtulugude ja süüdistustega.Meie, Eesti Keskerakonna liikmed, peame ühtse rindena kaitsma Edgar Savisaart. Anname oma allkirja, et sellega oma erakonna esimeest toetada!” rõhutatakse pöördumises. “Keskerakond on olnud juhtiv opositsiooniline jõud ühiskonnas. Keskerakond on tasakaalustanud sotsiaalselt viltu vajuvat ühiskonda, seisnud alati nõrgemate huvide eest ja kaitsnud kaitsetuid. Me tahame, et nii jätkuks see ka tulevikus ja võimas opositsiooniline Keskerakond kestaks kaua. Kuni õiglase ühiskonna loomiseni Eestis. Me ei luba oma koduerakonna muutmist Reformierakonnaks nr. 2.”
Viimati muudetud: 10/05/16
Jaga
|