authors:
Siiri Liiva
Henry Romero Reuters

description: Ameerika 45. presidendiks  valitud Donald Trumpi plaan uuendada oluliselt riigi infrastruktuuri võib väga tulusaks osutada vähemalt ühele Mehhiko ettevõttele.

title: Üks Mehhiko ettevõte, mil on Trumpi plaanidest palju võita

maintext:
Kaevandus- ja metallurgiakontsern Grupo Mexico SAB on ainus firma, mille aktsia on Mehhiko börsil pärast Donald Trumpi Ameerika presidendiks valimist tõusnud, vahendab Bloomberg. Põhjuseks on Trumpi plaan uuendada 550 miljardi dollariga Ameerika Ühendriikide infrastruktuuriprojekte. SEe on andnud tõuke viimase seitsme aasta suurimale vasehinna tõusule.
See võib osutuda ka miljardär German Larrea ettevõtet päästa teiste Trumpi plaanide eest, kus ta tahab ehitada USA ja Mehhiko piirile müüri ning kujundada ümber ka maailmajao majandussuhteid seni reguleerinud NAFTA kaubanduslepet. Viimaste plaandie võimalik mõju Mehhiko ja USA kaubandussuhetele on löönud kõikuma nii Mehhiko peeso kui sealsete ettevõtete aktsiad.
«Trump on asunud otsima agressiivseid võimalusi majanduskasvu suurendamiseks, iseäranis, mis puudutab riigisektorit ja selle infrastruktuurikulutusi,» sõnas Mehhiko pealinnas Mexico Citys asuva Invex Casa de Bolsa SA börsianalüütik Bernardo Trejo.
Ta lisas, et nii on vasesektori ettevõtete aktsiad asunud tõusuteele, kuna infrastruktuuriprojektide näol kasvab nõudlus selle järele. «See viis ka Grupo Mexico aktsiad tõusuteele,» märkis Trejo.
Trump lubas oma valimiskampaania ajal, et suurendab valituks osutumise korral sadade miljardite dollarite võrra investeeringuid sildade, teede ja lennujaamade renoveerimiseks üle kogu riigi. Alates novembri alguses on sellega nõudlus vase järele tohutult kasvanud.
Nii on Grupo Mexico aktsia pärast valimistulemuste avalikustamist kasvanud kümme protsenti. Kontsern ise ei soovinud neid tulemusi kommenteerida.


description: Kuigi kinnisvarabüroo Uus Maa hinnangul ei tasu erandlikust tehingute aktiivsuse langusest oktoobris veel kaugeleulatuvaid järeldusi teha, mõjutab kinnisvara vallas toimuvat oluliselt nii maailma kui Eesti poliitilised suursündmused, mistõttu tasub silmad lahti hoida.

title: Kinnisvaraturgu tabas ootamatu langus

maintext:
Maa-ameti andmetel toimus kogu Eestis 3873 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on 9,7 protsenti septembrist oktoobrikuu jooksul täpsustatud andmetel vähem. Aastavõrdluses langes tehinguaktiivsus 6,2 protsenti.
Langus tabas ka Tallinna kinnisvaratehingute hulka. Maa-ameti andmete kohaselt toimus 1177 ostu-müügitehingut, mis on septembrist 4,5 protsenti vähem. Aastavõrdluses langes antud näitaja 0,6 protsenti, selgub kinnisvarabüroo Uus Maa oktoobrikuu kinnisvaraülevaatest.
Korteritehingute hulk aga kasvas ning nagu juba pikemat aega, moodustavad neist uued korterid kolmandiku. Kui septembris müüdi 787 korterit, siis oktoobris oli see arv 805 korterit. Ruutmeetri mediaanhinnaks Tallinnas kujunes oktoobris 1547 eurot. Võrreldes septembriga toimus 3,4-protsendiline langus. Aastavõrdluses jätkus tõus ning mulluse oktoobriga võrreldes oli selleks 5,5 protsenti.
Eramu- ja suvilaturg püsib vägagi stabiilsel tasemel juba pikemat aega. Kui septembris müüdi neid 32, siis oktoobris oli see arv 28 ning hoonestamata elamumaid oli viis, võrreldes septembri kümnega.
Tartus toimus maa-ameti andmetel oktoobris 181 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis aasta lõikes on veidi alla keskmise tulemus. Võrreldes septembriga langes tehinguaktiivsus 10,8 protsenti, aastaga 2,7 protsenti.
Kortereid müüdi 143 (septembris 156), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 1176 eurot. Kui kuuga kasvas antud näitaja 2,1 protsenti, siis aastaga 6,3 protsenti. Eramuid ja suvilaid müüdi kümme (septembris 15) ning hoonestamata elamukrunte neli.
Ida-Virumaal oli oktoober tehinguaktiivsuselt taas vaiksem. Maa-ameti andmetel toimus 290 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on 15,2 protsenti septembrist madalam tulemus. Aastataguse ajaga võrreldes toimus aga 4,3-protsendiline langus.
Tehingute hulk vähenes ka enamikel tähtsamatel maakonna korteriturgudel. Narvas müüdi 61 korterit (septembris 68), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 424 eurot. Kui kuuga langes hinnatase 1,9 protsenti, siis aastaga 0,5 protsenti.
Kohtla-Järvel müüdi 69 korterit (septembris 65), mille ruutmeetri mediaanhinnaks tuli 72 eurot. Võrreldes septembriga kukkus hinnatase 13,1 protsenti ning aastavõrdluses 1,4 protsenti.
Jõhvis müüdi aga 18 korterit (septembris 29), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 264 eurot. Kui septembriga võrreldes langes antud näitaja 5,3 protsenti, siis aastaga kasvas see 15,8 protsenti. Jõhvis müüdi ka kuus eramut (septembris 2), elamukrunte ei müüdud.
Oktoobris toimus Pärnus 96 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on aasta keskmisel tasemel. Maa-ameti andmeil langes tehinguaktiivsus kuuga 22,6 protsenti samas kui aastaga kasvas see 11,6 protsenti. Kortereid müüdi 62 (septembris 89), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 982 eurot. Kui kuu jooksul langes pinnaühiku hind protsendi võrra, siis aastaga kasvas see 12,7 protsenti. Eramuid müüdi üheksa (septembris kaheksa) ning hoonestamata elamumaakrunte üks (septembris neli).
Viljandi kinnisvaraturul oli oktoober tehingute arvult keskmisel tasemel. Maa-ameti andmeil müüdi 29 objekti, mis on septembrist 32,6 protsenti vähem. Mulluse oktoobriga võrreldes langes tehingute hulk aga 31 protsenti.
Kortereid müüdi 15 (septembris 24), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 575 eurot. Kui septembriga võrreldes langes antud näitaja 13,1 protsenti, siis aastaga kerkis see 9,5 protsenti. Eramuid müüdi viis (septembris üheksa) ning elamukrunte kolm.
Rakvere kinnisvaraturg on viimastel kuudel mõõdukalt aktiivne ja kerges kasvutrendis olnud. Maa-ameti andmetel toimus oktoobris 33 müügitehingut, mis on septembrist 3,1 protsenti enam. Aastavõrdluses toimus 26,9 protsenti kasv.
Kortereid müüdi 26 (septembris 25), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 478 eurot. Võrreldes septembriga langes hinnatase 23,4 protsenti ning 2015. aasta oktoobriga võrreldes protsendijagu. Eramuid müüdi neli (septembris kolm) ning elamukrunte üks.
Kuressaares toimus oktoobris 25 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis maa-ameti statistika kohaselt on 7,4 protsenti madalam tulemus. Mulluse oktoobriga võrreldes langes tehingute hulk 19,4 protsenti, kuid tuleb taas korrata, et väikestel kinnisvaraturgudel on suured protsendid kerged tulema, sest igal tehingul on suurem kaal.
Kortereid müüdi 20 (septembris 16), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 714 eurot. Võrreldes septembriga langes antud näitaja 13,3 protsenti, samas kui aastaga kasvas see 4,1 protsenti. Eramuid müüdi kolm (septembris seitse) ning hoonestamata elamukrunte kaks (septembris üks).
Haapsalus toimus oktoobris 28 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis viimase 12 kuu lõikes on täiesti korralik tulemus. Maa-ameti andmete kohaselt langes tehingute hulk kuuga 6,7 protsenti, samas kui aastataguse ajaga võrreldes tehti 16,7 protsenti enam tehinguid.
Kortereid müüdi 20 (septembris 21), mille ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 586 eurot. Kui kuuga tõusis antud näitaja 6,8 protsenti, siis aastaga suisa 32 protsenti. Müüdi ka neli eramut (septembris kolm) ning üks elamukrunt.

fasttext_language: et


description: Investor Jaak Roosaare leiab, et Donald Trumpi saamine USA presidendiks võib majandusele hästi mõjuda ning kahetseb, et usaldas teist korda järjest avaliku arvamuse küsitlusi ega panustanud tänasele tulemusele, kirjutab Äripäev.

title: Investor: Trump võib majandusele hästi mõjuda

maintext:
«Jättes kõrvale kõik muud aspektid, nagu näiteks julgeolek, naiste ahistamine jne, siis majandusele võivad vabariiklased isegi paremini mõjuda,» rääkis Roosaare.
«Teist korda järjest on avaliku arvamuse küsitlused väga puusse pannud ning kahetsen, et kihlveokontoris ei panustanud – majanduses toetan ise pigem vabariiklaste vaateid,» lisas investor.
Roosaare peab positiivseks ka seda, et lisaks Trumpi võidule saavutasid vabariiklased enamuse senatis. «Lõpuks ometi on võimalik otsuseid teha ja ellu viia – jällegi käib jutt majandusest,» toonitas ta.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Noori tööle palkavad ettevõtted leiavad, et alaealiste palkamise muutmine on igati teretulnud ning aitab kaasa noorte töökäitumise kujunemisele.

title: Alaealiste palkamine muutub lihtsamaks

maintext:
«Planeeritavad seadusemuudatused on tööandjatega läbi arutatud ja Rimi hinnangul need kindlasti hõlbustavad alaealiste töötamist,» ütles Rimi Eesti Food ASi personalihalduse juht Jaanika Raudam, kelle meelest tuleks noorte soovi töötada igati soodustada, vahendab Äripäev.
Nimelt on võtnud sotsiaalministeerium ette muuta töölepingu seadust selliselt, et alaealiste töösuhete regulatsioon muutuks paindlikumaks. Praegune seadusandlus on rangem, kui Euroopa Liidu direktiiv nõuab ning see on pannud ettevõtjad vältima nii alaealiste palkamist kui ka nendega töölepingu sõlmimist, märkisid advokaadibüroo ALTERNA vandeadvokaat Annika Vait ja jurist Liisa Orav.
Planeeritavad muudatused kaotavad muuhulgas piirangud, milliseid töid võivad teha lapsed vanuses 13-14 ja 15-16, kaob kohustus tööinspektorilt loa taotlemiseks 13-14aastase palkamiseks, samas säilib 7-12aastaste korral, hakatakse eristama laste töötamist kooliajal ning vaheajal ja alaealistele plaanitakse 28päevast põhipuhkust.
Loe lähemalt Äripäevast.


authors:
Siiri Liiva
Mihkel Maripuu

description: Tubakaseaduse muudatused andsid tõuke kahe advokaadi ettevõtte sünnile - noored naised hakkasid tootma kolepiltidega sigaretipakkidele ümbriseid.

title: Advokaadid tegid seadusemuudatuse äriks


description: Nobeli majanduspreemia laureaat Paul Krugman kommenteeris ajalehes The New York Times USA valimistulemusi väga süngetes toonides.

title: Paul Krugman: turud ei toibu sellest mitte kunagi

maintext:
«Katastroofil Ameerika ja ka maailma jaoks on nii palju aspekte, et majanduslikud mured on poliitiliste kõrval teisejärgulised,» kirjutas mõjuka päevalehe kolumnist. «Siiski usun ma, et inimesed tahavad vastust küsimusele. Kui küsimus on, millal turud toibuvad, siis minu esimene reaktsioon on, et mitte kunagi,» lisas ta.
Krugmani sõnul on vastutustundetu ignorantse mehe, kes küsib nõu valedelt inimestelt, panek maailma tähtsaima majanduse etteotsa, väga halb uudis.
Krugman ennustab, et ilmselt seisab meil ees globaalne majandussurutis, mille lõppu pole silmapiiril näha.
«Majanduses, nagu muudes valdkondades toimusid just kohutavad sündmused,» lõpetas nobelist lühikese kommentaari.


description: Soome kinnisvarainvestorite vaimustus Eesti ja Tallinna eluasemeturu vastu on haihtumas, kirjutab Arvopaperi.

title: Soome investorid hülgavad Tallinna korteriturgu

maintext:
Ajalehe teatel oli murdepunktiks aasta 2010, mille järel on soomlased müünud Eestis enam kinnisvara, kui ostnud. Tallinnas on saldo veel plussis, kuid napilt, vahendab Äripäev.
Ajaleht tsiteerib Uus Maa analüütik Risto Vähit, kelle sõnul ostsid soomlased aastatel 2015 ja 2016 Tallinnas 12 korterit enam, kui neid müüsid. Täpsemalt, Soome residendid on viimase 21 kuuga ostnud Tallinnas 273 ja müünud 261 korterit. Loe edasi Äripäevast.


authors:
Siiri Liiva
Margus Ansu

description: Kui Eestis oleks uuest aastast kehtestatud majutusasutustele 14-protsendiline käibemaks, oleksime hotelliärimehe Verni Loodmaa sõnul kaotanud täielikult konkurentsieelise naaberriikide ees ning Eesti oleks liikunud kõrgeima majutusasutuste käibemaksumääraga Euroopa riikide nimistus viiendale kohale.

title: Hotelliärimees: maksutõus oleks Eesti konkurentsieelisest ilma jätnud

maintext:
«See on mõistagi majutusasutustele hea märk,» lausus hotellide ja restoranide liidu juht ning Tartu hotellide London ja Pallas juhatuse esimees Verni Loodmaa uue valitsusliidu otsuse kohta, millega loobutakse uuest aastast majutusasutuste viieprotsendilisest käibemaksutõusust. Täna on see määr üheksa protsenti.
«Alates sellest, kui see teema eelmise aasta kevadel päevakorda tõusis, oleme püüdnud avalikkuses kõikide vahenditega, viisakas vormis ja argumenteeritult selgitada, miks selline järsk käibemaksutõus ei ole arukas,» rääkis Loodmaa. Ta lisas, et sellele juhtis tähelepanu ka pooleteise aasta tagune konjunktuuriinsituudi uuring. Selle kokkuvõte oli ühene: selline maksutõus ei pruugi tuua riigile raha juurde.
Viimati pöördusid erialaliidud riigikogu poole novembri alguses. «Seal tõime välja ka seda, et turism ei ole ainult Tallinna kesklinn, vaid sellel on hoopis laiem regionaalne mõõde ja selles peakski väljenduma Eesti konkurentsiseelis,» märkis Loodmaa. Tema sõnul ei oleks maapiirkondades asuvad majutuasasutused, mis väga sageli on pere- või väikeettevõtted, seda maksutõusu üle elanud.
«Kui riik lootis selle käibemaksutõusuga saada oma eelarvesse juurde 11 miljonit täiendavat tulu, siis tegelikult on selle raha turismisektor, majutus- ja toitlustussektor juba riigieelarvesse ära maksnud. See näitab, et meie maksedistsipliin on oluliselt paranenud,» lisas hotelliärimees. Ka ei saaks lasta seda maksuvahet turistil kinni maksta.
«Vaadake viimaste kuude statistikat - meil on piirkondi, kus majutusasutuse toa keskmine müügihind eelmise aastaga võrreldes ei ole viimastel kuudel mitte tõusnud, vaid ta on langenud,» kirjeldas Loodmaa. Kui vaadata septembri statistikat, siis Kesk-Eestis langes hind kahe euro võrra, Tallinnas jäi eelmise aastaga samale tasemele. «Küll me oleks kõrgemat hinda küsinud, kui see võimalik oleks olnud, aga see ei ole võimalik,» sõnas ettevõtja.
Kuigi sellel aastal on Eestit külastavate välisturistide arv mõõdukalt kasvanud, on sellest kasvust enim kasu saanud ikkagi Tallinn. «Kui me samal ajal vaatame üheksa kuu tulemuste põhjal meie maakondi, nende hulgas on üheksa maakonda, sealhulgas näiteks ka Saaremaa ja Hiiumaa, mis on aastataguse ajaga võrreldes punased,» rääkis Loodmaa.
Kui Eestis oleks hakanud kehtima 14-protsendiline käibemaks majutusasutustele, oleks Eesti sellega tõusnud kõrgeima maksumääraga riikide seas viiendal kohal Euroopas. «Kahetsusväärselt oleks ta aga olnud kõige kõrgem meie enda naaberriikidest - ja see on kõige tähtsam. Sellega oleks me ise väga selgelt vähendanud oma konkurentsivõimet,» toonitas hotelliärimees.
Loodmaa sõnul on ka turismifirmade liit korduvalt öelnud, et see on väga oluline alus ka suurtele reisikorraldajatele, kes jälgivad hinnapoliitikat väga suure täpsusega. «Kui käibemaks oleks tulnud täna juurde, siis sellisel juhul oleks kindlasti suundunud terve hulk grupi- ja individuaalturiste meie naaberriikidesse. Eelkõige räägin ma siin mõistagi teistest Balti riikides,» selgitas ta.
Teine asi, mis koos majutuse käibemaksumääraga koos mõjutab turistide valikuid, on toitlustusasutuste käibemaksu suurus. «Kui te vaatate Soomet, Rootsit näiteks - neil ei ole mitte ainult majutuses madalam käibemaks, vaid neil on ka toitlustuses,» sõnas hotellide ja restoranide liidu juht.
Lätis kehtib täna 12-protsentiline ja Leedus üheksaprotsendiline käibemaks majutusasutustele, Soomes kümneprotsendiline ja Rootsis 12-protsendiline.
Vaata lähemalt ka juuresolevalt graafikult.


authors:
Karel Reisenbuk
Mati Hiis

description: Paljud Cherry e-poe kaudu soodushinnaga tooteid ja reise soetanud kliendid on jäänud oma rahast ilma ning portaaliga koostööd teinud teenusepakkujad keelduvad klientidele teenust pakkumast, sest väidetavalt pole Cherry partneritele selle eest raha maksnud.

title: TV3: kuhu kadusid Cherry.ee poolt võlgu jäädud 1,2 miljonit eurot?

maintext:
Tuntud sooduspakkumisi vahendava veebikaubamaja Cherry edulugu sai läbi käesoleva aasta mais, kui portaal majandusraskuste tõttu oma tegevuse lõpetas. Veebileht jäi võlgu ligikaudu 1,2 miljonit eurot, kuid vastutusele selle eest kedagi võtta ei ole.
Kui mais lubas Cherry oma klientidele, et vautšerid kehtivad jätkuvalt samadel tingimustel kõigi teenusepakkujate juures ning Cherry on sõlminud kõigi teenusepakkujatega lepingud, mis tagavad tarbijale teenuse kättesaamise, siis praegune olukord on aga hoopis vastupidine.
Paljud kliendid on rahast ilma ning oma tooteid Cherry kaudu müünud koostööpartnerid väidavad, et lubatud teenuste eest, mille vahendajaks portaal oli, pole makstud.
Oktoobris lõpetas Harju maakohus Cherry Media OÜ pankrotimenetluse pankrotti välja kuulutamata, põhjendades seda raugemisega.
Cherry Media OÜ esitas 20. juulil pankrotiavalduse. Võlgniku varaks on andmebaas, e-poe müügiplatvorm ning nõuded kolmandate isikute vastu summas 416 436 eurot. Maksejõuetuse põhjuseks on tegevuse laiendamisest tingitud kulude suurenemine ja täiendavate investeeringute puudumine.
Ajutise halduri aruande kohaselt on võlgnikul vara umbes 1000 euro väärtuses ning kohustusi ca 1,2 miljoni euro ulatuses. Võlgnik on ajutise halduri arvamusel püsivalt maksejõuetu.
7. oktoobri määrusega määras kohus pankrotiavalduse menetluse raugemise vältimiseks deposiiti makstava summa suuruseks 5000 eurot, kuid võlausaldajad seda ei tasunud.
Vaata lähemalt TV3-e videost


description: Itaalia, Hispaania, Portugali, Belgia, Küprose, Leedu, Sloveenia ja Soome 2017. aasta eelarvekava ähvardavad minna vastuollu Euroopa Liidu eelarvereeglitega, teatas Euroopa Komisjon kolmapäeval.

title: Euroopa komisjon: 8 riigi eelarvekava ähvardab minna vastuollu eelarvereeglitega


authors:
Foto
Rait Tuulas

description: NPM Silmet AS-i peadirektor ja juhatuse esimees David O'Brock esitas ettevõtte nõukogule tagasiastumise avalduse, mille nõukogu otsustas rahuldada.

title: Silmeti juht pani lahkumisavalduse lauale

maintext:
Uueks etteõtte tegevdirektoriks ja juhatuse esimeheks saab Signe Kask, kes töötas seni finantsdirektorina. Juhatuse liikmena jätkab tootmisdirektor Aleksander Gurjanov, teatas NPM Silmet.
Ettevõte alustab otsinguid uue finantsdirektori leidmiseks.
Ettevõtte nõukogu liige Frank Timmermann tänas David O’Brocki aastatepikkuse hea töö ning aktiivse ühiskondliku tegevuse eest Sillamäel.
«David O'Brocki juhtimise ajal on Silmetist saanud globaalselt tunnustatud oma valdkonna liider. Ta on kokku pannud tugeva meeskonna, kes jätkab ettevõtte edukat toimimist. Soovime David O'Brockile palju edu edaspidiseks,» ütles Timmermann.
David O’Brock tänas ka omalt poolt ettevõtte juhtkonda ja töötajaid hea meeskonnatöö eest ning kutsus neid üles toetama uut juhti Signe Kaske.
NPM Silmet AS kuulub metallurgiakontserni Neo Performance Materials. Varasemalt Molycorp nime kandnud kontsern tegeleb haruldaste muldmetallidel ja tsirkooniumil põhinevate materjalide ning magnetpulbrite ja haruldaste metallide tootmise, töötlemise ja arendamisega.
Ametist lahkuv NPM Silmet AS-i peadirektor ja juhatuse esimees David O'Brock suundub uuele töökohale, mis asub Eestis ning pole Silmetiga samas sektoris.
«Miks ikka inimene tahab uusi väljakutseid otsida, ütleme nii, et ma olen selline hüperaktiivne inimene ja mulle tuli väga huvitav pakkumine, kus ma saaksin midagi hoopis teises valdkonnas õppida. Ma annaks uuele tööandjale selle rõõmu avaldada, kuhu ma lähen,» kommenteeris O'Brock BNS-ile oma ametist lahkumist.
Ta kinnitas, et uus töökoht on samuti Eestis. «Te nii kergelt ei saa minust lahti,» naljatles O'Brock.
«Hoopis teine valdkond. Ainuke sarnane asi on see, et enamik on eksport. Ma väga usaldan Eesti eksporti ja tahan aidata seda veelgi tõsta,» jäi O'Brock uue töökoha kirjeldamisel napisõnaliseks.
O'Brock tuli Silmetisse tööle aastal 1999, töötades seal tänini, vahepeal töötas ta kuus aastat Viru Keemia Grupis. «Kokku 11 ja pool aastat olin Silmetis,» märkis O'Brock.
O'Brock kuulub praegu ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) nõukogusse, kuid pole enda sõnul kindel, kas jätkab seal ka uue ettevõtlusministri Urve Palo ametisseastumise järel. «Ma pean rääkima uue ministriga, kas ta tahab üldse, et ma olen seal nõukogus, see on ministri valik,» märkis ta.


authors:
Tõnis Oja
Andres Reimer
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Sander Ilvest

description: Uus valitsus kavatseb algatada 315 miljoni euro suuruse investeeringute programmi, võõrandada osaliselt või täielikult neli riigile kuuluvat ettevõtet, kehtestada pangamaksu, kaotada hoiusteintressilt tulumaksusoodustuse ja palju muud. Lisaks planeeritakse suurejoonelist maksude ümberjaotamist, tõstes tulumaksuvaba miinimumi praeguselt 170 eurolt 2018. aastast 500 eurole.

title: Tulevane valitsus planeerib ulatuslikku maksureformi


description: Pilk numbritele näitab, et kalakasvatajate paljud plaanid lendavad vastu taevast, samuti pole euroraha suutnud kasvandusi edukaks teha, kirjutab Äripäev.

title: Eurorahaga toidetud kalakasvandused kiduvad


description: Ericssoni Eesti esindaja sõnul on langused käibes ja kasumites tingitud ettevõttesisestest struktuurimuudatustest kogu maailmas, mis omakorda mõjutab ka Eesti tulemusi.

title: Ericsson: kukkumine on tingitud struktuurimuudatustest

maintext:
Ericssoni Eesti haru tegevjuhti Seth Lackmani esindava Milla Nummenpää sõnul on sellised tulemused tingitud ettevõtte kulude kokkuhoiu plaanist. «2014. aastal alustati Ericssonis üleilmset kulude kokkuhoidu, mistõttu tegime tarnetoimingutes mõningaid struktuurimuudatusi. Seetõttu mõjutas selline käik ka eelmise aasta tulemusi Eestis,» selgitas Nummenpää.
Tema sõnul tähendas see Ericssoni Tallinna tehasele seda, et mõnes piirkonnas kasutas firma ülemaailmsete tootmispartnerite abi. Seda selleks, et vastata nõudlusele ning tasakaalustada turu kõikumisi, sealjuures hoides fikseeritud baastootmismahu Eestis, rääkis esindaja Postimehele. «Selline käik mõjutab kindlasti neid numbreid,» ütles Nummenpää.
Naise sõnul ei saa ennustada, kas käibe ja kasumi langus võib jätkuda, sest Ericsson ei anna välja finantsandmeid ega tulevikku vaatavaid kvartali-hinnanguid kohaliku esinduse tasemel.


authors:
Andres Reimer
Kristjan Teedema

description: Ettevõtlustankistid lennutavad majandusaruandeid esitamata jättes igal aastal tuulde sadade miljonite eurode väärtuses heausksete äripartnerite raha ja maksusummasid, kasutades äriregistrit nagu võimsa tõmbega korstnat.

title: Äriregister kirjutab ettevõtjate võlad korstnasse


authors:
Foto
Toomas Tatar Pm Scanpix Baltics

description: Konkurentsiamet tegi ettepaneku avada kaugbussiliinide turg vabale konkurentsile. Liinilubade andmise piirangud, mille järgi puudub selgelt põhjendatud vajadus, tuleks ameti hinnangul tühistada.

title: Konkurentsiamet tahab lõhkuda Sebe monopoli kaugbussiliinidel

maintext:
Konkurentsiamet väitis pressiteates, et liinilubade andmise piirangud on ühistranspordiseaduses sõnastatud ebakonkreetselt ning piirangute täpsem sisustamine (sh valik avatud või suletud turuks) on jäetud maanteeameti otsustada.
Kaugbussiliine opereerivad eraettevõtjad turutingimustel ning ameti hinnangul ei peaks riik uute liinide avamist piirama. Riik peaks kehtestama ühetaolised nõuded kõigile vedajatele, selle asemel et nõuda uutelt vedajatelt alati paremaid või vähemalt samaväärseid tingimusi.
Konkurentsiameti väitel seab kehtiv korraldus olemasolevad ja uued vedajad ebavõrdsesse konkurentsiolukorda, eelistades turul juba tegutsevaid vedajaid. Nii olemasolevad kui ka uued vedajad peavad saama turule siseneda ja seal tegutseda samadel tingimustel.
Näitena tõi amet Tallinn-Tartu ja Tallinn-Narva liinid, kus ühel vedajal (SEBE kaubamärgi all tegutsev AS Eesti Buss, toim) on rohkem kui 70protsendiline turuosa. Vaba konkurentsi rakendamise tulemuseks oleks vedajate ühetaoline kohtlemine, aga ka soodsamad pileti hinnad tarbijale.
Konkurentsiamet on teinud samalaadsed ettepanekud 2010. aastal ja 2012. aastal.


description: Veterinaar- ja toiduamet (VTA) sai Vietnami põllumajandus- ja maaeluministeeriumilt kinnituse sertifikaadi kooskõlastamise kohta, millega loodi Eesti piimapulbri tootjatele võimalus hakata oma toodangut Vietnami eksportima.

title: Eesti piimapulbri tootjatele avanes Vietnami turg

maintext:
«Juurdepääs Vietnami turule loob Eesti ettevõtetele võimaluse hakata eksportima piimapulbrit riiki, kus elab üle 94 miljoni elaniku,» ütles VTA peadirektor Indrek Halliste.
«Veterinaar- ja toiduamet on kaks aastat töötanud selle nimel, et Eesti põllumajandusettevõtjad saaksid oma toodetega Vietnami turule siseneda. Eesti ja Vietnami ametkondade koostööd aitab tulevikus kindlasti veelgi süvendada ka eile kahe riigi ministeeriumite vahel sõlmitud koostöökokkulepe.»
Piimapulbrit eksportida soovivad ettevõtted ei pea olema registreeritud Vietnami põllumajandus- ja maaeluministeeriumis. Kauba eksportimisel on vajalik vaid VTA väljastatav sertifikaat.
Seni on Eestist Vietnami eksporditud peamiselt külmutatud kalatooteid ning viimase paari aasta jooksul ka linnuliha. 2015. aastal eksporditi Vietnami kokku enam kui 1300 tonni kalatooteid, peamiselt külmutatud lõhet, linnuliha viidi 2015. aastal Vietnami ligi 25 tonni.
Sertifikaadi mudel on leitav VTA kodulehel.
Maaeluminister Urmas Kruuse ja Vietnami asepõllumajandusminister Le Quoc Doanh allkirjastasid eile Hanois vastastikuse mõistmise memorandumi, millega pandi alus kahe riigi edasisele koostööle põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas.


description: Statistikaameti andmetel kasvas Eesti piima keskmine kokkuostuhind oktoobris aastaga 14,8 protsenti 263,86 euroni tonnist ning sealiha keskmine kokkuostuhind 12,1 protsenti ehk 1,63 euroni kilo eest.

title: Nii piima kui sealiha kokkuostuhind kasvab korralikult


description: Mänguarendaja Rovio, mille tuntuim mobiilmäng on Angry Birds, endine juht Peter Vesterbacka usub, et Tallinna-Helsingi tunnel saab valmis juba 2023. või 2024. aastal.

title: Vesterbacka: Tallinn-Helsingi tunnel on valmis vähem kui 10 aasta pärast

maintext:
«Me alustame 2018. või 2019. aastal, me saame selle valmis 2023. või 2024. aastal ja see läheb maksma 15 miljardit eurot,» ütles Vesterbacka rahvusvahelise valitsus- ja korporatiivsuhete agentuur Milton Nordics Eesti esinduse avamisüritusel. «Tunnelis hakkavad liikuma Hiinas valmistatud kiirrongid. Hiinlastel on väga kaasaegne kiirraudteetehnoloogia, mis võimaldab sõita Tallinna kesklinnast Helsingi lennujaama 20 minutiga,» lisas ta.
Esimest korda rääkis Vesterbacka tunneliplaanidest sel suvel, mil ta lahkus Rovio turundusjuhi kohalt. Ajalehele Helsinkin Sanomat ütles ta lahkumise põhjuseks, et on aeg tegelda suurte tegudega.


description: Paljusid Euroopas tegutsevaid suurettevõtteid võib peagi tabada suur muutus, kui EL läheb edasi oma plaaniga ühtlustada üle-euroopaliselt ettevõtete maksupoliitika, et Apple'ile sarnased üleilmsed korporatsioonid ei saaks enam ära kasutada liikmesriikide seas valitsevaid maksuerisusi.

title: Apple'i hiigeltrahv võib viia ettevõtete maksupoliitika ühtlustamiseni euroliidus

maintext:
Euroopa Komisjon esitas eelmisel nädalal ettepanekute paketi, mis puudutab ettevõtete maksupoliitika ühtlustamist kõigis ELi liikmesriikides, vahendab Wall Street Journal. Algatus näeb muuhulgas ette, et Apple'i sarnased üleilmsed korporatsioonid hakkavad makse maksma oma varade suuruse, töötajate arvu ning müügitulu alusel.
Komisjon ja teised EL institutsioonid loodavad ühtse ettevõtete tulumaksupoliitikaga ohjeldada nähtust, mida nad ise nimetavad loovaks maksuaruandluseks, sealhulgas ka maksudest kõrvalehiilimist ning erikokkuleppeid üksikute liikmesriikide ja korporatsioonide vahel, et viimased oma peakorterid nende riiki registreeriks.
Viimane oli ka põhjuseks, miks Euroopa Komisjon volitas augustikuus Iirimaad kasseerima sinna oma peakontori registreerinud tehnoloogiahiiult Apple'lt sisse 13 miljardit eurot, mis on hinnanguliselt Iiri valitsuse ja Apple'i vaheliste erilepe põhjal saamata jäänud maksutulu.
Suurettevõtete finantsjuhtide sõnul tooks regulatsioonide muutus neile kaasa palju väljakutseid ja lisatööd. Uute reeglite reaalseks rakendamine võib minna aastaid. «Sellel saab olema väga oluline mõju meie maksuaruandlusele ja nende muutuste kogumõju hindamiseks võib minna aasta aega,» märkis Saksa autotootja ZF Friedrichshafen AG maksuosakonna juhataja Werner Stuffer.
Ettevõttel on äritegevus praktiliselt kõigis ELi liikmesriikides, mõnesse isegi mitu tütarettevõtet registreeritud. See tähendab, et ettevõte peab igas liikmesriigis keskmiselt kolm kuni viis maksudeklaratsiooni esitama. Selles osas muudaks uus regulatsioon ettevõtte elu küll lihtsamaks, et nad ei peaks enam 28 erineval viisil oma makse deklareerima.
Euroopa Komisjoni välja käidud ettepanekute paketi rakendamiseks on vaja aga kõigi 28 liikmesriigi nõusolekut. Pärast seda läheks veel mõnevõrra aega, kuni nad EL normid oma siseriiklikku õigusse üle toovad. Algatus aitaks Euroopa Komisjoni ametnike kinnitusel vähendada 70 protsendi ulatuses kasumi deklareerimist selleks soodsamas riigis.


description: Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) vähendas Eesti tänavuse majanduskasvu prognoosi 0,6 protsendipunkti 1,6 protsendile.

title: EBRD vähendas Eesti tänavuse majanduskasvu prognoosi 1,6 protsendile

maintext:
Tuleva aasta kasvuprognoosi on EBRD võrreldes maikuu prognoosiga alandanud 0,2 protsendipunkti 2,4 protsendile.
EBRD märgib prognoosis, et tänavu esimesel poolaastal jäi kõikides Balti riikides majanduskasv allapoole ootust.
Tööpuuduse ja jätkuva reaalpalga kasvu tingimustes oli majapidamiste tarbimine jätkuvalt kasvuveduriks. Eksport on küll paranenud, aga marginaalselt.
Seetõttu on EBRD toonud majanduskasvu prognoosi allapoole kõigis kolmes Balti riigis. Pank märgib, et tuleval aastal peaks kasvu turgutama eurotsooni loodetust kiirem toibumine ja Euroopa Liidu vahenditest tehtavate investeeringute suurenemine.


description: Võrreldes nii arenenud riikidega kui ka tärkavate majandustega on Eestis ebaproportsionaalselt palju pangalaene,  võlakirja- ja aktsiaturg on samas suhteliselt marginaalsed.

title: Aare Tammemäe: Eestis on ebaproportsionaalselt palju pangalaene

maintext:
«Oleme kordades väiksema finantssügavusega kui arenenud riigid,» rääkis Redgate Capital, partner Aare Tammemäe Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ja FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. aastal.
McKinsey Global Institute’i metoodika järgi on Eesti finantssügavus 2015. aasta andmete järgi 19 miljardit eurot ehk 93 protsenti Eesti sisemajanduse kogutoodangust (SKT). Enamiku finantsvarast moodustavad pankade antud laenud ligi 16,5 miljardi euroga. Eesti võlakirja- ja aktsiaturg on pankade antud laenudega võrreldes suhteliselt marginaalsed.
Arenenud riikides on pangalaenude osakaal 30 protsenti, võlakirjadel 49 ja aktsiaturul 21 protsenti. Eestis on pangalaenud osakaal 85 protsenti, võlakirju on olematult.
«Näiteks Tallinna börsil noteeritud ettevõtete turuväärtus võrreldes SKTga on vaid 9,3 protsenti; võrdluseks: Poolas on see 30, Soomes 90 protsenti,» on Tammemäe välja toonud.
«Milles seisneb probleem? McKinsley uuringu järgi peaks kasvava majanduse finantssügavus olema palju suurem ehk vähemalt 150 protsenti SKTst. Sealjuures ületab arenenud OECD riikide keskmine 200 protsenti. Seega peaks Eestis asuv finantsvara olema ca 10 miljardi euro võrra suurem.»


description: Suurbritannia jaemüügigigant Marks & Spencer (M&S) andis täna teada, et lisaks 53 välisriigis suletavale poele, neist kaks Eestis, on plaanis järgmise viie aasta jooksul panna kinni kümneid kauplusi ka kodumaal.

title: Marks & Spencer suleb kümneid poode ka koduturul

maintext:
Suurbritannias kavatsetakse sulgeda 30 riide- ja kodukaupade kauplust ning 45 poodi plaanitakse muuta toidupoodideks. Praegu pole siiski otsustatud, millised kauplused Suurbritannias suletakse.
Nii Suurbritannia poodide kui ka kümnelt välisturult lahkumine on üheks osaks jaemüügigigandi reorganiseerimisplaanist. M&S kodumaine rõivaste müük on pidevas languses olnud viis aastat, sest kliendid on eelistanud konkurente nagu Hennes & Mauritz ja Zara. Rahvusvaheline müük on langenud nõrga nõudluse tõttu Euroopas ning turbulentsete majandustingimuste tõttu Aasias ja Lähis-Idas, kirjutab Bloomberg.
Financial Times kirjutab, et selle aprillis ametisse astunud tegevjuht Stewe Rowe on loobunud oma eelkäijate ambitsioonikast plaanist luua globaalne jaekett loobudes peaaegu kõikidest poodidest väljapool Suurbritanniat. Muuhulgas suletakse ka Pariis asuv poodide lipulaev Champs-Élysées, mille avas ettevõtte eelmine juht Marc Bolland suure käraga 2011. aastal.
S&M rahvusvaheline äri on sel aastal saanud 36 miljonit naela kahjumit ning Rowe arvab, et rahvusvaheline turg on liiga väike ning kaugelasuvatest turgudest nagu Hiina, Eesti ja Prantsuamaa tuntakse liiga vähe, et sealt kasumit saada, kirjutab majandusleht. Ainsad välisturud, mis alles jäävad on Iirimaa, Hingkong ja Tšehhi Vabariik.
M&S aktsia hind kerkis uudise peale 1,4 protsenti. Sel aastal on väärtpaber odavnenud peaaegu veerandi võrra ehk 23 protsenti.


description: Madratsitootja AS Hilding Anders Baltic avab neljapäeval oma Rae tootmis- ja laohoone laienduse.

title: Madratsitootja Hilding Anders Baltic avab tehase laienduse


description: ÜRO peasekretär Ban Ki-moon kutsus teisipäeval lõpetama fossiilkütuste subsideerimist, et kiirendada planeedi huvides üleminekut puhtale energiale.

title: ÜRO juht kutsus lõpetama fossiilkütuste subsideerimist


description: Oma peakontori Californiasse kolinud Bikeepi juht Kristjan Lind nentis, et Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel on ootamatu.

title: USAs tegutsev Eesti ettevõtja: edasine on ennustamatu

maintext:
«Tulemus on ootamatu ja sama ennustamatu nagu oli Trumpi võit on edasi toimuma hakkav, » ütles Lind, kelle ettevõte kolis oma peakontori Eestist San Franciscosse.
Lindi sõnul paistavad kurioosel kombel paistavad kõige enam muretsevat just ameeriklased ise, kes ta ju tehniliselt sinna valisid. «Trumpi läbiviidud kampaania on aga kõva õppematerjal turundajatele, » märkis Lind.


description: Marks & Spencer teatas täna, et alustab töötajatega läbirääkimisi seoses kavatsusega sulgeda Eestis kõik kaks kauplust.

title: Marks & Spencer sulgeb Eestis kõik oma poed

maintext:
Sulgemiskavatsus tugineb Marks & Spenceri kontserni kuuluva 466 rahvusvahelise kaupluse äritulemuste ja potentsiaali põhjalikule analüüsile, teatas ettevõte.
Analüüsis võeti vaatluse alla kõigi välisturgude äritulemused, tulemuste põhjused ja turu potentsiaal. Tulemused näitavad, et Marks & Spenceri rahvusvaheline äri jaguneb kaheks: kontserni ainuomanduses olevad kauplused, mis on arvukatel turgudel kahjumis, ning frantsiisiärid, mis teenisid eelmisel aastal 87 miljonit naela kasumit.
Eelmisel aastal olid kontsernile kuuluvad kauplused kümnel turul 171 miljoni naelase käibe juures 45 miljoni naelaga kahjumis, kusjuures mõnedel turgudel on äritegevus olnud kahjumis juba vähemalt viis aastat. Analüüs tõi põhjustena välja mitmeid tegureid, sealhulgas kontserni omanduses oleva kauplusteportfelli killustatuse ja piisavate mastaapide puudumise, lisaks on nendel turgudel piiratud kasvuvõimalused tulevikuks.
Marks & Spencer esitas täna ettepaneku kümnel turul kõigi ettevõtte ainuomandis oleva 53 kaupluse sulgemiseks, sealhulgas kümme kauplust Hiinas, seitse Prantsusmaal, samuti kauplused Ungaris, Leedus, Poolas, Slovakkias, Rumeenias, Hollandis, Belgias ja Eestis.
Ettevõte alustab Eesti poodide sulgemise osas täna läbirääkimisi 55 töötajaga. Kontsern peab selles protsessis oluliseks järgida täielikult kõiki Eesti seadusi, sealhulgas on plaanis läbirääkimistesse kaasata ka Euroopa töönõukogu ning ettevõtte töötajad.
«Tänane teade kavatsusest sulgeda Eesti kauplused on osa ettevõtte rahvusvahelise tegevuse põhjalikust ümberhindamisest. Analüüs on näidanud, et meil on viimase viie aasta jooksul olnud Eesti turul raskusi kasumisse jõudmisega ja turu kasvuvõimalused on piiratud. Teadvustame, milline mõju võib tänasel teatel olla meie inimestele, ning seetõttu konsulteerime oma kolleegidega Eestis ja kuulame hoolikalt nende tagasisidet,» ütles Marks & Spenceri Euroopa, Hiina ja India piirkonna direktor Jonathan Glenister.
Kui Marks & Spencer pärast läbirääkimisi sulgemiskavatsuse ellu viib, toob see kontserni tasemel kaasa hinnanguliselt 150-200 miljonit naela kulusid, millest enamik on seotud kinnisvara- ja koondamistasudega.
Marks & Spencer kavatseb edaspidi tegutseda väiksemal arvul sellistel turgudel, kus kauplused kuuluvad ettevõtte ainuomandisse, ning keskenduda rohkem olemasolevatele ühisettevõtetele ja frantsiisidele. Kontsern kasutab kohalikelt turgudelt kliendieelistuste kohta omandatud teadmisi jätkusuutlikuma rahvusvahelise äri rajamiseks, suunates tähelepanu kliendikogemuse täiustamisele ja kasumlikkuse kasvatamisele.
Marks & Spenceril on 268 frantsiisikauplust 34 turul ning ühisettevõtted Kreekas ja Indias. Koostöös oma partneritega plaanib kontsern igal turul võimendada mastaape, taristut ja kohalikke kogemusi. Marks & Spencer jätkab ka oma toidukaupade frantsiisiäri arendamist Prantsusmaal, kus on nõudlus kvaliteetsete ja innovaatiliste toodete järele mugavates asukohtades.
Kontsern jätkab enda omanduses olevate äridega Iirimaal, Hong Kongis ja Tšehhi Vabariigis, mis on kasumlikumad ning kus on tugev bränditeadlikkus, sissetöötatud asukohad ja lojaalne kliendibaas.


description: Eesti ja teised Balti riigid on suurimad kaotajad Euroopa Liidu kehtestatud Venemaa-vastastest sanktsioonidest, selgub Genfi rahvusvaheliste ja arenguuuringute instituudi (PSIG) raportist.

title: Uuring: Eesti on EL-i Vene-vastaste sanktsioonide suurim kaotaja

maintext:
Eesti puhul on eksport Venemaale kahe aastaga kõige rohkem kahanenud, selgub Genfi instituudi teadlaste koostatud analüüsist.
Kui Eesti eksport Venemaale moodustas kogu Euroopa Liidust väljapoole minevast Eesti ekspordist 2013. aastal 39,5 protsenti, siis 2015. aastal oli väljapoole EL-i suunduvast ekspordist Venemaa osakaal 26,8 protsenti, mis teeb languseks 12,7 protsendipunkti. Lätil oli sama näitaja 10,7 ja Leedul 9,1 protsendipunkti. Järgnesid Slovakkia 7,7 protsendipunkti, Tšehhi 7,3, Poola 7,2 ja Soome 7,1 protsendipunktiga. Euroopa Liidu keskmine on 2,8 protsendipunkti.
«Me leidsime, et sanktsioonide majanduslik kulu liikmesriikidele ei ole korrelatsioonis sellega, kui tugevalt need riigid poliitiliselt sanktsioonide vastu on,» ütles PSIG vanemteadus Erica Moret oma kommentaaris.
«Kui Kreeka ja Itaalia on ühed kõige vähem sanktsioonide tõttu kannatavad riigid, siis samas on nad ühed kõige häälekamad sanktsioonidest loobumisele kutsujad,» lisas Moret. Tema sõnul on Kreeka eksport Venemaale mõnes valdkonnas isegi kasvanud.
Kõige vähem on sanktsioonide tõttu kaotanud oma ekspordis Ühendkuningriik, mille ekspordi kahanemine on olnud 0,6 protsendipunkti, talle järgnevad Portugal 0,7, Kreeka ja Iirimaa 1,0 protsendipunktiga. Itaalia puhul on Venemaa ekspordi osakaalu kahanemine olnud võrreldes 2013. aastaga 2,2 protsendipunkti.
«Vastupidiselt on sanktsioonide ühed kõige tugevamad pooldajad - Eesti, Läti, Leedu ja Poola - nende riikide seas, kes on pidanud taluma kõige järsemat ekspordi langust Venemaale,» lisas Moret.
Raportis jõutakse järeldusele, et kui sanktsioonid lõpetatakse ilma poliitilisi järeleandmisi saavutamata, siis mõjub see tuntavalt Euroopa Liidu ühtsusele. See võib ka kahjustada rahvusvahelise üldsuse suutlikkust vastata sanktsioonidega usutavalt ja tõhusalt tuleviku ohtudele.
Euroopa Liit asus Venemaale seoses Ukraina kriisi ja Krimmi annekteerimisega erinevaid sanktsioone kehtestama 2014. aastal, millele Venemaa vastas Euroopa põllumajandussaaduste impordikeeluga.


description: Soome lihatööstuskontserni HKScan Baltikumi juhatuse esimehe Teet Soormi sõnul ei ole tema jaoks selged põhjused, miks kontsern on alustanud Baltikumi äritegevuse üle sisejuurdlust.

title: Soorm: HKScani sisejuurdluse põhjused ei ole selged

maintext:
«See tuli meile täna üllatusena. Tehakse sisejuurdlus ja nii kauaks on tegevjuhtkonnal võetud ära õigus otsustada, ja vaadatakse, kas me käitume vastavalt grupi tegevuspoliitikale. Rohkem ei tea midagi,» ütles Soorm BNS-ile.
«Töötame edasi ja homne päev toob uued uudised,» lisas ta. Soormi sõnul on ettevõtte Baltikumi juhtkonnal olnud kohtumised emafirma esindajatega, kuid täpseid põhjuseid, miks sisejuurdlust läbi viiakse, ei ole neile teatatud.
«Uus tegevjuht alustas 1. novembril ja rohkem ei tea midagi,» lisas Soorm. Alates novembrist on HKScan kontserni juhatuse esimees Jari Latvanen, kelle nimetas ametisse kontserni nõukogu mai lõpus.
Jari Latvanen on alates 2015. aastast töötanud Stora Enso juhtkonna liikme ja Consumer Board üksuse juhina. Enne seda on ta töötanud Findus Nordicu tegevjuhina, mitmel juhtival kohal Nestlés ja aastatel 1995–2000 HK Ruokatalo, praegu HKScan Finland, müügi- ja äridirektorina.
Oma esimeste sammude hulgas vahetas Latvanen välja HKScan kontserni asepresidendi ja tarbijasuuna ning Soome ja Eesti juhi Samuli Eskola. Temalt ameti üle võtnud Jyrki Karlsson pidi 2. novembri börsiteate põhjal keskenduma Baltikumi ja Soome äride kasumlikkuse tõstmisele ja toodete arendamisele.
Põhjamaade lihatööstusettevõte HKScan alustas esmaspäeval ettevõttesisest juurdlust oma Baltikumi äritegevuse üle; üle vaadatakse kogu juhtkonna tegevus ja osa juhtkonnast on selguse saamiseni vabastatud oma töökohustustest.
Uurimisega soovitakse saada kinnitust, et HKScan Baltikumi äripiirkondades on järgitud hea juhtimise tava ja HKScan tegevusjuhiseid, teatas ettevõte.
Sisejuurdlus kestab mõned nädalad. Osa HKScan Baltikumi juhtkonnast on selguse saamiseni vabastatud oma töökohustustest. Kontserni turundusjuht Anne Mere vastutab ajutiselt HKScan Baltikumi tegevuste eest, alludes HKScan Oyi tegevjuht Jari Latvanenile.


description: Eesti Energia juhatuse esimehe Hando Sutteri sõnul oleks ettevõtte tütarfirma Enefit Taastuvenergia osaline börsileviimine oluline samm edasi, kuna see aitaks kaasata kapitali ja täita paremini ettevõtte taastuvenergia eesmärke.

title: Sutter: börsileviimine aitab paremini täita taastuvenergia eesmärke

maintext:
Sutter rääkis BNS-ile, et nad olid ettevõtte osalise erastamise plaanidest teadlikud, mistõttu said nad koalitsioonilepingusse oma sisendi anda. Praeguse plaani kohaselt võõrandataks kuni 49 protsenti firma aktsiatest.
«Enefit Taastuvenergia osaline börsileviimine toetab kontserni plaani laiendada 2020. aastaks alternatiivsetel energiaallikatel põhinevat tootmist kuni 40 protsendini kogu tootmismahust,» lisas Sutter.
«Olulist rolli selles eesmärgis mängib muuhulgas Tootsi tuulepargi rajamine.»
Sutter tõi välja, et juba täna on Eesti Energia kontserni võlakirjad noteeritud Londoni börsil, mis on eeldanud ettevõttelt suuremat läbipaistvust ja aruandlust kui nii mõneski teises riigi- ja eraettevõttes.
«Enefit Taastuvenergia börsileviimine oleks samm edasi ja muudaks Eesti Energia tervikuna veelgi läbipaistvamaks,» märkis juht.
Eesti Energia alustas tänavu suvel kontserni taastuvenergia üksuste - Iru elektrijaam, Aulepa, Paldiski, Virtsu ja Narva tuhavälja tuulepark, Paide Pogi ning Valka koostootmisjaamad, hüdrojaamad - liitmisega ühte ettevõttesse, mille nimeks sai Enefit Taastuvenergia.
Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) moodustatav uus valitsusliit võõrandab Tallinna Sadama, Enefit Taastuvenergia ja EVR Cargo vähemusosalused ning müüb täielikult maha Eesti Teed.


description: Leedu valitsus plaanib seitsmes vallas lõpetada seoses sigade Aafrika katkuga kaks aastat tagasi väljakuulutatud eriolukorra.

title: Leedu lõpetab sigade Aafrika katkuga seotud eriolukorra

maintext:
Eelmisel aastal tegi valitsuse eriolukorrakomisjon ettepaneku lõpetada Alytus, Lazdijai, Varėna, Šalčininkai, Trakai ja Ignalina piirkondades kehtestatud eriolukord. Komisjoni liige asesiseminister Artūras Norkevičius ütles, et sigade Aafrika katkuga seotud olukord on Leedus kontrolli all ja ei kujuta enam riski.
Eriolukord kuulutati välja 2014. aasta juulis, kui Ignalinas tuvastati kinnitati esimene taudi juhtum. Peale haiguse levikut hukati 20 000 siga.
Sigade Aafrika katk hakkas Leedus levima 2013. aasta lõpul läbi Valgevenest migreerunud metssigade. Haigus levis 2014. aaasta Leetu, Lätti, Eestisse ja Poolasse.


description: Pärast presidendivalimisi on nii mõnigi USA aktsia on näinud ilusaid hinnatõuse, aga need ei ole absoluutselt võrreldavad laevakompanii DryShipsiga, mille hind on hüpanud 1500 protsenti.

title: Laevakompanii aktsia kerkis nädalaga 1500 protsenti


description: Hõive alanes kolmandas kvartalis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 8000 inimese võrra. Hõive vähenemine tulenes töötajate arvu vähenemisest ehituses, energeetikas ja töötlevas tööstuses.

title: Kolmandas kvartalis hõive vähenes ja tööpuudus kasvas

maintext:
Piirkondadest langes töötajate arv Kirde- ja Kesk-Eestis. Ehitust mõjutab rajatiste ehitamise vähenemine, põlevkiviga seotud harusid aga energia hinna oluline langus. Kui teises kvartalis kompenseeris hõive languse ehituses ja tööstuses töötajate arvu tugev kasv teeninduses, siis kolmandas kvartalis oli teeninduses hõivatuid vaid tuhande inimese võrra rohkem kui aasta varem, märkis Swedbanki vanemökonomist Liis Elmik.
Töötute arv suurenes kolmandas kvartalis oluliselt – 16 000 inimese võrra. Kokku otsis Eestis aktiivselt tööd 53 tuhat inimest. Neist pooled olid tööd otsinud alla kuue kuu. Tööpuudus kerkis kolmandas kvartalis 7,5 protsendini. Sama suur oli tööpuudus ka kaks aastat tagasi.
Tööturult eemal olevate inimeste arv (need on inimesed, kes õpingute, kõrge vanuse, halva tervise või näiteks laste kasvatamise tõttu ei tööta ega otsi tööd) vähenes kolmandas kvartalis aastataguse ajaga võrreldes 10 000 inimese võrra.
Mitteaktiivsuse vähenemist mõjutasid riigipoolsed reformid: pensioniea tõus ja töövõimereform. Oktoobri lõpus otsis Töötukassa andmetel nende toel tööd umbes 5000 vähenenud töövõimega inimest. Ka õpingute tõttu tööturult eemal olevate inimeste arv alanes.
Järgmisel aastal peaks hõivatute arv olema veidi väiksem kui sel aastal. Tööealine elanikkond väheneb ja tööjõukulude kiire kasv sunnib tööprotsesside efektiivsust tõstma. Samal ajal ehitussektori hõive peaks järgmisel aastal riigipoolsete tellimuste toel kasvama. Energeetikasektori väljavaade on ka mõnevõrra positiivsem tänu nafta hinna järk-järgulisele tõusule.
Töövõimereformi tõttu jätkub järgmisel aastal tööpuuduse määra tõus. 2016. aasta teisel poolel lisanduvad töötukassa klientide hulka peamiselt hiljuti töövõime kaotanud inimesed. Alates 2017. aastast hakkab töötukassa hindama ja tööturule suundumist toetama ka teisi püsiva töövõimetusega inimesi.


description: Hinnavõrdlusportaalide võrgustikku haldava Datahouse OÜ juhatuse liikme Kert Valbet märkis Eesti gaasituru seisu kommenteerides, et kuigi maagaas iseenesest on täna tõesti pärit kahest allikast, siis jae tarbijatele pakutavad hinnad erinevad isegi 40 protsenti.

title: Valbet: gaasi jaemüügi hinnad erinevad kuni 40 protsenti

maintext:
«Sealjuures tuleks tähele panna, et tegemist on praktiliselt identsete toodetega, sest täna pakub turul eristuvat fikseeritud hinda ainult üks gaasimüüja, teistel kõigil on muutuv hind, mis tähendab, et 30 päevase etteteatamisega saab hindu muuta,» lisas ta.
Postimees kirjutas täna, et konkurents gaasiturul pole tegelikult toimiv, kuna Baltikumi müüvad gaasi vaid kaks ettevõtet - monopol Gazprom ja ainsana Klaipėda LNG-terminali varustav pisikese turuosaga Statoil. Sellest tulenevalt hoiab 80 protsenti Eesti gaasiturust enda käes nüüdsest Eesti kapitalile kuuluv, kuid varem Gazpromi osalust nautinud Eesti Gaas.


description: Ettevõtete juhid ja maksueksperdid peavad uue koalitsiooni maksupaketti maksumaksja jaoks üsna sõbralikuks, kuid mitmed olulised küsimused nagu investeeringuobjektid või pangamaks jäävad siiski õhku.

title: Loe, mida eksperdid arvavad uue koalitsiooni maksupaketist

maintext:
Swedbank Eesti juhi Robert Kiti hinnangul ei halvenda uue koalitsiooni maksu- ja majanduspoliitiline pakett ettevõtluskeskkonda. «Selgelt astub valitsus sammu nende poole, kelle sissetulek on väiksem ja kelle toimetulek seetõttu kehvem. Kui vaadata rikkuse jaotumist, siis ehk täitsa mõistlik, » ütles Kitt, lisades, et ka ettevõtjate poole pealt on tuldud vastu. «Sõnum on, et hakake dividende maksma.» Uue koalitsiooni ühe ettepaneku kohaselt väheneb ettevõtete tulumaksukoormus stabiilsete dividendimaksete korral 20protsendilt 14 protsendile.
Kavandatava pangamaksu mõju on Kiti hinnangul vara kommenteerida, sest detailid pole veel teada. «Ja see on kindlasti valdkond, kus saatan peitub detailides, » nentis pangajuht. «Väga oluline on, kuidas seda tehakse.» Tema sõnul pangamaksu kehtestamise korral välispankadel Eesti turule sisenemise huvi raugeb, sest maksukeskkond pole enam nii ahvatlev.
Hoiuseintresside tulumaksusoodustuse kadumise mõju riigieelarvele hindas Kitt olematuks, sest hoiuseintressid on niikuinii sisuliselt nullis. «Sõnum on küll veidi imelik, et ärge säästke, » ütles Kitt.
Keskerakonna, SDE ja IRLi maksumuudatuste pakett toob muutuva maksuvaba tulu sõltuvalt palga suurusest, mis oli nupukas lahendus, leidis advokaat ja rahvusvahelise maksuõiguse lektor Marko Saag.
Saag selgitas Vikerraadiole, et ettevõtjatel ja inimestel oli tegelikult kaks hirmu. Esiteks, klassikalise ettevõtte tulumaksu taastamise hirm. Teiseks, astmelise tulumaksu kehtestamine viisil, millega antakse sõnum, et kõrgemalt teenimine kuulub kõrgemalt maksustamisele.
«Koalitsiooni lahendus oli väga nupukas. Sellise astme kehtestamine muutuva maksuvaba tuluga saavutab sama eesmärgi, aga annab täiesti teistsuguse sõnumi,» lausus maksuekspert.
Investor Heldur Meerits ütles, et loodav valitsuskoalitsioon on pidanud läbirääkimistel maksusid kõige tähtsamaks osaks, kuid tema on selles osas kõhklev, vahendas ERRi uudisteportaal telesaadet Ringvaade.
«Ma loodan, et nad on selles osas kodutöö ära teinud, et see kõik tasakaalu välja jõuab, et me ei peaks kõikide nende heade uudiste pärast kõvasti laenu võtma hakkama,» kommenteeris Meerits.
«Mulle tundub, et läbirääkijad ka arvasid, et maksud on nagu see maailma kõige tähtsam asi, aga selles osas ma olen väga kõhklev. Kui loeme Erkki Raasukese töögrupi raportit, siis need abinõud, mida seal pakutakse, annaksid palju rohkem tulusid, kui mingi maksumäära sättimine ühele või teisele poole. Nii et ma loodan, et valitsus ka neid tähtsamaid asju ära ei unusta, lisaks hoogsale maksude timmimisele,» lisas ta.
SEB panga majandusanalüütiku Mihkel Nestori hinnangul tundub tõenäolise järgmise valitsuskoalitsiooni maksu- ja majandusprogramm soosivat pigem lühiajalisemat majanduskasvu, kõige positiivsem on analüütiku sõnul madalapalgaliste maksukoormuste vähendamine, ent murettekitav plaanitav investeerimisprogramm.
«Kokkuvõtvalt võiks öelda, et uue koalitsiooni programm tekitas kahetisi tundeid. Põhiolemuselt tundub programm soosivat pigem lühi- kui pikaajalist majanduskasvu. Kõige tervitatavam on ehk madalapalgaliste maksukoormuse vähendamine, kuid selleks valitud meetod ei ole kõige efektiivsem. Hetkel jääb ka selgusetuks, mille arvelt plaanitakse katta puudujääk, mille reform tulumaksulaekumises tekitab,» ütles Nestor BNS-ile.
Üks osa uue tõenäolise võimuliidu plaanist on langetada regulaarseid dividendimakseid tegevatele ettevõtetele tulumaksumäär omanikutulult praeguselt 20 protsendilt 14 protsendile.
«Pigem jään selle sammu vajalikkuse osas esialgu skeptiliseks. Eesti maksusüsteemi eripära on motiveerinud ettevõtteid hoidma raha ettevõttes, mis on soodne ja investeeringute jaoks ning loonud turvapuhvri majandusraskuste ajaks,» rääkis SEB analüütik.
Ta märkis, et vähendades dividendide maksumäära, muutub raha ettevõttest välja viimine senisest mõistlikumaks.
«Kas see soosib majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali, on iseasi. Julgen ka kahelda, et muudatus tooks Eestisse rohkem investeeringuid,» ütles analüütik.
Lisaks loob regulaarse dividendi madalam maksustamine Nestori hinnangul täiendava põhjuse, miks regulaarsele palgatulu asemel dividende maksta ehk nii-öelda OÜtada. «Positiivse poole pealt muutub dividendimaksetest saadav maksutulu riigi jaoks ilmselt paremini prognoositavaks,» märkis analüütik samas.
SEB analüütiku hinnangul on kõige murettekitavam on praegune info laenukapitali abil rahastatava investeerimisprogrammi kohta.
«Ma ei pea laenu kasutamist tänases intressikesskonnas kindlasti laiduväärseks, kuid selle abil tehtavad investeeringud peaksid omama pikaajalist mõju Eesti kasvupotentsiaalile. Hetkel ei tundu olevat nimekirjas ühtegi sellist objekti,» ütles ta.
«Euroopa Liidu tõukefondide abil oli järgmisteks aastateks oodata niigi riikliku ehitustegevuse intensiivistumist ja täiendava raha suunamine sinna tekitab ohu sektori ülekuumenemiseks. Tööjõuvajaduse suurenemine ehituses ja oodatav sisenõudluse kasv tänu madalapalgaliste parematele tarbimisvõimalustele, põhjustab tööjõu ümberpaiknemist välisnõudlusele orienteeritud harudest sisenõudlusele orienteeritud harudesse, mis halvendab eksportiva sektori konkurentsipositsiooni,» rääkis Nestor.
Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) ning Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) moodustatav uus valitsusliit plaanib alates 2018. aastast tõsta tulumaksuvaba miinimumi 500 euroni, ütlesid erakonnajuhid neljapäeval. Samuti jätab võimuliit ära sotsiaalmaksu langetuse 1 protsendi võrra ning kehtestab madala määraga pangalõivu. Lisaks on plaanis limonaadimaks, veini-, õlle- ja siidriaktsiisi tõus ning gaasiaktsiisi kasv.
Teiselt poolt plaanib uus valitsusliit käivitada kolmeaastase investeeringuprogrammi, mille maht on 315 miljonit eurot ning mis saab olema suunatud infrastruktuuri, elamumajandusse ja kaitseinvesteeringutesse. Uus valitsus plaanib taastada ka põllumajanduse üleminekutoetused, jätta alles majutusasutuste käibemaksuerisuse ning jätta ära diisliaktsiisi tõusu 2018. aastal, samuti suurendada kohalike omavalitsuste rahastust.
Üks uue koalitsiooni maksumuudatustest meeldib ka Reformierakonnale. Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer teatas reedel, et tervitab uue valitsuse plaani vähendada dividendi maksumäära pidevalt kasumit jaotatavatele ettevõtetele.
«Eestis on dividendi maksumäär kõrgem kui naabritel ning seetõttu võiks kehtestada neile ettevõtetele soodsama 12-protsendise maksumäära. Sama idee pakkus välja peaminister Taavi Rõivase kokkukutsutud majandusarengu töögrupp,» selgitas Holsmer. Kõigi teiste plaanitavate maksumuudatuste suhtes oli ta aga kriitiline.
«Kehtestatakse vähemalt kolm uut maksu – pangamaks, automaks, suhkrumaks. Ei soovi küll sildistada, aga nii suurt hulka uusi makse pole vist Eesti Vabariigi ajaloos ükski valitsus välja pakkunud. Pangalõivu maksavad lõpuks kinni Eesti inimesed ning Eesti konkurentsivõime saab selles sektoris oluliselt kahjustatud,» sõnas Holsmer.


description: Majanduse- ja kommunikatsiooniministeerium ja Startup Estonia nimetati nädalavahetusel Iirimaal toimunud iga-aastasel ülemaailmsel startup'ide tippkohtumisel järgmise aasta kohtumise võõrustajaks.

title: Idufirmade tippkohtumine Startup Nations Summit tuleb järgmisel aastal Eestisse


description: Enim hoiaks tööjõukuludelt kokku hoopis töötlev tööstus, kes võidaks aastas kokku ligi 11 miljonit eurot.

title: Sotsiaalmaksu lae üllatav võitja

maintext:
Kvalifitseeritud töökäte Eestisse meelitamiseks tuleb kehtestada sotsiaalmaksu lagi, ütles tööandjate keskliidu maksupoliitika töögrupi juht, OÜ Krimelte juhatuse esimees Jaan Puusaag, kirjutab Äripäev.
Enim hoiaks kokku töötlev tööstus. Nimelt on Eestis koguni 543 töötleva tööstuse ettevõtet, milles saab kokku üle 1600 töötaja keskmiselt palka ligi 4900 eurot. See tähendab, et ainuüksi töötlev tööstus suudaks sotsiaalmaksu lae kehtestamisel hoida aastas kokku 10,8 miljonit eurot.
See on viiendik kogu maksuvõidust, mida sotsiaalmaksu lagi Eesti ettevõtetele tooks. Loe edasi Äripäevast.


description: Uus valitsus peab loobuma seni kuuldud dogmadest ja kuulama rohkem ettevõtjate soovitusi, ütles majandusekspert Raivo Vare Äripäevale.

title: Vare soovitused uuele valitsusele: maksustage vara ja laenake

maintext:
Karilaid ehitaks majandusministrina raudtee Haapsaluni
Tänaõhtustel koalitsiooniläbirääkimistel võtavad võimuliitu moodustama asunud IRL, SDE ja KE suure tõenäosusega üles ka majandusteemad - valdkonna, mille ühe ministrikandidaadina on kuluaarides välja pakutud keskerakondlast Jaanus Karilaidi, kellel on terve rida ideid selles osas, mis muutmist vajab.


description: Swedbank langetab järgmise aasta algusest teise samba konservatiivse pensionifondi K1 haldustasu 0,29 protsendini, mis muudab selle Eesti soodsaimaks pensionifondiks, teatas pank.

title: Swedbank alandab oma väikseima pensionifondi valitsemistasu 0,29 protsendini


description: Swedbanki vanemökonomist Liis Elmiku kinnitusel järgmisel aastal hindade kasv kiireneb, seda peamiselt toorainete kallinemise ja planeeritud aktsiisimaksude ning majutusteenuse käibemaksumäära tõusule.

title: Swedbank: järgmisel aastal hinnatõus kiireneb

maintext:
Kaupade ja teenuste hinnad kallinesid oktoobris eelmise aastaga võrreldes 0,6 protsenti. Hindade tõusu andis taas suurima panuse kõrgemate aktsiisimäärade toel kallinenud alkohol ja tubakas. Alkohoolsed joogid kallinesid aastaga 8 protsenti ja tubakatooted 10 protsenti.
Tugev nõudlus siseturul kergitas toitlustuse ja majutuse hindu. Miinimumpalga tõusu järel kallinesid lasteaiatasud. Hinnaindeksit mõjutasid samas negatiivselt värske köögivilja ja kommunikatsiooniseadmete odavnemine.
Mootorikütuste hind tõusis kallima nafta ja kõrgemate aktsiisimäärade toel. Toornafta hind maailmaturul kasvas oktoobris eurodes arvestatuna umbes 6 protsenti. Nafta hinna edasist tõusu hoiavad tagasi aga nii suured varud kui ka rekordilised tootmismahud OPECis ja Venemaal. Analüütikud kahtlevad, kas OPEC suudab oma novembrikuisel kohtumisel oma liikmete tootmismahte piirata.
Hindade tõusu ja aeglasema brutopalga kasvu tõttu aeglustub oluliselt palgatöötajate ostujõu kasv. Tarbimise kasv aeglustub aga vähem kui netopalga reaalkasv, seda tänu hõivatute arvu suurenemisele ning pensionite ja peretoetuste tõusule.


description: Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel viis maailma suurima tuuleturbiinide tootja Vesta Wind Systemsi aktsia tugevasse langusesse, kirjutab Bloomberg.

title: Maailma suurima tuuleturbiinitootja aktsia sai tänu Trumpi võidule tugeva hoobi

maintext:
Taani ettevõtte aktsia on Kopenhaageni börsil odavnenud tänasel kauplemispäeval üle seitsme protsendi.
Bloombergi andmetel moodustab USA turg Vesta tuuleturbiinide kogumüügist umbes 41,3 protsenti. Donald Trumpi võimuletulek tähendab suure tõenäosusega muudatusi USA energiapoliitikas, kus seni on üha enam panustatud taastuvenergiale. Trump on aga tuntud fossiilsete kütuste pooldaja.
«Trump on teinud oma kampaania jooksul vägagi selgeks, et vihkab tuuleturbiine ning teeb kõik, mis tema võimuses, et nendega võidelda,» kommenteeris Vesta kesiseid tulevikuväljavaateid USA turul Sydbanki analüütik Jacob Pedersen.


description: Saksamaa lennufirma Lufthansa teatas kolmapäeval, et nende kolmanda kvartali kasum kasvas kaks korda 1,42 miljardi euroni, mis tulenes eelkõige töötajatega sõlmitud pensionileppest.

title: Lufthansa kahekordistas kolmanda kvartali puhaskasumi

maintext:
Enam kui 700 miljonit eurot lennufirma kasumist tuli tänu töötajatega saavutatud kokkuleppele, mis vähendab tööandja panust töötajatele makstavasse pensionisse. Jättes selle erakorralise tulu välja, vähenes lennukontserni tegevuskasum kolmandas kvartalis 6 protsenti 1,15 miljardile eurole.
Kuigi ettevõtte tegevjuhi Carsten Spohri sõnul on turuolukord keeruline, areneb Lufthansa stabiilselt. Lisaks tõstis ettevõte eelmisel kuul pärast ärireiside nõudluse kasvamist oma aastast kasumiprognoosi.
Lufthansa gruppi kuuluvad Austrian Airlines, Swiss ja odavlennufirma Eurowings kandsid juulist septembrini 32,7 miljonit reisijat. See oli umber 600 000 inimest rohkem võrreldes sama perioodiga eelneval aastal.
Samas moodustas kontserni käive 8,83 miljardit eurot, mis on 1,2 protsenti langenud võrreldes eelmise aasta kolmanda kvartaliga.


description: Harju maakohtu ja pankrotihalduri otsusega ajutiselt Tere juhiks määratud Aivar Rehe on ettevõtte omaniku ja eelmise juhi Oliver Kruuda vahetanud praeguseks välja ka piimatööstuse neljas tütarfirmas.

title: Rehe juhib nüüd ka Tere tütarfirmasid

maintext:
Eelmisest nädalast on Rehe Tere kaubavedudega tegeleva tütarfirma ASi Meieri Transport juhatuses, samuti on välja vahetatud ka selle ettevõtte nõukogu, vahendab Äripäev.
Praegu juhib nõukogu Tere emafirma Elveda OÜ pankrotihaldur Maire Arm, kes on ühtlasi Tere nõukogu esimees. Karl Kruuda, Allan Viirma ja Janno Saare vahetasid nõukogus välja Jaanus Mody, Taavi Toots ning Teet Mõtte, kes samuti kuuluvad emafirma Tere nõukogusse.
Ka osaühingute Estonian Dairy, Põlva Dairy ning Viljandi Dairy juhatuses on Rehe hiljuti Kruuda välja vahetanud.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Dollari kurss käis eile 13 aasta kõrgeimal tasemele, sest USA võlakirjade tulusus kasvas ja investorid ootavad uue presidendi administratsiooni majanduse stimuleerimise paketti.

title: Dollari kurss kerkis 13 aasta kõrgeimale tasemele

maintext:
Londonis asuva valuutabörsi ICE (International Currency Exchange) koostatud dollariindeks, mis mõõdab Ameerika Ühendriikide valuuta kurss kuuest suuremast valuutast koosneva valuutakorvi suhtes, kerkis eile päevasiseselt 100,57-ni, mis on kõrgeim alates 2003. aasta aprillist.
Euro nõrgenes 1,0681 dollarini, mis on Euroopa ühisraha madalaim kurss alates eelmise aasta detsembrist.
«Kuna nüüd on meil tulemas uus administratsioon, siis on dollar saanud uut kütusedoosi,» ütles The Wall Street Journalile rahaülekannete-kompanii Western Union analüütik Joe Manimbo.
Finantsspetsialistid usuvad, et 90,6-protsendilise tõenäosusega tõstab USA keskpank (Föderaalreserv) detsembris baasintressi. Kõrgemad intressid muudavad dollari atraktiivsemaks.
Osad investorid usuvad, et Trumpi poolt lubatud majanduse stimuleerimine kiirendab majanduskasvu ja inflatsiooni, mis sunnib Föderaalreservi tõstma järgmisel aastal baasintressi kiirema tempoga.
USA järgmine president lubas investeerida infrastruktuuri triljon dollarit.


description: Eesti Tööandjate Keskliit (ETK) saatis koalitsiooniläbirääkimisi pidavate erakondade esimeestele ettepanekud koalitsioonileppesse, muu hulgas sooviksid tööandjad mitme varem kokku lepitud maksutõusu tagasipööramist.

title: Tööandjad ootavad valitsuselt mitme maksutõusu tagasipööramist

maintext:
Tööandjate keskliidu ettepanek on tuua aktsiisitõusud, eriti diislikütuse aktsiisitõus tagasi varasemalt kokkulepitud tõusugraafikutesse.
Samuti tahab liit majutusteenuste käibemaksu tõusu tagasipööramist, sotsiaalmaksu miinimumi alandamist ja lae kehtestamist. Erisoodustusmaksu kaotamine tuleks ETK hinnangul laiendada kõikidele töötaja tervise hüvanguks tehtud kuludele, samuti kaotaks liit erisoodustusmaksu töötaja transpordiks tehtud kulutustele.
Tööandjad märkisid, et uus valitsus peaks tegelema ka rahvaarvu vähenemisest tingitud probleemiga, millele lahenduse leidmist ei saa lõputult edasi lükata.
«Tuleb tegeleda oskustöötajate Eestisse asumise lihtsustamisega ja nende siia kutsumisega. Konkureerime tööjõu pärast meist rikkamate ja parema kliimaga riikidega ning peame ise pingutama, et nad siia üldse tulla tahaksid. Ühtegi reaalset alternatiivi probleemi lahendamiseks pole näha. Samas tuleb protsessi väga hästi juhtida ja vähendada avalikkuse hirmusid,» seisab tööandjate keskliidu esimehe Toomas Tamsari kirjas.
Tööandjad asendaks praeguse välismaalaste palgakriteeriumi sektori keskmise palgaga ja seoks sisserändekvoodi iga-aastase tööealise elanikkonna muutusega.
Samuti rõhutasid tööandjad, et valitsus käivitatud riigireformi protsesse ei tohi peatada ning haldusterritoriaalse reformiga tuleb jätkata praegusel kujul. «Alustada valijatele meeldivamate muutuste sisseviimist tähendaks suure tõenäosusega reformi ebaõnnestumist ja sellega tehtud kahju Eestile ületab kordades kahjusid, mis võivad tekkida reformi vigadest,» märkis Tamsar.
ETK peab vajalikuks ka struktuurivahendite sõltuvusest vabanemise strateegiat.
«Eesti vajab pikaajalist finantsplaani perioodiks 2020 ja edasi ehk ajaks, mil meile laekuvad toetused Euroopa Liidu struktuurifondidest vähenevad ja lõppevad. Täna tehakse märkimisväärne osa riigi arendustegevustest struktuurivahendite toel,» kirjutas Toomas Tamsar Keskerakonna esimehele Jüri Ratasele, Isamaa ja Res Publica Liidu esimehele Margus Tsahknale ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimehele Jevgeni Ossinovskile saadetud kirjas.


description: Maksu- ja tolliamet (MTA) kogus oktoobri lõpuks 5,21 miljardit eurot makse ehk 5 protsenti rohkem kui aasta varem; kümne kuuga on eelarvest täidetud 83,3 protsenti ning laekumine ületab eelarves oodatud taset.

title: Maksulaekumine on kümne kuuga jõudsalt kasvanud

maintext:
Sotsiaalmaksu laekus oktoobri lõpuks 6,5 protsenti enam kui aasta varem. Laekumise kasv kiirenes oktoobris 7,4 protsendile. Deklareeritud palgafondi kasv, kus on arvestatud lisaks palgatulule ka juhatuse liikme tasude ning muude lepinguliste tasudega, ulatus 7,7 protsendini. Keskmise töötasu kasv oli 7,3 protsenti ja töötajate arv kasvas 0,4 protsenti, teatas rahandusministeerium.
Tegevusalapõhistel andmetel, arvestades ka juhatuse liikmeid ja muid lepingulisi töökohti, kasvas hõivatud töökohtade arv septembris 0,4 protsenti. Viimase kolme kuu jooksul on kõige kiiremini töökohti lisandunud info ja side, haldus- ja abitegevuste ning finants- ja kindlustustegevuse sektorites.
Viimase kvartali palgafond on kõige enam kasvanud haldus- ja abitegevuste ning info ja side sektorites, vastavalt 11,1 protsenti ja 10,8 protsenti. Väljamaksed vähenesid mäetööstuses.
Füüsilise isiku tulumaksu on kümne kuuga laekunud 5,8 protsenti enam kui aasta varem, seda vaatamata maksuvaba tulu määra tõstmisele. See tuleneb osaliselt füüsiliste isikute kevadiste tuludeklaratsioonide alusel juurde määratud tulumaksust, mida laekus oktoobris 3 miljonit eurot enam kui 2015. aastal. Sarnaselt sotsiaalmaksule toetab füüsilise isiku tulumaksu head laekumist kiire töötasu kasv.
Käibemaksu laekumine kasvas oktoobris eelmise aastaga võrreldes 12,4 protsenti. Kümne kuuga on käibemaksu kokku tasutud ligi 1,63 miljardit eurot ehk 4,5 protsenti rohkem kui aasta varem. Aasta algusest on võrreldes mullusega kiireima käibemaksu tasumise kasvuga tegevusala energeetika – selle tegevusala ettevõtted tasusid käibemaksu 23,5 protsenti rohkem kui mullu sama ajaga.
Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüügi ning remondiga tegelevad ettevõtted tasusid kümne kuuga 18,2 protsenti rohkem kui mullu samal ajal ning telekommunikatsiooniettevõtted 9,4 protsenti enam. Septembris kasvas peamiste tegevusvaldkondade ettevõtete maksustatav käive kokku 2,6 protsenti võrreldes eelmise aastaga.
Aktsiise laekus septembris 8,6 protsenti rohkem kui aasta varem. Kasvu panustasid eelkõige tubakaaktsiisi ja kütuseaktsiisi laekumine, mida oli vastavalt 12,4 protsenti ja 16,2 protsenti rohkem kui aasta tagasi. Kümne kuu kokkuvõttes laekus rohkem eelkõige kütuseaktsiisi ja alkoholiaktsiisi, vastavalt 14,1 protsenti ja 10,6 protsenti. Kuigi mõlema aktsiisikauba puhul on koguseid mõjutanud sellel aastal hoogustunud piirikaubandus, jääb see prognoositud mahtude piiresse. Järgmise aktsiisimäärade tõusu eel on oodata kõigi aktsiisikaupade varumist, see suurendab aasta lõpu maksulaekumist. Varude soetamine mõjutab eelkõige detsembri ja jaanuari laekumiste taset.
Tänavu oktoobris kogus maksu- ja tolliamet makse 548,3 miljonit eurot. Möödunud aasta oktoobris tasuti tulumaks finantssektori suurelt erakorraliselt dividendimakselt, mis suurendas juriidilise isiku tulumaksu laekumist märgatavalt tavapärase laekumise tasemega võrreldes.


description: SEB langetas värskes majandusprognoosis Nordic Outlook Eesti tänavuse majanduskasvu prognoosi 0,4 protsendipunkti võrra 1,3 protsendile.

title: SEB langetas Eesti tänavust majanduskasvu prognoosi

maintext:
Järgmiseks aastaks ennustab pank Eestile 2,2-protsendilist majanduskasvu, mis on 0,2 protsendipunkti rohkem kui augusti prognoosis. Aastal 2018 peaks sisemajanduse koguprodukt (SKP) kasvama 2,8 protsenti, mis on samuti 0,2 protsendipunkti vähem kui augustis.
SKP kasv on Eestis olnud juba kaks aastat tagasihoidlik, märgib SEB. Esimesel poolaastal kasvas majandus vaid 1,1 protsenti. Kolmandast kvartalist oodati majanduskasvu kiirenemist, kuid see jäi kiirhinnangu alusel siiski 1,1 protsendi tasemele. Selle tõttu langetaski pank käesoleva aasta majanduskasvuprognoosi 1,3 protsendi tasemele.
Kuigi tööstussektor on taastunud aasta varasemast langusest, on lisandväärtus energiasektoris esimesel poolaastal märgatavalt langenud. Palju on sellest tingitud nafta hinna langusest maailma turul, kuid samas on viimastel kuudel sektor näidanud taastumise märke.
Tööstussektoris on puidutöötlemine toetanud kasvu, kuid samaaegselt on metallitööstusettevõtete tellimused langenud, mis omakorda on tingitud osaliselt madalatest kapitalikulutustest. Samal ajal on vähe sektoreid, mis kiiresti kasvaksid. Tööstustoodang peaks ootuste kohaselt tugevneva välisnõudluse toel kasvama.
Siseriiklikult on märke, et investeeringute maht on kasvamas. Kapitalikulutuste maht kasvas teises kvartalis 5,4 protsenti. See on hea uudis, sest kuigi Eesti on üks enim ekspordipõhise majandusega riikidest, siis Eesti SKP kasv on teiste Euroopa riikidega võrreldes rohkem investeeringutest sõltuv.
Ettevõttete laenukasv ja oodatav avaliku sektori kulutuste kasv viitavad, et kasv peaks jätkuma. Samas on küsitav, kas kapitalikulutuste kasvust piisab pikaajalise majanduskasvu säilitamiseks. Eesti Panga hiljutine analüüs näitas, et produktiivsus ja investeeringute kasv on omavahel otseses korrelatsioonis, üldine tootlikkus ei ole kasvanud.
Tööjõuturg püsib kindlana, kuid töötajatele tehtud väljamaksed on kasvanud 50 protsendini SKP-st; 2014 aastal moodustasid väljamaksed veel 45 protsenti SKP-st. 7,5-protsendilise tööpuuduse juures ja tööhõive ning tööturul osalemise kõrgete tasemete juures ei ole tööjõu pakkumise suurendamiseks lihtsaid võimalusi. Panga hinnangul on vajalik muuta Eesti ülikonservatiivset immigratsioonipoliitikat.
Peale kaht järjestikust deflatsiooni aastat on inflatsioon naasnud. August oli 2014. aasta suvest esimene kuu, kui hinnad tõusid. Käesoleval aastal peaks siseriiklik tarbijahinnaindeks jääma üldjoontes möödunud aasta tasemele aga kasvab järgmisel aastal enam kui 2 protsendini.
SEB hinnangul kujuneb harmoniseeritud tarbijahinnaindeksi (HICP) kasvuks tuleval aastal 2,4 protsenti ja 2018. aastal 2,8 protsenti. See mõjutab ka eratarbimist, mis on senini olnud peamine majanduskasvu mootor. Käesoleva aasta esimesel poolaastal kasvas eratarbimine 3,4 protsenti. See peaks ka järgmisel aastal jääma kiire palgakasvu tõttu tugevaks.


description: Järgmisel nädalal toimuvate USA presidendivalimistel on üks kindel võitja - need, kes investeerivad kulda, usuvad Briti-Hongkongi suurpanga HSBC analüütikud.

title: Analüütik: pole tähtsust, kes saab USA presidendiks, kulla hind tõuseb niikuinii

maintext:
Ehkki Donald Trumpi võitu loetakse kulla hinnale soodsamaks kui Hillary Clintoni võitu, ütles panga väärismetallide turu peaanalüütik James Steel, et olenemata sellest, kes võidab, kerkib kulla hind kaheksa protsenti, vahendab Bloomberg.
Analüütiku sõnul esitavad mõlemad kandidaadid seisukohti, mis suurendab nõudlust kulla järele, mis on «potentsiaalne kaitse protektsionismi vastu». Isegi internatsionalistlikum demokraatide kandidaat on väljendanud mõtteid, et pikaajalised vabakaubanduslepinguid tuleks hakata ümber vaatama. See on kullale kasulike ehkki mitte nii suurel määral, kui võidaks Trump.
Juhul kui valimised võidab kinnisvaramagnaat, kerkiks kulla hind 200 dollari võrra 1500 dollarini unts, ennustab HSBC. Juhul kui võidab Clinton, kerkib kulla hind aasta lõpuks 1400 dollarini, kirjutas Steel klientidele.
Mõlemad presidendikandidaadid on teinud ettepaneku elavdada majandust väljaspool rahapoliitikat. Trump lubas tuua majandusse vpool triljonit dollarit.
Investeerimisfirma ETF Securities jagab analoogilist arvamust, prognoosides, et Trumpi võidu korral kerkib kulla hind aasta jooksul 10 protsenti.
«Kullas nähakse kaitset poliitilise ebakindluse vastu ning president Trump toob kaasa suurema ebakindluse kui ükskõik milline president tervete generatsioonide jooksul,» kirjutas ETF Securities.
Täna hommikul maksis kullaunts 1293,59 dollarit unts.


description: Eesti robotifirma Starship Technologies sai loa autonoomsete pakirobotite pilootprogrammi korraldamiseks USA pealinnas Washingtonis ja California osariigis Redwood Citys.

title: Eestlaste Starship sai loa USA pealinnas pakirobotite testimiseks

maintext:
«Robotiprogrammil on tugev potentsiaal nii vähendada Redwood City liikluskoormust kui ka võimaldada restoranidel ja äridel rohkem kliente teenindada,» ütles Redwood City linnapea John Seybert Starshipi pressiteates.
Varem on ettevõte saanud pilootprogrammi korraldamise loa Coeur D'Alene'i linnas Idaho osariigis ning viies Euroopa linnas. Starship tegeleb hetkel aktiivselt järgmistelt USA ja Euroopa linnadelt pilootprogrammi korraldamiseks lubade saamiseks. Firma teatab enda sõnul ka peatselt, mis ettevõtetega USA-s koostööd tegema hakatakse.
Juulis hakkasid robotid testimisfaasis sõitma Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Šveitsi tänavatel. Roboteid testivad muuhulgas Euroopa suurim toidutellimuste vahendaja Just Eat, Saksamaa pakiveofirma Hermes, Saksa jaekett Metro Group ning Londonis toidu kohaletoimetamisega tegelev idufirma Pronto.
Starshipi robotid on disainitud nii, et nad viivad pakendi kohale veerand kuni poole tunniga 3-5 kilomeetri raadiuses. Robotid on autonoomsed, aga inimesed saavad nende üle igal ajal kontrolli võtta.
Robot ulatub inimesele veidi üle põlve, liigub ratastel ja suudab sihtkohta vedada kuni 10 kilogrammi kaaluvaid pakke ja ostukotte. Lukustatud kaane saab avada ainult pakki ootav inimene spetsiaalse koodiga.
Starship Technologies asutajad on kunagi Skype'i asutajate ringis olnud Ahti Heinla ja Janus Friis, kes on ka peamised investorid.


authors:
Siiri Liiva
Peeter Langovits

description: «Väga loodan, et see rumalus jäetakse praegu seisma,» räägib ACE Logistics Groupi nõukogu esimees ja osanik Karli Lambot avameelselt Rail Balticu projektist.

title: Karli Lambot: Rail Baltic seisab savijalgadel


description: Türgi ootab, et Venemaa lõpetaks novembri lõpuks impordikeelud, mis on kehtestatud Türgist pärit puu- ja juurviljadele.

title: Türgi ootab Venemaa puu- ja juurviljade impordikeelu lõppu

maintext:
«Me loodame, et novembri lõpuks, kui kõik tehnilised probleemid on lahendatud, lõpetatakse impordikeeld Türgi põllumajandustoodangule ja Venemaa turg saab tarbida mitte vaid Türgi tsitruselisi, vaid ka tomateid ja muid toiduaineid,» ütles Türgi tsitrusetootjate huvigrupi juhatuse liige Kemal Kacmaz teisipäevasel pressikonverentsil Moskvas.
Venemaa keelas suurema osa Türgi puu- ja juurviljade impordi aasta algul, tuues põhjuseks imporditud kaubas leitud taimekahjurid.


description: Riigile kuuluv logistikafirma AS Eesti Post ostab järgmise viie aasta jooksul kuni tuhat uut pakiautomaati, hanke eeldatav maksumus on kuni 25 miljonit eurot.

title: Eesti Post ostab kuni tuhat uut pakiautomaati

maintext:
Omniva investeerib viie aasta jooksul pakiautomaadivõrgustiku laiendamisse üle 20 miljoni euro, et teha pakisaamine mugavaks lisaks linnadele ka väiksemates asulates, teatas Omniva kaubamärki kasutav Eesti Post. Uusi pakiautomaate hangib ettevõte kogu Baltikumi.
Omniva juhatuse liikme Ansi Arumeele sõnul on investeeringu eesmärk viia pakiautomaadid inimestele kogu Baltikumis nii lähedale kui nad seda soovivad.
«Hanke raames plaanime soetada erinevat tüüpi pakiautomaate Eestisse, Lätti ja Leetu, et kindlustada oma turuliidri positsioon Baltikumis,» ütles Arumeel. Seejuures saab teenus kättesaadavaks nii linnades kui ka väiksemates asulates maapiirkondades.
Eesti Post on välja kuulutanud riigihanke viieaastase raamlepingu sõlmimiseks kuni viie pakkujaga.
Hange on jaotatud neljaks osaks. Esimeses osas soovib ettevõte osta 100 lokaalse kasutajaliidesega modulaarset pakiautomaati sisetingimustesse ja teise osaga 200-300 lokaalse kasutajaliidesega modulaarset pakiautomaati välitingimustesse.
Kolmanda osaga soovitakse osta 250-300 nutitelefoniga juhitavat ilma lokaalse kasutajaliideseta modulaarset pakiautomaati sisetingimustesse ja neljanda osaga jällegi 250-300 nutitelefoniga juhitavat ilma lokaalse kasutajaliideseta modulaarset pakiautomaati välistingimustesse.
Hankija jätab endale õiguse hanke eseme kogust vastavalt vajadusele vähendada või suurendada või tooteid etteantud eelduslikus koguses mitte välja osta.
Taotlusi hankel osalemise kohta saab teha 14. detsembrini. Hankel osalemiseks peab pakkuja viimase majandusaasta pakiautomaatide müügi/tootmise netokäive olema vähemalt 2 miljonit eurot.
Järgmisel aastal avab Omniva oma pakiautomaadivõrgustiku kogu Baltikumis ka teistele partneritele kasutamiseks, et anda veelgi hoogu e-kaubanduse kiirele arengule. Võrgustiku laiendamine ja selle avamine ka teistele partneritele kasutamiseks on järjekordne samm klientidele lihtsa pakiteenuse pakkumise suunas.


authors:
Adele Johanson
Anni Nöps

description: Tartumaa põllumeeste liidu juhi Jaan Sõrra sõnul saaks Eesti põllumees võrdses konkurentsis kenasti hakkama.

title: Jaan Sõrra: kui Euroopas toetused üldse kaoksid, elaksime väga hästi


description: Peaministri majanduskasvu töörühm on valmis saanud raporti, mis töörühma juhi Erkki Raasukese sõnul saab lähiajal kõigile kättesaadavaks, kõigepealt tutvustatakse seda aga valitsuse liikmetele, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Raasuke: majanduskasvu raport saab lähiajal kõigile kättesaadavaks

maintext:
Raasuke ütles ERRi portaalile, et raportis sisaldavaid ettepanekuid ei soovi ta enne kommenteerida, kui töörühm on valitsuskabinetiga kohtunud ja raporti neile üle andnud, seda kuupäeva pole aga veel paika pandud.
Küsimusele, kas ettepanekud paneksid tema hinnangul ellu viiduna ka tegelikult Eesti majanduse kiiremini kasvama, vastas Raasuke, et see tõlgendus jääb iga lugeja ja kaasaarvaja teha, kui raport lähiajal kõigile kättesaadavaks saab. Põhjalikumat tagasisidet ei ole töörühm peaminister Taavi Rõivaselt, kes on raporti sisuga juba tuttav, töörühma juhi sõnul veel saanud.
Loe pikemalt ERRi uudisteportaalist.


description: Oktoobri lõpus oli töötuna registreeritud 26 914 inimest ehk 4,2 protsenti 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust, teatas töötukassa.

title: Registreeritud töötuse määr kasvas 4,2 protsendini

maintext:
Vähenenud töövõimega inimesi oli nende hulgas 4 882. Registreeritud töötute arv oktoobris võrreldes eelneva kuuga veidi suurenes nii sesoonsete tegurite kui ka käimasoleva töövõimereformi mõjul.
Kõrgeim oli oktoobris registreeritud töötuse määr jätkuvalt Ida-Virumaal (10,0 protsenti) ja Valgamaal (8,2 protsenti) ning madalaim Tartumaal (3,0 protsenti) ja Harjumaal (3,1 protsenti). Kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest moodustasid oktoobri lõpus lihttöölised (21 protsenti), teenindus- ja müügitöötajad (18 protsenti) ning oskustöötajad ja käsitöölised (17 protsenti).
Oktoobrikuu jooksul lisandus töötukassale vahendamiseks septembrikuuga võrreldes vähem uusi tööpakkumisi. Samas oli oktoobris lisandunud tööpakkumiste arv 37 protsenti suurem aastatagusest arvust. Kuu jooksul lisandus 4 244 uut tööpakkumist, millest 54 protsenti sisestati töötukassa portaali kaudu. Kuu jooksul vahendatavate töökohtade koguarv oli 9 937. Kõige suurema osakaalu vahendatavatest töökohtadest moodustasid teenindus- ja müügitöötajatele, seadme- ja masinaoperaatoritele ja koostajatele ning oskustöötajatele ja käsitöölistele pakutavad töökohad (kõigil 21 protsenti). Oktoobrikuus sai töötukassa abiga tööle või alustas ettevõtlusega 3 533 inimest (sealhulgas 443 vähenenud töövõimega inimest). Tööalasel koolitusel osales oktoobris 3 482 ja tööotsingu töötoas 1 129 inimest. Tööpraktikal osales 926, tööharjutusel 560 ning tööklubis 845 inimest. Karjäärinõustamise teenust osutati 1 842 korral. Töötavatele ja mitteaktiivsetele inimestele mõeldud karjäärinõustamisel osaleti oktoobris 1 207 korral. Ettevõtluse alustamise toetuse abil sai ettevõtte luua 24 inimest, kelle äriplaanide kohaselt luuakse 30 uut töökohta. Palgatoetusega oli oktoobris töötamas 1 339 inimest. Lisaks osales veel 4 464 inimest erinevates teistes aktiivsetes meetmetes. Vähenenud töövõimega inimeste teenustest osales tööalasel rehabilitatsioonil 710 inimest, kogemusnõustamisel 4 inimest, kaitstud töö teenust osutati 58 inimesele ning töölesõidu toetust sai 16 inimest.
Töötukassa maksis oktoobris töötuskindlustushüvitist 10 140 inimesele ehk 33 protsendile kuu jooksul arvel olnud töötutest. Keskmine täiskalendrikuu eest makstud hüvitis oli 433 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 3,7 miljoni euro. Ligikaudu 137 euro suurust töötutoetust sai oktoobris 6 975 inimest ehk 22 protsenti kuu jooksul arvel olnud töötutest. Kindlustushüvitist koondamise korral määras töötukassa oktoobris 537 inimesele. Keskmine oktoobris määratud hüvitis oli 1 606 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 977 tuhande euro. Tööandja maksejõuetuse hüvitise määras töötukassa oktoobris 7 inimesele, mis on senini väikseim kuine määramiste arv. Keskmine määratud hüvitis oli oktoobris 2 439 eurot ning hüvitisteks maksti kokku üle 61 tuhande euro.


description: Pärast mitut langusaastat on Vene turistide arv Soomes hakanud jälle kasvama. Septembris olid venelased rootslaste järel suuruselt teine välisturistide rühm.

title: Vene turistide huvi Soome vastu kasvab taas


authors:
Adele Johanson
Foto
Liis Treimann

description: Väljastpoolt Nordeat on finantssektori töötajate ametiühingusse astunud ainult 79 inimest. Kollektiivlepingut ei ole täna üheski Eesti finantsasutuses sõlmitud.

title: Eesti finantstöötajad hoiavad ametiühingust eemale

maintext:
Eesti Finantssektori Töötajate Liit (EFL) loodi 2013. aastal eesmärgiga sektori töötajate huvisid kaitsta ja esindada.
Töötajaid peaks liituma motiveerima just väljavaade töövaidluse ja õiguste rikkumise korral kusagilt nõu saada. Kusjuures, liituda võivad kõik, kelle tööleping on tehtud finantssektori tööandjaga, sõltumata ametinimetusest ja valdkonnast. EFLi juhatuse liikme Tanel Erik Podari kinnitusel on nii tööandjatel kui töötajatel kasinad teadmised töötajate õigustest.
Lisaks peaks ametiühingusse kuulumise üheks eeliseks olema kollektiivlepingu sõlmimine, millega töötajad saavad ühiselt nõuda paremaid tingimusi. Täna ei ole aga üheski Eesti finantsasutuses kollektiivlepingut sõlmitud ning pankade pressiosakondade kinnitusel püüavad nad olla töötajatega ka piisavalt kenad, et viimastel ei tekkiks sellesuunalisi ideid. Seda kinnitab ka Nordeat. «Nordea panga lugupidamine kõigi oma töötajate suhtes ning soov olla hinnatud tööandja on muutumatu,» kommenteeris panga personalijuht Liina Oks .
Kui ühes ettevõttes on liitunud töötajaid rohkem kui 5, võib asutuse juurde luua ka oma allühingu ning valida sellele usaldusisikud. Seni on ainuke allühing loodud Nordea panga juurde, ning EFLi kinnitusel kuulub sinna üle poole Nordea Bank AB Eesti filiaali töötajatest, mis on Eesti pangandusmaastikul suur ja silmatorkav erand. Ametiühingu rakuke Nordea pangas loodu kohe liidu esimesel tegutsemisaastal, kui liikmeid oli vaid 37.
Panga töötajate usaldusisiku Taago Pähkeli sõnul on pank ametiühingu näol saanud partneri, kes aitab konflikte lahendada. «Ametiühingu ja panga koostööna on saavutatud mitmel korral kõiki pooli rahuldavaid kokkuleppeid olukordades, kus töötajad on pöördunud oma muredega ametiühingu poole,» kommenteeris ta.
Panga poolt ei ole töötajate ametiühingusse kuulumist aga võimalik kuidagi kommenteerida, sest see käib delikaatsete isikuandmete alla ning nad ei tohi teada, kes on ametiühingu liige ja kes mitte kuna muidu võib juhtuda, et töötajaid ei kohelda võrdselt. Nii ei oska ka teised pangad öelda, kas nende töötajad ametiühingusse astunud on.
Nordea ametiühingu ümber on loomisest saati palju paksu verd olnud ning selle üheks põhjuseks on just püüd kollektiivleping sõlmida. Pärast allühingu loomist tärkas tüli panga juhtide ja usaldusisiku Hannes Veskimäe vahele, mis tänaseni pole laabunud. Veskimägi on töölt lahti lastud, töövaidluskomisjonis võitnud ja saanud kompensatsiooni. Pank on vahetanud juhti. Lepingut täna aga ei ole.
«Ei saa otseselt öelda, et keegi konkreetselt Nordea ametiühingule kaikaid kodaratesse loobib. Pigem on küsimus kollektiivlepingu läbirääkimiste pikaleveninud protsessis,» kommenteeris Pähkel.
Ees seisab ka Nordea ja DNB ühinemine, mis võib tähendada ka koondamist ning seega on ka ametiühingusse astujaid veelgi.
Liidu kodulehe kinnitusel oli liikmeid novembri alguse seisuga 373 . Nordea pangast oli liitunuid koguni 294, ehk siis ainult 79 finantstöötajat teistest pankadest ja kindlustusfirmadest on otsustanud oma õigusi ametiühingu abil kaitsta. Ainuüksi Swedbankis töötas 2015. aastal üle 2000 inimese, SEBs 1200, LHV pangas 200 inimest. Kõikides Nordea kontserni ettevõtetes Eestis töötab kokku üle 600 töötaja
«EFL-i läbisaamine teiste pankade ja finantsasutustega on seni olnud konstruktiivne - oleme korduvalt kohtunud suuremate turuosalistega, arutanud erinevaid töötajaid puudutavaid küsimusi ja jõudnud reeglina mõistmiseni või rahuldava lahenduseni. Üldjuhul pöördub töötaja EFL-i poole, kui on juba tekkinud mingi konfliktsituatsioon või mure töökohal,» nentis EFLi juhatuse liige Tanel Erik Podar.
«Oleme hetkel sunnitud ressursside nappuse tõttu keskenduma sinna, kus on kõige suurem EFL liikmeskond. Täna on selleks finantsasutuseks Nordea pank, aga kohe kui Nordea töötajad jõuavad kollektiivlepingu sõlmimiseni, saame hakata rohkem ressurssi suunama teiste Eestis tegutsevate pankade töötajatele ja nende huvidele,» lisas Podar. Oksa sõnul tähendaks finantssektori töötajate suurem kuulumine ametiühingusse ka seda, et Eesti kaotaks ühe olulise konkurentsieelise. « Töösuhete korraldamine kollektiivlepingutega võib vähendada seda paindlikkust, millest seni on võitnud nii töötajad kui tööandjad,» täheldas Oks.
Samal ajal on näiteks Soomes finantssektori ametiühinguga liitunud hinnanguliselt 70 protsenti valdkonna töötajatest. Tõsi, ka präänikud, miks ühingusse meelitavad, on priskemad. «Kollektiivleping on loomulikult kõige olulisem kasutegur. Aga meil on ka muud pakkuda, näiteks puhkekodud, töötuskindlustusfond, erinevad kindlustused,» rääkis Soome ametiühingute finantssektori valdkonna juht Antti Hakala. Lätis ja Leedus on SEB töötajatega kollektiivlepingu sõlminud. Lätis asutasid SEB töötajad ametiühingu juba 10 aastat tagasi.
Ka Eestis on sektoreid, kus ametiühingusse kuulumine on väga populaarne. «Näiteks, tervishoiu- ja transpordivaldkond, õpetajate liit – seal küündib organiseerunud töötajate osakaal juba 70 protsendini!» kommenteeris Eesti Ametiühingute keskliidu juht Peep Peterson.
Majandustegevust ei ole Eesti Finantstöötajate Liidus aastata jooksul toimunud, liikmemaksu ei ole kehtestatud ning kõik tööd on tehtud vabatahtlikult ja tasuta.


description: Valitsuskabinet tõenäoliselt arutab neljapäeval rahandusminister Sven Sesteri ettepanekut riigikogu liikmete riigi äriühingute nõukogudest tagasi kutsumiseks.

title: Valitsus arutab riigikogulaste nõukogudesse kuulumist nende tagasikutsumist nõudva Sesterita

maintext:
Rahandusminister ise neljapäeval kabinetiistungil ei osale, kuna on puhkusel.
«Ma olin juba kolmapäeval valmis ka ta puhkuse erakorraliselt katkestama ja ta Eestisse tagasi kutsuma, kuid lennuühenduste tõttu polnud see võimalik,» rääkis peaminister Taavi Rõivas valitsuse pressikonverentsil.
Eelmisel nädalal, mil Sester veel puhkusel ei olnud, teatas Rõivas, et pole rahandusministri ettepanekutega rahul ning ei võtnud neid toona valitsuse kabinetinõupidamisel arutamisele. Nüüd on Rõivas aga meelt muutnud.
«Halastasime rahandusministrile ja võtame selle teema ette kui vähegi jõuame,» ütles Rõivas tänasel pressikonverentsil.
Mis puudutab võimalikku vastuolu põhiseadusega, märkis Rõivas, et põhiseadus on Eestis kehtinud aastast 1992 ja riigikogu liikmed on nõukogudesse kuulunud kogu aeg.
«On erinevaid hinnanguid tulnud õiguskantsleritelt,» sõnas Rõivas, lisades, et kui Allar Jõks oli selles osas väga radikaalne, siis Indrek Teder ütles, et võivad olla küll. Nüüd on õiguskantsler Madise välja pakkunud, et tuleb lähtuda sellest, riigikogu liikmeid ei tohiks nõukogudesse nimetada minister.»
«Seda nimetamise korda ja kõiki neid nüansse tuleb kahtlemata arutada. Ma arvan, et meil on võimalus siin lahendus leida,» sõnas Rõivas.
Kuna praegu on riigikogu liikmed riigifirmade nõukogudes kaheksa, on kired selle teema ümber Rõivase sõnul ebaratsionaalselt suureks läinud.
Rahandusminister Sven Sester tegi oktoobri keskel valitsusele ettepaneku kutsuda riigikogulastest riigifirmade nõukogude liikmed oma kohtadelt tagasi, lõpetamaks võimaliku vastuolu põhiseadusega.
«Lähtudes õiguskantsleri seisukohast, et tänase korralduse juures ei tohiks riigikogu liikmed riigi äriühingute nõukogudesse kuuluda, teen valitsusele ettepaneku selle küsimuse juurde tagasi tulla ning riigi tegevus seadusega vastavusse viia,» ütles Sester toona BNS-ile.


description: Väga  keeruline on kontrollida, kas inimene, kes tahab järelmaksuga arvutit osta, räägib enda kohta ikkagi tõtt.

title: Marko Vaik: võite pankadele öelda mida iganes

maintext:
«Tihtipeale ei tea laenuandja teist mitte midagi, » rääkis DataMe OÜ, äriedenduse juh Marko Vaik Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ning FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. aastal.
Pangad omavahel informatsiooni Eestis ei vaheta. «Mida teab teie kohta SEB, seda teised pangad ei tea.»
«Nad on oma mudeleid lihvinud selliseks, et antud andmete põhjal on võimalik teha automaatotsuseid, aga seda, kas teil ka tegelikult on kolm last, nad kontrollida ei saa,» rääkis Vaik.
Samas tekib iga päev kõikide meie ostukäitumiste, maksete, kohustuste, finantsdistsipliini kohta tohutult informatsiooni. 85 protsenti sellest on kolme panga käes. 40 andmeist kuulub Swedbankile, 23 protsenti Nordea ja DNB ühispangale ja 22 protsenti SEBle. Kokku on Eestis aga 62 krediidiandjat ja panka.
«Kui teised pangad saaksid ligi samale informatsioonile kui suured tegijad, suudaksid nad pakkuda ka paremat teenust. Informatsiooni omamine aitab teha paremaid otsuseid ja muuta laenud odavamaks,» rääkis Vaik.
Euroopa Liit võttis vastu määruse, mis jõustub 2018, ning see võimaldab oma andmeid igalt poolt kaasa võtta. «Kui kogu informatsioon oleks mulle kättesaadav, saaksin võrrelda, kas minu laenutingimused on sama head kui teistel sarnastel inimeste. Saaksin poest küsida , kas toitun piisavalt tervislikult.»
«Andmed, mis te endast maha jätate, kuuluvad teile. See on ühe aasta pärast kui Euroopa Liidu määrus on kohaldunud ja kõik ettevõtted peavad seda täitma,» tõdes Vaik.


description: Kolmapäeval vähendas Euroopa Liit oma 2017. aasta majanduskasvu prognoosi Suurbritanniale Brexiti hääletuse mõjude tõttu ligi poole võrra.

title: Euroopa komisjon prognoosib Ühendkuningriigile järgmiseks aastaks vaid üheprotsendist majanduskasvu

maintext:
Peeter Koppel: reaktsioon üllatavalt leige
SEB privaatpanganduse strateeg Peeter Koppel ütles, et turgude reaktsioon Donald Trumpi võidule on üllatavalt leige ning investoritel tasub mõelda pigem ostmisele kui müümisele.
Pankurid juba valmistuvad Londonist lahkuma
Kuna pankurid eeldavad, et tulemas on Suurbritannia nn tugev lahkumine (hard Brexit) , valmistuvad pangad Londonist lahkuma juba sel aastal, vahendab Bloomberg.
Nõrk nael tekitab euroala majandusele rohkem probleeme kui brittidele
Briti nael on pärast Brexiti-rahvahääletust järsult nõrgenenud, kuid see ei ohusta mitte niivõrd Briti, kui euroala majandust, kirjutab Kauppalehti.
Prantsuse minister: USA pangad vähendavad tegevust Suurbritannias
USA pangad kavandavad Brexiti järel oma tegevuse koomale tõmbamist Suurbritannias, sõnas Prantsuse rahandusminister Michel Sapin neljapäeval.
Briti raudteetööstusfirmad tunnevad huvi Rail Balticu projekti vastu
Briti raudteetööstusfirmad tunnevad huvi Rail Balticu projekti vastu, ütles Briti raudteetööstuse liidu rahvusvahelise arenduse direktor Neil Walker teisipäeval intervjuus Läti raadiole.
Seitse asjaolu, mida tasub briti naela langusest teada
Kuigi briti naela languse «viimaseks piisaks karikas» oli reedene uudis, et brittide valuuta on langenud viimase 31 aasta madalaimale tasemele USA dollari suhtes, on analüütikute sõnul märgid sellest õhus olnud juba pikemat aega. Küll ei ole veel selge, mis nüüd järgnema hakkab.


description: FinanceEstonia juhatuse liikme Kristjan Lepiku sõnul selgub Trumpi võidu mõju alles aja jooksul, kuid tõenäoliselt läheb kõigil elu kehvemaks.

title: Kristjan Lepik Trumpi võidust: kõigil läheb raskemaks

maintext:
«Mõnikord mäletate mingeid momente, sest toimus midagi väga erilist. Üks neist oli minu jaoks Lehman Brothersi pankrot, sest kõik ootasid, et see pank päästetakse ära. Mõistisn, et selle sündmuse tõde selgub alles hiljem,» rääkis ta Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ja FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. aastal.
«Jalutasin tööle, inimesed olid tavalised, aga mul oli klomp kurgus, sest teadsin, et kõigil läheb raskemaks. Täna hommikul oli mul sama tunne.»
Prognoosid näitasid, et 80-protsendilise tõenäosusega võidab Clinton. « Ennustused on enamasti USAs väga täpsed. Kõik eksisid. Mis saab edasi? Ma ka ei tea, aga paremaks ei lähe.»
USA otsus tähendab liikumist suurema suletuse suunas. Valik, kas olla avatud või suletud, seisab ees ka Eestil. «Mõned inimesed ei sobi võib-olla meile kultuuriliselt ja me ei pea kõiki vastu võtma, aga peame mõtlema tarkade inimeste meelitamisele. »


description: Mullu Eesti idufirma Fits.me üles ostnud Jaapani suurettevõte Rakuten ning Hispaania jalgpalliklubi FC Barcelona sõlmisid nelja-aastase särgilepingu.

title: Fits.me omanik sõlmis FC Barcelonaga 220 miljoni euro suuruse särgilepingu


description: Hiina teatas pühapäeval Kesk- ja Ida-Euroopale mõeldud 10 miljardi euro suuruse investeerimisfondi loomisest, et hoogustada äritegevust maailma suuruselt teise majanduse ja Euroopa idaosa vahel.

title: Hiina loob Ida-Euroopa jaoks 10 miljardi suuruse investeerimisfondi

maintext:
Hiina teadaanne järgneb peaminister Li Keqiangi ja 16 Ida- ja Kesk-Euroopa (KIE) riigi valitsusjuhi tippkohtumisele Riias.
Hiina ja KIE riikide fondi hakkab juhtima laupäeval Riias loodud firma Sino-CEEF Holdings Ltd, edastas Hiina riiklik uudisteagentuur Xinhua.
Firma on riigi suurima laenuandja, Hiina Tööstus- ja Kommertspanga (ICBC) omanduses.
Sino-CEEF Holdingu tegevjuhi Jiang Jianqingi sõnul ulatub investeerimisfondi maht loodetavasti kümne miljardi euroni, vahendas Xinhua.
Tema sõnul keskendub fond taristu, kõrgtehnoloogilise tootmise ning massitarbimisele suunatud tööstusharude arendamisele KIE piirkonnas, kuhu kuuluvad nii eurotsooni riigid kui ka sellesse mitte kuuluvad Euroopa Liidu maad.
«Hiina on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi Poola ja Tšehhiga rahaliste sissemaksete asjus fondi,» ütles Li laupäeval Riias.
Peaminister Māris Kučinskise sõnul on ka Läti otsustanud fondis osaleda.
Investeerimisfondi näol on tegemist osaga Pekingi jõupingutustest rajada maa- ja meresidemed kaubanduseks Euroopaga. Hiina ettevõtmist tuntakse ka «Üks vöönd, üks tee» poliitikana.
Hiina tegevus Euroopas keskendub 2012. aastal loodud nn 16+1 koostööformaadile 16 endise kommunistliku Euroopa riigiga.


description: Loodav koalitsioon avalikustas täna õhtul peetud pressikonverentsil plaanitavad muudatused maksu- ja majanduspoliitikas.

title: Uus võimuliit avalikustas maksumuudatused


description: Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liikme Lasse Lehise hinnangul ei tohiks lihttöölised hakata e-maksuametis maksudeklaratsioone täitma.

title: Lehis: lihttöölised ei peaks maksudeklaratsioone täitma

maintext:
«Me laseme ettevõtlusse inimesed, ja ma ei räägi siinkohal tankistidest, vaid inimesed kes on tublid töömehed, aga kui talt labidas ära võtta ja anda raamatupidamisprogramm, siis ta tahab labida tagasi saada. Sellised inimesed võibolla ei peaks ise maksudeklaratsioone täitma, neile ei peaks ütlema, et see on nagu arvutimäng. Teatud juhul annab see vale signaali,» ütles Lehis neljapäeval Pricewaterhousecoopersi maksukonverentsil.
Lehise hinnangul on täna probleemiks see, et ettevõtete juhatuse liikmeid on väga lihtne nimetada.
Lehise hinnangul on e-maksuameti puhul teiseks riskiks see, et inimesed võivad arvata, et maksuamet ei tee täiendavaid kontrolle.
«Võib tekkida arvamus, et kui ta kasutab e-maksuameti võimalusi, et siis ongi kõik korras, et maksuamet täiendavat kontrolli ei tee. Need inimesed võivad olla väga pettunud kui nad saavad teada, et nii ei ole,» märkis Lehis.


description: Kuigi LHV Groupi juht Erkki Raasuke tänaseks väljapakutud KE, SDE ja IRli võimuliidu teemal arvamust avaldada ei soovi, ütleb ta, et debatistrateegiana võiks vähemalt viimased kümme aastat Eesti poliitilist avalikkust iseloomustanud vastandumine nüüd küll vahetuda.

title: Raasuke: vasakpoolsusega hirmutamise asemel võiks rääkida, mida head on pakkuda

maintext:
«Ma ei taha praegu kuidagi sekkuda. Minu peamine sekkumise viis on valimispäeval – oma sedel õigesse kasti lasta. Vahepeal võib muidugi debateerida ja rääkida, aga väikeses Eestis ei pea seda meedia vahendusel tegema,» ütles Erkki Raasuke Äripäevale.
Vasakpoolsusega hirmutamise kohta märkis Raasuke, et Eestis on vähemalt kümme aastat olnud mitmesugust vastandumist. «Debati strateegiana võiks see nüüd vahetuda – selle asemel, mis halba meiega kõik juhtuma hakkab, võiks rääkida, mida meil on head pakkuda,» rääkis Raasuke.
Loe lähemalt Äripäevast.