title: Amazon Go - see on Amazoni ulmeline nägemus "päris" poest

maintext:
Amazon Go on kui möödunud sajandi kommunisti märg unenägu, kuid 2017. aastal see juhtubki - kauplus, kuhu astud sisse, võtad, mida hing ihaldab ning jalutad välja. Ei kassiiri, ei turvameest, ei ühtki küsimust. Isegi mitte iseteeninduskassat. See on Amazoni uus "päris" pood, milles tehakse ostud mobiiliäpiga ja tehisintellekti valvsa pilgu all.
Maailma suurim veebipood ei kavatse järgmisel aastal meid üllatada drooniga paki ukse taha toomisega, vaid hoopis teisel moel. Seatlle´is avatakse pood, mis on nagu "päris" - seal on riiulid kaubaga, võid sisse jalutada ja valida sobivad tooted ning need kotti pista. Sisse astudes valideeritakse sind kas biomeetriliselt (tuntakse nägu ära) või mobiili kaudu. Jalutad nagu läbi metrooväravate ja isik on tuvastatud. Tehniline lahendus on loodud Amazon Go tasuta mobiiliäpi baasil, mida toetab iseõppiv kauplusetarkvara, hulk sensoreid ja näotuvastus. Kaupadel on küljes raadioidentifikaatorid ning kaamerad jälgivad, millal kaup letist võetakse (või sinna tagasi pannakse).
Poes aga võib tavashoppajal esialgu hakata imelik - mis lahti? Inimesed jalutavad riiulite vahel ja ajavad kaupa ma isiklikesse õla- ja seljakottidesse! Kuid kõik on seaduslik. Iga toote võtmine on fikseeritud. Niipea, kui aga poe ukse vahelt läbi jalutad ja tänavale tagasi jõuad, on sinu virtuaalne rahakott tühjenenud just selles summas, kui palju asju sa poes endale kotti toppisid. Ei kassiiri, ei turvameest. Ka iseteeninduskassas vöötkoodidega jamamine jääb ära.
Selline on Amazoni ettekujutus tulevikupoest, mis juba järgmsie aasta alguses avatakse. Neile, kes tahavad suhelda ja müüjat küsimustega kiusata, on retropoode veel järgmisel aastal küllaga. Need aga, kes ei taha mingeid lisategevusi, vaid lihtsalt vajaliku kaasa krabada, neile on uus Amazoni pood sobilik. Eriti veel sellepärast, et seal puuduvad igasugused järjekorrad. Jalutad sisse, jalutad välja, ei suhtle sõnagi ja saad oma ostud tehtud.
Introvertsetele põhjamaalastele kõlab see kui ideaalne kauplus.


title: Kuidas 4G ruuter Interneti majja toob, kui muudmoodi pole võimalik

maintext:
Kuigi mööda külateid ja rabasid ning luitemetsi kulgevad valguskaablid mööda Eestit, ei pruugi kiire Internet maakohtadesse jõuda muud moodi kui õhu kaudu. Siis abistab vaid 4G ruuter. Kuidas seda seadistada? Mida teha, et kiirus oleks parim?
AM uuris veidi 4G ruuterite maailma ja siin on mõned muljed.
Mis on 3G ja 4G vahe?
Nagu nimigi ütleb, on 3G 3. generatsioon, 4G aga neljas. Seega 4G on uuem, kiirem ja stabiilsem. 3G leviala nö „hingab“ – kui on rohkem kasutajaid, kipub leviala kokku tõmbuma ja kaugemad kasutajad kukuvad 3G võrgust välja, tagasi aeglasesse EDGE´i. 4G aga ei „hinga“, vaid kõik saavad võrgus olla kogu aeg. Küll aga kiirus langeb, kui rohkem kasutajaid lisandub.
Seega on eriti oluline, et 4G ruuter hoiaks kasutaja kindlalt levis. Erinevalt 3G-st on levi püsivam ning tähtis on ruuteri esialgne õige paikapanek ja testimine.
Milliseid 4G ruutereid on Eestis saada?
Turgu valitseb Huawei – enamus operaatorite juures müüdavaid või nende poolt renditavaid 4G ruutereid on pärit sellelt Hiina tootjalt. Elisal on neli Huawei ruuterit: B315, E5180 Cube, E5377s ja E5577Cs-321. Neist kaks viimast on nn taskuruuterid ehk kaasaskantavad akuga seadmed, mis jagavad mobiilset Internetti WiFiga näiteks mobiiltelefonidele või muidugi ka sülearvuti(te)le. Tele2 müüb samuti B315 ruuterit ja taskuruuterit E5577, ikka Huaweilt. Telia Eestis on müügil Huawei E5186 ja mobiilne ruuter E5577s. Seega valik polegi väga kirju.
Kui tavalised 4G ruuterid sobivad kodutingimustes kuhugi kõrgele kohale akna läheduses, kus on parem levi, siis akuga kaasaskantavad ruuterid on mõeldud kodust väljas kasutamiseks – näiteks suvilas, matkal või reisil olles.
Huawei B315 võtab andmeside vastu 4G antenniga ning jagab seda kas WiFi kaudu (standarditega 802.11b/g/n) või nelja LAN pordiga kaabliga seadmetesse. Üht LAN porti võib kasutada ka WAN-ina, näiteks teisest kaabliga Internetiühendusest sisendi võtmiseks. Huawei kodulehel mainitakse, et tegemist on Gigabit Etherneti tehnoloogiaga, mis on suur pluss. Tavalise 100 Mbit/s portidega ruuteriga oleks juba lubatud 4G kiirused 150 Mbit/s alla ja 50 Mbit/s üles maha piiratud. Kahju, et sel seadmel pole WiFi uue standardi ac tuge, siis saaks ka üle õhu ülikiireid sisevõrgu ühenduskiiruseid nautida. Samas on WiFi standard n piisav 4G maksimumkiiruse 150 Mbit/s jaoks. Ruuteril on taga kaks SMA MIMO antennipesa, mis aitavad levi parandada, kui antennid juurde hankida, kaabli otsa panna ja kuhugi kõrgesse kohta vedada. Linnatingimustes piisab ka ruuteri enda külge antennide kinnitamisest.
Huawei E5180 Cube 4G ruuter on ilus kuup koju või kontorisse, kuid sellel on vaid üks LAN pesa. Ülejäänud seadmed tuleb ühendada üle WiFi (802.11b/g/n). Ja see üks pesa kaabliga on ka mitte Gigabit Ethernet vaid 100 Mbit/s kiirusega. Sobib näiteks mõne võrguprinteri lisamiseks. Lubatud 150 Mbit/s allalaadimine ja 50 Mbit/s üleslaadimine on muidugi taas teoreetilised maksimumid, kõik oleneb tavaelus levist ja operaatori võrgu omadustest. Kuup on stiilne, kuid neile, kes vajavad rohkem LAN pesasid kaabliga seadmete ühendamiseks, on sellest ehk vähevõitu ja B315 tundub neile etem.
Huawei E5186 on Telia Eesti e-poes ainuke hetkel saadaolev „lauaruuter“ 4G-ga, teised on vanemad mudelid ja läbi müüdud. See natuke kallim mudel õigustab oma hinda eelkõige 300 Mbit/s allalaadimiskiirusega, mis on poole kiirem kui enne nimetatud mudelitel. Samuti on WiFi kiire ja sisaldab uusimat ac standardit (802.11a/b/g/n/ac). Kui andmesidepaketis on piiramatu kiirus, maksab just see mudel valida. Enne peaks muidugi testima, kas 300 Mbit/s ikka koju levib.
Kaasaskantavad taskuruuterid – kui liigud palju ringi
Millal oleks mõistlik osta hoopis akuga taskuruuter? Põhjusi selleks on mitmeid, näiteks
pere ei taha kulutada mobiilsidepakettidele iga kasutaja jaoks eraldi, vaid üheskoos
suvel suvilasse kolides on hea, kui oleks kõigile seadmetele ühest kohast ka mobiilne Internet
reisil olles tahaks mugavalt arvutit ja telefoni WiFi võrku saada
autosse on mobiilse ruuteriga hea lihtne WiFi leviala tekitada
kui oled mobiilsel töökohal, saab taskus mobiilse ruuteriga alati väikese leviala tekitada, ükskõik kus ka ei viibiks ja niimoodi tööasjad ära ajada. Mõni mobiilne võrguseade on ka ilmastikukindel.
Mobiilse ruuteri juures on lisaks 4G ja WiFi kiirusele oluline veel seadme kaal ja kui kaua aku vastu peab Internetti jagades. Väiksemate seadmetega ning suurema perega võib hakata piirama ka maksimaalne lubatud seadmete arv (Huawei E5377s-i puhul nt 10), kuid tavaliselt see siiski probleemiks pole. Kaabliga reeglina seadmeid taskuruuteri taha ühendada ei saa, sest seade on liiga pisike ja puuduvad LAN pordid. Mõnikord saab lisada ka mälukaardi, et teha ruuterist võrgusalvestusseade. Siis saab oma reisipildid kohe operatiivseltiivaselt salvestada. Huawei E5577 4G ja Huawei E5377s pakuvad seda võimalust kuni 32 GB microSD kaardipesaga.
Kuid vanamoodne mälupulk-modem?
Kolmas võimalus 4G internet majja saada, kui kaablit tuppa ei tule, on vanamoodsa USB pulgaga, mida kasutati päris mobiilse andmeside algusaegadel. Nüüdki on olemas nii 3G kui 4G modemid, mis käivad USB pesasse ja ajavad asja ära ühe arvuti võrku ühendamisel.
USB modemid sobivadki juhul, kui kodus on üks-kaks arvutit, millest korraga on netis vaid üksainus seade. USB pulk sisaldab SIM kaardi pesa, mõned ka mälukaardipesa ja neid saab kasutada vastava tarkvaraga, mis tuleb arvutis käivitada. See on küll ebamugavam kui 4G ruuteriga, kuid odavam. Samuti on USB pulka väga lihtne igale poole kaasa võtta.
Levi saab netipulgaga parandada lihtsa nipiga. Kuna tavaliselt asub lauaarvuti kuskil laua all ja seal on levi kõige kehvem, tuleks hankida USB pikendusjuhe. Kui see ulatuks aknani, siis tuleb USB netipulk ühendada pikendusjuhtme otsa ja kinnitada näiteks üles aknale, nii on tagatud parem levi. Ka sülearvutiga võib USB pikendusest levi parandamisel suur abi olla. Osa netipulki on pööratava pistikuosaga, neid saab sülearvutis kasutades näiteks püstiasendisse keerata, nii on levi parem. 99% netipulkadest on pärit Huaweilt, seega on nende kasutamine ühesugune kõigi operaatorite juures, vaid võrguseaded on natuke erinevad. Lähema info seadistamise kohta leiab operaatori kodulehelt.
Mismoodi levi parandada?
4G ruuter ei pruugi mobiilioperaatori mastist kilomeetrite kaugusel asuvas metsatalus üksi abiks olla. Vaja läheb lisaseadmeid.
Üks võimalus on hankida katuseantenn, mis näeb välja nagu teleriantenn, aga tegelikult ei ole seda. Tegemist on spetsiaalse 3G/4G antenniga, mida suunates oleks vaja kas spetsialisti abi või teadmist, mis suunas vajalik mobiilimast asub. Üks võimalus on vastava mobiiliäpiga masti asukoht kindlaks teha – näiteks Androidis töötava Network Cell Info programmiga. Koos kompassiga saab masti suuna teada.
Kallimaks lahenduseks (üle 700 euro) on siselevi repiiterid, mis parandavad levi siseruumides. Üks seade jääb akna juurde heasse levisse, teine paarikümne meetri kaugusele kehva leviga siseruumi. Tavaliselt on repiiterid operaatori külge lukustatud ja ei võimenda teise operaatori levi.
Näide, kuidas 4G ruuter otsepilti näitab
Lõpetuseks üks ilus näide, kuidas 4G ruuter leiab kasutamist Otepääl. Tegemist on Huawei tööstusliku seadmega, mis kannatab ka natuke ekstreemsemaid olusid, kuid sisu poolest on tegemist igati tavalise kiire 4G ruuteriga. Aknale on kinnitatud lisa-antenn, et levi oleks parem, kaablit pidi jookseb valvekaamerast otse ruuterisse pilt Looduskalendri talilinnukaamerast. Kui aastaid tagasi sai edastada üsna väikest videopilti, siis praegu pole ka Full HD üle Elisa 4G probleemiks koos kvaliteetse heliga.
Ekraanipilt talilinnukaamerast Looduskalendri Foorumis, üles võttis kasutaja IceAge.
Vaata talilinnukaamerat siit: http://www.looduskalender.ee/n/node/905

fasttext_language: et


title: VIDEO: Gatebox - üksindust võimendav robotkaaslane

maintext:
Tulevikus oleme me rohkem üksinduses kui seni - kuigi inimesed elavad aina enam suurlinnades ja tihedalt koos. Jaapanis ollakse sinna juba jõudnud, eks tuleb ka meil harjuda, et robotkaaslane on tulevikus paljude jaoks kõige lähedasem olend.
Gatebox on Jaapanis valmis saanud noorte jaapanlaste igapäevase tühjuse ja suhtepuuduse asendaja - virtuaalse kaaslase, õigemini elukaaslase, kes hoiab end kursis kõigi sinu asjadega, vestleb, lohutab, äratab, ootab koju. Ta ei vihasta kunagi, ei hakka tüli norima, saab alati aru ja räägib.
Kuid vaadates seda videot, kumab vastu meeletu üksindus. Kas sellist tulevikku me tahtsimegi?
Robotkaaslane ise näeb välja nagu kohvimasin, mille klaasanumas liigutab end 3D multikategelane. Piiratud hulga karakterite hulgast saab valida enda lemmiktegelase.
Kui oled kodust eemal, siis võib oma koduse kaaslasega endiselt suhelda. Ta saadab sõnumeid, helistab, tunneb muret, kui hilja tagasi jõuad.
Hetkel on saadaval siiski vaid üks karakter, kuid neid lubatakse massiliselt juurde toota - nii, et saaksid valida just oma lemmiku, kas väljamõeldud tegelase, mõne tuntud multifilmitegelase või päris-inimese sarnase roboti. Praegu aga võib sinu virtuaalseks sõbraks hakata Gateboxi esimene virtuaalne robotkaaslane Azuma Hikari.
Kes ta selline on? Gateboxi kirjelduse järgi 20-aastane, 158 cm pikk, huvitub anime-filmidest, toitudest meeldivad kõige rohkem donutsid ehk rõngikud, kardab putukaid ja unistab ületöötavate inimeste abistamisest.
Valida saab kahe erineva hääletooni vahel, muid valikuid veel suurt pole, aga kuna ettevõte alles oma toodet arendab, siis kõik vajalik lisandub peagi. Ka see, et vastata mitte-jaapanlaste unistustele ideaalsest kaaslasest. Praegu oskab robot vaid jaapani keeles suhelda. USA ja Jaapani poodides tuleb tehisintellektiga kaaslane müüki 2017. aasta detsembriks ehk täpselt aasta pärast. Hind on krõbe: 2730 dollarit pluss maksud.
Ikkagi on see kõik väga üksildane tulevik, aga samas on Gatebox üks võimalusi muuta tehisintellektiga suhtlemine inimlikumaks. Azuma Hikari on tegelikult nagu Google Now, Hello, Amazon Echo, Siri või Cortana inimnäoline kehastus. Las ta siis olla. Võib-olla selline tehisintellekt hakkab paljudele (üksikutele) meeldimagi.


title: Tricorder ehk mobiilne tervisemõõtja tuleb 2017. aastal

maintext:
Tricorder on Star Trekist tuntud paks klapptelefoni moodi seade, mis määras hetkega inimese terviseseisund ja ütles, mis tal viga. Sellest seadmest, nii nagu teleportatsioonist on unistatud juba varastest kuuekümnendatest, aga midagi sellist pole ikka veel valmis mõeldud. Kui midagi juhtub või tunneme end kehvasti, on ainus võimalus pöörduda arsti poole. See aga võtab aega, on mõnikord kulukas ja iga kord ei saagi ammendavat vastust, mis siis organismi vaevab.
Selleks, et igaüks saaks kohe teada, mis häda parajasti keha närib, otsustas kiibitootja Qualcomm välja kuulutada võistluse, kus tuleb valmis saada Star Trekist tuntud "päris" Tricorder - seade, mis oskab määrata 16 enamlevinud tervisehäire esinemist või kinnitab, et neid tõbesid hetkel pole, mõõdab kehatemperatuuri, pulssi, hapnikusisaldust, hingamist.
Võistlus Tricorder Xprize algas kolm aastat tagasi ja võitja, kes saab 10 miljonit dollarit, kuulutatakse välja 2017. aasta keskel.
Praeguseks on sõelale jäänud kaks võistkonda, kellest üks on Pennsylvaniast pärit Basil Leaf Technologies. Nende lahendus DxtER näeb välja selline:
Teine finaali pääsenu on Dynamical Biomarkers Group Taiwanist oma seadmega T06, mis aimamisi meenutaks juba natuke rohkem Star treki seadet, kuid on veel kaugelt kohmakam ja keerulisem. T06 koosneb sahtlikestest, kus on põhitestideks vajalik varustus:
Jääb üle loota, et mõne aastaga muutuvad need seadmed mobiilisuuruseks ja aitavad pikendada nö tervena elatud aastate hulka. Ja järgmisena siis mida Star Trekist tahta? Kas tähtedevahelisi reise või teleportatsiooni lähikosmose piires?


title: Honor Magic - uus trend nutitelefonidel, kumera äärega?

maintext:
Nutitelefonide juures tundub olevat väline disain seisma jäänud. Ehkki Samsungiga on kumerad ääred tulnud juba eelmise põlvkonna lipulaev-telefonidesse, on keskmine tavaline nutikas mobiil muutunud aina igavamaks. Peagi Hiinas müügile ilmuv Honor Magic (Honor on Huawei nö odavbränd) aga ei pakugi enam suurt olulisi tehnoloogilisi uuendusi riistvaras, kuid muudab oluliselt telefoni välimust.
iPhone´ile sarnanev metalsete kergelt kumerate äärtega korpus saab Honor Magic´u puhul lausa kiilukujulise, teravamaks kumerduvate äärtega korpuse, mis peaks kätte andma võib-olla mingi uue moesuuna järgmiseks aastas. kas selliseid ümarate õhukeste äärtega telefone me tahakski?
Tagaküljel on nagu Honor 8-le ehk eelkijale omaselt kaks kaamerat. Kahe kaamera süsteemist oleme lähemalt rääkinud korduvalt, viimane kord siin. Lisaks kahele tagakaamerale on näotuvastuskaamera Tobii´lt esiküljel, mis oskab silma liikumist jälgida.
Ekraan on siiski pisut paremaks läinud, 2560×1440 pikslit (enne oli Full HD), sõrmejälelugeja on tagant kolinud esiküljele ekraani alla. Mõnes mõttes võib seda pidada ebamugavamaks, mõnes mõttes mugavamaks, olenevalt kasutajast. Lisaks sõrmejäljetuvastusele aitab Honor Magic kiirelt ja turvaliselt sisse logida ka silmajälgimisega Tobii kaamerasensori abiga, mis on esimest korda mobiiltelefonis. Varem kasutati seda tehnoloogiat vaid sülerites.
Näotuvastus tähendab ka seda, et kui keegi võõras haarab telefoni enda kätte, pole tema jaoks näha ühtki privaatset sõnumit ekraanil. Näotuvastus töötab alla sekundiga, kasutades Tobii infrapunasensoreid ja lisaks ka omaniku nö käetuvastust. Kuidas see täpselt töötab, pole lähemalt selgitatud, aga kui omanik haarab telefoni kätte, siis tuntakse see ära ja kui paneb lauale või taskusse, on samuti omaniku lahkumine fikseeritud.
Tarkvara osas on Honor lisanud mobiilile tehisintelligentse abimehe, mis lülitab sisse funktsioone, mis see arvab vajalik olevat vastavalt kasutaja käitumisele, kuni näiteks pimedas ruumis taskulambi sisselülitamiseni.
Spetsiaalse "disainitud molekulaarstruktuuriga grafiidist" aku laadimine 50 protsendini võtab aega 5 minutit ja 70 protsendini 20 minutit.
Kumerate äärtega ekraan olevat pärit Samsungilt.
Kas ja millal telefoni ka väljaspool Hiinat müüma hakatakse, pole praegu teada. Kuid ilmselt midagi sarnast kuulutatakse järgmisel aastal välja ka välisturgudele, sest Samsung Galaxy S7 ning Xiaomi Mi Mix-i kõrvale tahab Huawei tulla just oma Honor Magicu laadse tootega.


description: AM on seda nüüd peaaegu kaks kuud testinud ja võib öelda, et Bitwalking dollareid tõesti koguneb - vaevaliselt, aga siiski.

title: Bitwalking 2 kuud hiljem: raha tuleb, aga sellega pole midagi teha

maintext:
11. oktoobril alustas mobiiliäpp Bitwalking tegevust ka Eestis - see on rakendus, millega saad raha teenida lihtsalt kõndides. AM on seda nüüd peaaegu kaks kuud testinud ja võib öelda, et Bitwalkingu dollareid tõesti koguneb - vaevaliselt, aga siiski.
Rakenduse loojad on vahepeal saatnud mitmeid uuendusi ja mõni neist on rahateenimisvõimalust vähendanud, mõni kasvatanud. Viimane kasutajatele saadetud teade hoiatab, et enam ei peeta jooksvalt arvestust mobiili sees, vaid kogutud andmed lähevad teenusserverisse analüüsiks ja alles siis saab teada, kas kõndimine on läinud arvesse või mitte. Google Fit varustab küll Bitwalking äpp´i andmetega, kuid ikkagi tehakse pettuste vältimiseks serveris täiendav kontroll.
Mida täpselt kontrollitakse, pole teada, kuid päevas on ka pikal matkal olles raske üle dollari teenida. AM-i testtelefon on tänaseni teeninud 22,67 dollarit, mis teeb kuus umbes 10 dollarit. Rikkaks ei saa, kuid näiteks võiks kõndimisega tasa teenida oma Netflixi kuumaksu ehk diivanil vedelemise - filmivaatamise aja. Programm on praegu nö raha "kaevandamise" faasis, kus kõik saavad Bitwalking dollareid (W$) koguda, kuid neid pole kuskil kulutada (korra said siiski brasiillased oma raha heategevuseks ära anda). Kulutamiseks vajalik e-pood näitab mõnesid ostuvõimalusi, kuid seal saab praegu hääletada, mida oma raha eest sooviksid tulevikus osta.
Üks võimalus e-poe kiiremaks avanemiseks igas riigis on ka rohkem liitujaid, kirjutatakse äpp´i korduma kippuvates küsimustes, millal siis lõpuks raha kulutama saab hakata. Ootame, kas ka Eestis tekib üldse kunagi piisav kõndijate mass, et pood avaneks. Aga seni on muidugi niisama hea kõndida, nähes arvel summa vaikset suurenemist.
Vaata lisaks:
Eilsest käivitus Bitwalking - ka Eestis saab kõndimise eest natuke raha teenida
Bitwalking ehk kõndimise eest raha teenimise äpp ärkas korraks talveunest
Bitwalking - mobiiliäpp, mis maksab sulle kõndimise eest!


title: Sel nädalal ehitatakse mängukeskkonnas Minecraft virtuaalset Baltikumi

maintext:
Tänasest kuni 10. detsembrini ehitatakse kolmes Balti riigis virtuaalset Baltimaad - “Minecrafti eri!” võistlusel osalejad võtavad virtuaalkeskkonnas Minecraft mõõtu oma Balti naabrite vaatamisväärsuste ehitamises.
Eesti võistkonnad püstitavad populaarse arvutimängu maailmas Läti ja Leedu olulisi hooneid, loodusimesid või teisi ehitisi. Lätlaste ja leedulaste ülesandeks on ka Eesti vaatamisväärsuste loomine. “Minecraft eri!” annab osalejatele võimaluse omandada salamisi nii programmeerimise algtõdesid kui saada teadmisi lähinaabrite kultuurist ja geograafiast.
Võistluse võitjad kuulutatakse välja kolmes vanusekategoorias ning lisaks valitakse meeskond, kellest saab Baltikumi üldvõitja. Lisaks osalemisrõõmule ootavad parimate tööde autoreid auhinnad.
“Arvutimänge on juba pikka aega tunnustatud kui loovat ja arendavat meediumi,“ ütleb võistluse tehniline projektijuht Ivari Tölp. Minecraft on tema sõnul aga on hoopis enamat kui tavaline arvutimäng - see ei anna mängijale kindlaid reegleid, narratiivi ega suunda. “Minecraft pakub vaid ehitusklotse, millest igaüks peab omale ise eesmärgid kokku seadma,” selgitab Tölp. Võimalik on ehitada mitte ainult linnu ja mägesid, vaid üles seada ka tootmis-, transpordi ja lausa elektriliine. Redstone'i võimalustega võib andekas "mängija" kokku panna kasvõi täisfunktsionaalse kalkulaatori.
Mängukeskkonna Minecraft võistlus toimub Eestis juba kolmandat korda ning see on osaks ülemaailmsest programmeerimise nädalast KoodiTund, mis leiab aset 5.-11. detsembril ja innustab kõiki huvilisi ühe tunni jooksul koodi kirjutamist proovima. Möödunud aastal tegi KoodiTunni jooksul programmeerimisega tutvust üle 100 miljoni noore üle kogu maailma.
Minecraftis ehitamise võistlus algab 3. detsembril kell 10 ja tööde valmistamise tähtaeg on 11. detsember 2016 kell 20. Rohkem infot võistlusel osalemise ja reeglite kohta leiab: http://www.nutilabor.ee/minecrafteri2016/.
“Minecrafti eri!” võistlust korraldavad Vaata Maailma SA, Microsoft Eesti ja vabatahtlikud.


title: VIDEO: Amazon paneb veoautod andmeid vedama!

maintext:
Mäletate veel nalja sellest, et andmeid on kiirem kirjatuviga mälukaardil saata, kui gigabaite üle neti liigutada? Või kui Amazon tuli välja kõvakettakohvritega, millega andmeid serverikeskusesse saata kulleriga võttis kordades vähem aega kui oma terabaite üle neti pumbata? Need jutud vastavad kõik tõele, aga mida teha siis, kui infot on petabaitide jagu?
Siis tuleb appi võtta kaugsõiduautod - rekkad. Amazon töötas välja salvestuskonteineri, mida kutsutakse Snowball´iks. See on parajalt suur kast, mis mahutab kuni 80 TB andmeid ja mis saadetakse oma andmete AWS teenusesse tõstvale ettevõttele, et siis see tagasi serverikeskusse juba koos andmetega sõidutada.
Paraku on mõnedel ka selline andmemaht liiga väike. Petabaitide ja isegi exabaitide jaoks läheb vaja juba merekonteineritäit Snowballe.
Ja sellelegi on Amazon mõelnud. Nende uus Snowmobile ongi veoauto, mis kogub Snowballid konteinerisse ja läkitab teele. Merekonteinerit võib ka meritsi vedada või raudteed mööda, andmed pole kergestiriknevad ja säilivad kaua. Peaasi, et need jõuaks kohale kiiremini kui üle võrgu, kust polegi võimalik mõistliku aja jooksul nii suurt hulka infot edastada.
Sel nädalal esitletud ühte Snowmobile´i konteinerisse mahub kuni 100 petabaiti andmeid. Veokas sõidab kliendi maja ette, aknast visatakse sisse tõsised fiiberkaablid ja andmepumpamine võib alata. Info loomulikult krüpteeritakse. Edastuskiirus on mitme ühenduse paralleelsel kasutamisel kuni 1 TB/s, kuid isegi sel juhul saab ka konteiner täis alles rohkem kui nädalaga. Üle kiire Interneti käiks andmete pumpamine aga paarkümmend aastat.
Kui tee peal midagi juhtub, tuleb tagasi sama laadungi järgi tulla. Iga mõistlik klient hoiab ju andmete teel olles omal varukoopiat. Samas on konteiner veekindel, kliimaseadmega, GPS-i abil jälgitav ning vajadusel turvaeskordiga.
Muidugi on andmete veoutoga transportimise teenus esialgu vaid USA-keskne, kuid väga suurtele klientidele pole välistatud ka mõni erilahendus - näiteks Euroopast konteineriga laeval USA-sse vedamine. Hind on vägagi kokkulepitav, aga mingi orienteeruva maksumuse Amazon siiski annab - Snowmobile´i mahu broneerimine maksab $0.005/GB/kuus.
Amazon AWS Snowmobile - kellel seda üldse võib vaja minna?
Maailmas on asutusi ja organisatsioone, mis suudavad hetkega tekitada tohutuid andmehulki. Näiteks võib tuua osakeste põrguti CERN-is, kus petabaitide jagu andmeid sünnib peaaegu hetkega. Et neid kaugel asuvatesse serveritesse varundada või andmetöötluseks viia, ongi ainus mõeldav vahend veoauto. Samuti võib maanteetransporti vajada mõni finantsasutus, Netflixi sarnane videoteenus, riigi- või teadusasutus.
Infoühiskond on küll käes, aga ka sellised virtuaalsed asjad nagu andmed vajavad teinekord vanakooli 20. sajandi transporti. Seega - transiidiäri võib varsti leida uue tulutoova ala - andmevedu.


title: VIDEO: Droneboarding - uus lõbus sport lumelauaga

maintext:
Drooniga inimese lennutamine pole iseenesest mingi uudis (Volocopteri lennust oleme juba kirjutanud), kuid droneboarding ehk drooniga lumelauatamine on juba midagi väga lahedat ja ilmselt varsti ka trendikat. Samas on see spordiala kindlasti väga ohtlik, sest droon võib inimese päris kõrgele õhku tõsta.
Droneboarding sai isetegemise projektiks juutuuberi Casey Neistati tiimile, kes mõtlesid, et lahe oleks drooniga mägedes sõita, aga nad ei leidnud ühtki kommerts-drooni, mis selleks oleks sobinud. Seega tehti sobiv lumelauadroon ise.
Levi suusakeskuses Soomes, kus on nähtud igasuguseid imelisi suusa- ja lauavarustuse lisasid, on drooniga lauatamine siiski rohkem kui tähelepanu äratav. Lumelaudur lendas üle majade, tegi tasasel maal hüppeid ja lasi end suusanõlvast üles vedada. Kas kümne aasta pärast käiakse niimoodi "mägedes"? See oleks võimalus ka meile, tasase maa inimestele lauaga pikalt kihutada, ilma et peaks kõrgeid mägesid otsima.
Vaata efektset videot siit:
Siin on ka 360 kraadi video drooni küljest ja lauduri käest:


title: Milline nutitelefon sobiks hästi Jõuluvana kingikotti? Elisa ekspert soovitab

maintext:
Jõulude ja aastavahetuse vääramatust lähenemisest annavad märku soovitused, mida kingikotti valida. Robotitest on juba räägitud. Milline nutitelefon aga sobiks Jõuluvanal tuua ja kellele? Sellest kirjutab Elisa ekspert Mailiis Ploomann jagab nõuandeid, kuidas selles maailmas orienteeruda ja millest lähtuda, kui on soov lähedasele või sõbrale kinkida jõuludeks nutitelefon.
Milline nutitelefon kinkida inimesele, kel pole varem nutitelefoni olnud?
Kui kingilistis on keegi, kes on seni nutimaailmast eemale jäänud ning ei oska seetõttu veel öelda ja isegi mitte mõelda, mis on tema jaoks nutitelefoni juures kõige olulisem, on headeks ning soodsateks valikuteks Samsungi Galaxy J3 või Coolpad Modena 2. Nutitelefoni esmakasutajale on tihtipeale esimeseks funktsiooniks, millest rõõmu tuntakse, pildistamine. Nende telefonide puhul saab klient endale fotode jäädvustamiseks väga asjaliku 8 megapikslise kaamera ning piisavalt suure, vähemalt 5 tollise, ekraani. Mõlemad telefonid jäävad umbes 150 euro hinnaklassi.
Kliendile, kellel on varem juba esialgne nutimaailma kogemus olemas ning kes soovib nüüd seadmelt paremat tehnilist võimekust
Nutitelefoni keskmine kasutusaeg jääb umbes kahe aasta kanti ning süües kasvab kindlasti isu – seega kui pead valima kingituse mõnele kallile inimesele, kes veel aasta-kaks tagasi sattus eelmisesse kategooriasse, siis nüüd oleks õige aeg leida, milline nutitelefon talle sobib.
Selle aasta jõulude ajal on headeks valikuteks Sony Xperia XA ning Samsung Galaxy A5 (2016). Hinnaklass on nende telefonide puhul alla 300 euro ning soodushinnaga ostes tuleb hind veelgi parem.
Mõlemad nutitelefonid paistavad silma kirka ekraani ning võimeka protsessoriga, mis võimaldab samaaegselt tõrgeteta jooksutada mitut rakendust. Sobivad hästi ka pikemate videote vaatamiseks.
Ka esi- ning tagakaamerad on mõlemal mudelil juba oluliselt teravamad ning võimekamad.
Juba kogenud nutihundile, kes teab, mida seadmelt nõuda ning kelle jaoks on nutitelefon igapäevaelu orgaaniliseks osaks.
Tihti kuuluvad siia kategooriasse vanuselt või hingelt noored nutimaailma fännid, kelle argipäevas ja meelelahutuses on nutiseadmel niisama loomulik roll nagu riietelgi, mida kanname.
Suurepäraseks valikuks neile on Huawei Honor 8 või Samsung Galaxy S6. Mõlema seadme hinnaklass on veidi üle 400 euro ning võib öelda, et tegemist on tõsiseltvõetavate tööloomadega.
Siinkohal on üleliigne rääkida, kui head on nende telefonide ekraanid või kui võimekad kaamerad ja protsessorid. Selles kategoorias on need elementaarsed! Oluline on teada, et tegemist on usaldusväärsete ning klientide poolt väga hinnatud tippklassitelefonidega. Nende hinnaklass on järgmisest kategooriast oluliselt soodsam vaid seetõttu, et see on tootja teadlik valik (näiteks Huawei Honor 8 puhul) või on see mudel juba pikalt tootmises olnud (näiteks Samsung Galaxy S6).
Kliendile, kes hindab kõige uuemat tehnoloogiat ning tahab seda kasutada enn kui teised
Kui valdav osa nutitelefonide kasutajaskonnast valib enamasti eelmise kategooria telefoni, siis leidub omajagu ka neid, kes lisaks väga headele omadustele, tunnevad rõõmu just sellest, et kasutavad kõige uuemat võimalikku tark- ning riistvara.
Üks osa nendest soovib endale jõulukingiks kindlasti Apple iPhone 7, millest on juba palju juttu olnud. Alternatiividena lisaksin veel Sony Xperia XZ ja Samsung Galaxy S7 Edge.
iPhone 7 puhul tuleb arvestada veidi rohkem kui 800 eurose väljaminekuga, Samsungi hind on sellest veidi madalam ning Sony on sellest kolmikust kõige soodsama hinnaga ehk alla 700 euro. Nende seadmete puhul on kasutusel kõik tänasel päeval võimalikud lisa- ning mugavusfunktsioonid ning jõulude puhul saab kaasa ka mitmeid lisaseadmeid.


title: IBMi tehisintellekt Watson hakkab BMW uusi autosid disainima

maintext:
IBM sõlmis koostööleppe BMW Groupiga, et hakata koos uurima IBM Watsoni kognitiivse andmetöötluse võimalusi personaalsema sõidukogemuse ning intuitiivsemate juhiabisüsteemide loomisel uute BMW sõidukite jaoks. IBM-i tehisintellekt Watson aitab täiendada intelligentse assistendi funktsioone BMW autode juures.
Kokkuleppe kohaselt paigutab BMW Group oma teadlaste ja inseneride meeskonna IBMi Watsoni asjade interneti (IoT) globaalsesse peakontorisse Münchenis.
IBM lubas hiljuti investeerida 200 miljonit dollarit, et muuta oma Müncheni keskus maailma üheks kõige arenenumaks kohaks koostööl valminud innovatsiooni jaoks. Investeering on osa kokku kolme miljardi dollari suurusest globaalsest rahasüstist, mille eesmärk on tuua Watsoni süsteem asjade interneti maailma. BMW, mille peakontor asub samuti Baierimaa pealinnas, on üks esimestest ettevõtetest, mis liitus IBMi hoones hiljuti loodud koostöökeskusega. BMW Groupi inseneride meeskond hakkab tööle IBMi teadlaste, arendajate ning konsultantide meeskonna kõrval.
„Tehisintellekt Watson muudab seda, kuidas inimesed suhtlevad füüsilise maailmaga, aidates luua turvalisemaid, efektiivsemaid ja personaalsemaid kogemusi kodus, tööl ja teedel,“ ütles IBMi globaalse asjade interneti äri juht Harriet Green. “Kokkuleppe alusel töötavad meie ettevõtted koos, et panna alus sellele, et BMW sõidukite kasutajad saaksid kasu Watsoni vestluslikest ning masinõppe oskustest. Meie analüüs näitab, et kuigi auto jääb endiselt isikliku transpordi vahendiks, muutub sõidukogemus järgmise kümnendi jooksul rohkem, kui see on seda iial autotootmise ajaloo jooksul teinud.“
Selleks, et arendada sõidukitealast teadust ning et demonstreerida Watsoni asjade interneti tehnoloogia võimalusi, paigutab IBM oma Müncheni asjade interneti peakontorisse neli BMW i8 hübriid-sportautot. Prototüüp-lahendused, mis töötavad IBMi Bluemix pilveplatvormil, aitavad demonstreerida, kuidas saab tehisintellekt Watson luua uusi rääkivaid kasutajaliideseid autode ning juhtide vahele.
Watsoni masinõppe oskused võimaldavad autodel pidevalt õppida seda, mida juhid eelistavad, mida nad vajavad ning millised on nende sõiduharjumused, muutes juhi sõidukogemust vastavalt kogutud informatsioonile, tõstes sellega sõidumugavust ning turvalisust. Auto kasutusjuhend sisestatakse Watsonisse, seega saavad juhid auto kohta lihtsas keeles küsimusi küsida, keskendudes samas endiselt sõitmisele. Lahendusse jõuab ka info Weather Company’lt (IBMi ettevõte) ning reaalajas info ja uuendused teekonna, liikluse ning sõiduki staatuse kohta, et muuta kogemus paremaks ning anda juhile soovitusi.
IBMi Äriväärtuse Instituudi uuring “Uus suhe – inimesed ja autod”
IBMi Äriväärtuse Instituudi uuringu „Uus suhe – inimesed ja autod“ kohaselt on sõidukid muutumas osaks asjade internetist, kuna uued liikuvuslahendused muudavad kasutajate elusid ning ootuseid. Tänapäeva autod on muutumas transpordiviisist liikuvateks andmekeskusteks, kus on sensorid ning arvutid, mis koguvad infot auto, juhi ning ümbruse kohta. Samal ajal võimaldavad vestluslikud kasutajaliidesed juhtidel lihtsas keeles sõidukiga suhelda ning masinõppe abil saavad autod oma juhte paremini tundma õppida, et kogemust vastavalt personaliseerida.
IBMi uuringute kohaselt muutuvad autod aina enam
ennastparandavateks: sõidukid suudavad ennast ning teisi sõidukeid ise diagnoosida ja parandada ilma inimese abita.
ise sotsialiseeruvateks: autod suudavad ühenduda teiste sõidukitega ning maailmaga, mis neid ümbritseb.
iseõppivateks: Sõidukid suudavad pidevalt õppida ning anda nõu vastavalt juhi, kaasreisijate või teiste sõidukite käitumisele.
isesõitvateks: Sõidukid muutuvad piiratult-autonoomsetest täiesti autonoomseteks.
isemuutuvateks: Sõidukid muudavad end vastavalt juhi isiklikele eelistustele, alates istme paigutusest kuni juhi lemmik sihtkohtadeni.
isesiduvateks: Sarnaselt teistele nutiseadmetele, on sõidukid osa seotud asjade internetist ning ühendatud liiklus- ja ilmainfost, ajal, mil need ringi sõidavad
IBMi globaalne tehisintellekt Watson ja selle mõju asjade Internetile
Enam kui 6000 ettevõtet üle maailma võtavad kasutusele Watsoni IoT tehnoloogiad ning teenused. IBM peab hetkel läbirääkimisi klientidega, et ühendada üle veerandi miljoni seadme Watsoni asjade interneti pilveplatvormiga. IBMi uues Watsoni IoT globaalses peakontoris on mitu koostöökeskust, mis keskenduvad innovatsiooni loomisele auto-, elektroonika-, kindlustus-, tootmis- ning tervisetööstuses. Lisaks sellele on abiks Kliendi Kogemuse Keskus, mis on varustatud uusimate tehnoloogiatega, et tutvustada Watsoni IoT võimalusi autodes, majades, tehastes ning koduseadmetes. IBMil on rohkelt teadmisi ning kogemusi autotööstuses koos esindustega kõikidest suurtes riikides, kus toodetakse autosid. Lisaks selle ka tarkvaralised lahendused ning ärikonsultandid, kes teavad tööstust läbi ja lõhki.
Rohkem infot Watsoni IoT kohta leiab aadressilt www.ibm.com/iot


title: Robotiseerime jõulud: Eestis jõudis müügile Ozobot´i uus intelligentne mudel Ozobot Evo

maintext:
Sel aastal tegi robootikaringides ja koolides imet uus robot Ozobot, mille uus intelligentne mudel Ozobot Evo jõudis äsja müügile ka Eestisse. Õpi uue roboti abil programmeerima, masinaid eemalt juhtima ja tiimitööd tegema.
Mänguasjade ja haridusrobootika müüja ning maaletooja Rekato alustas Eestis uue põlvkonna intelligentse roboti Ozobot Evo müüki, mis aitab kõigil õppida robotijuhtimist ja suhelda intelligentse masinaga. Uus Ozobot Evo on muutunud sotsiaalseks, võimaldades roboteid koos sõpradega juhtida ning omavahel turvalises keskkonnas suhelda.
Ozoboti tootja Evollve Inc. on varem tuntust kogunud oma eelmise põlvkonna robotiga Ozobot Bit, mida kasutavad paljud robootikaringid ja koolid ka Eestis, kus on see robot kõrgelt hinnatud nii laste kui õpetajate seas.
Äsja Eestisse müügile jõudnud uue põlvkonna Evo viib aga robotiga suhtlemise täiesti uuele tasemele, lubades õppijatel ja mängijatel alates kaheksandast eluaastast suhelda üksteisega ja ka robotiga, koostööd teha ning oma oskusi teistega jagada.
“Eesti koolides jõudis Ozobot kasutusse alles sel aastal, kuid on lühikese ajaga saavutanud suure populaarsuse nii laste kui õpetajate seas,” meenutab Rekato tegevjuht Andres Sirel, millise eduga robot siia saabus. “Ka paljud lapsevanemad on õpetliku roboti juba kodustanud. Usun, et oluliselt täienenud ning uute suhtlus- ja koostöövõimalustega Ozobot Evo saab üheks hinnatumaks vahendiks robootika õpetamisel kõigile.”
Põhjalikud uuendused ja võimalus Evo just oma käe järgi ära seadistada pakuvad täiesti uut taset STEAM-is – nii kutsutakse viiest erialast koosnevat õppesuunda, kuhu kuuluvad Science – teadus, Technology – tehnoloogia, Engineering – inseneeria, Arts – kunstid ja Mathematics – matemaatika. Just neid viite distsipliini on vaja tulevikuinseneril hästi osata, et robotite ja masinatega tegutseda.
Evo sobib hästi nii koju kui kooli, pakkudes meelelahutust ja kasulikke oskusi tehnoloogiaga toimetulekuks. Koolis võib Evo abiga õpilastele edukalt selgeks teha programmeerimise põhialused, harjutada praktilist matemaatikat ning miks mitte tegeleda ka kunstiga. Uue põlvkonna Evo tähtsaimaks värskenduseks on võimalus ühendada oma seade teiste omasugustega, tegutseda sünkroniseeritult ja juhtida roboteid koos sõpradega. Juhtida saab Evo LED-tulesid, helisid ja liikumist otse üle mobiilse seadme või kasutades markeritega ise joonistatud värvikoodidega valmisprogrammeeritud käskusid, mida Evo iseseisvalt täidab.
Ozobot Evo põhiomadused on järgmised:
OzoChat for Evo-2-Evo ehk robotitevaheline sõnumivahetus (suhtluskeskkond kuni 13-aastastele)
Läheduseandur infrapunasensoriga
Bluetooth-ühendus (leviulatus kuni 10 meetrit)
Raadio teel liigutuste, heli ja LED-tulede juhtimine
Värvide ja joone äratundmine
Iseseisev tegutsemine etteantud käskluste (programmi) järgi
Vajaliku sisu ja omaduste allalaadimine
60+ minutit mänguaega ühe laadimisega
Uue roboti Ozobot Evo suhtluskeskkond töötab inimese ja masina, inimese ja inimese ning masina ja masina vahel. Seadme oskuste hulka kuuluvad veel sõitmine mööda joonistatud või prinditud markerijoont ja värvitriipudest koosneva “programmeerimiskeele” jälgimine, mis teeb Ozobotist suurepärase vahendi programmeerimise õppimiseks läbi mängu. Programmeerimiseks on olemas lihtne keskkond OzoBlockly, mis pakub viit erineva raskustasemega režiimi, kus näiteks koolieelikud saavad kasutada visuaalseid ikoone käskude koostamiseks ja edasijõudnud kodeerijatel on juba põhjalikumad vahendid algoritmide kirjutamiseks.
Ozobot Evo ühildub nii iOS-i kui Androidiga seadmetega ja on saadaval nii kahes värvitoonis Rekato e-poest hinnaga 159,99 eurot. Komplektis on robot Ozobot Evo, OzoSkin (vahetatav kest), mängimisalus, kott, USB kaabel ja neli spetsiaalset Ozocode värvilist markerit.


title: Tele2 5G võrk lubatakse valmis ehitada juba 2020. aastaks

maintext:
Tele2 plaanib koostöös Norra mobiilioperaatoriga Telenor luua Rootsi 2020. aastaks üleriigilise uue põlvkonna 5G mobiilsidevõrgu. 5G võrk on plaanis ka Eestis samal ajal valmis saada, 2017. aastal alustatakse siinses võrgus 5G võimekusega võrguseadmete lisamist.
Tele2 Rootsil ja Telenoril on juba alates 2009. aastast ühised 2G ja 4G võrgud, mistõttu on ühise 5G võrgu väljaehitamine järgmine loogiline samm. Kahe operaatori 4G võrk katab täna 99% Rootsi populatsioonist ning koostöö tulemusena loodetakse ka 5G võrguga katta kogu riik.
„Partnerlus Telenoriga ühisfirma Net4Mobility kaudu võimaldab maailmatasemel mobiilsidevõrgu välja ehitada esimesena. Ühise 5G võrgu rajamise taga ei ole vaid rahaline kokkuhoid. Koostöö annab meile edumaa uue võrgu loomise kiiruse ja paindlikkuse osas,“ ütles Tele2 Rootsi tegevjuht Samuel Skott.
„Olla esimeste seas, kes 5G võrgu oma klientideni viib, on oluline nii Rootsile kui Eestile. Meil on võimalik õppida Rootsi kogemusest, et ka eestlased oleksid esimeste seas Euroopas, kes saavad nautida 5G eeliseid,“ lisas Tele2 tegevjuht Argo Virkebau.
Virkebau sõnul võimaldab 5G tehnoloogia kümneid kordi suuremaid internetikiiruseid ja -mahte, stabiilsemat ühendust ning lühemat reageerimisaega, mida vajavad kasvava kvaliteediga videosisu ning miljonid võrku lülitatud seadmed ja sensorid meie ümber.
Tänavu augustis katsetasid Tele2 ja Nokia Eestis esmakordselt avalikult 5G tehnoloogiat üle õhu, püstitades kehtiva Eesti mobiilse interneti allalaadimiskiiruse rekordi 4,5 gigabitti sekundis.
5G rahvusvaheline standard formuleeritakse tõenäoliselt 2019. aastal ja kinnitatakse lõplikult 2020. aastal, mil jõuavad turule ka 5G toega kommertskasutuseks mõeldud seadmed. Täna ennustatakse, et 5G ühenduse reaalne kasutuskiirus saab olema 1-10 Gbit/s ning reageerimisaeg ehk viide on vähem kui 1 millisekund.
Tele2 alustab oma võrgu 5G-valmiduse väljaehitamist Eestis juba 2017. aastal, hakates oma tugijaamadesse lisama 5G-võimelisi Nokia võrguseadmeid.


title: Kuus soovitust, mida silmas pidada robottolmuimeja soetamisel

maintext:
Tolmuimemine robotiseerub kindlal kursil, Eesti inimeste huvi robottolmuimeja vastu on samuti aasta-aastalt üha kasvamas ja aina enam soetavad inimesed kodudesse selle mugava seadme. Eelmisel aastal moodustasid robottolmuimejad müügikäibest ca kümnendiku. Samsung Eesti juht Toomas Tiits prognoosib nende populaarsuse kasvu ka edaspidi, kuna viimaste aastate arengud näitavad, et robotite jõudlus muutub üha paremaks ja seadmed intelligentsemaks ning ka nende käsitlemine üha mugavamaks – näiteks juhtides neid üle interneti.
“Eesti inimesed harjuvad üha rohkem mõttega, et kodus võib tüütu tolmuvõtmise töö nende eest ära teha robot ajal, kui kedagi pole kodus,” rääkis Tiits. “Roboteid saab seadistada nii, et nad käivad kas või iga päev põranda üle ning inimese ülesandeks on hiljem tolmukonteinerist sinna kogutud praht ära visata.”
“Kindlasti tasub aga enne robottolmuimeja soetamist silmas pidada, millises keskkonnas see tööle hakkab ning kui hästi peab ta oma tööd tegema,” märgib Tiits ning annab omalt poolt kuus lihtsat reeglit, mis valiku tegemisel kindlasti abiks.
Millistes ruumides tolmuimejat kasutama hakatakse?
Kas tegemist on pisikese korteriga või eramajaga? Kas eluruumid asuvad mitmel korrusel? Kaasaegsetel robottolmuimejatel on peaaegu kõigil sisse ehitatud treppide tuvastamise oskus, seega tunnevad nad astmed ära ning ei saa trepist alla kukkuda. Kasulikuks võib osutuda ka virtuaalseinte seadistamise võimalus, et tolmuimeja ei satuks kohtadesse, kuhu te ei taha neid saata. Samuti on hea manööverdamisvõimega tolmuimejale sisse ehitatud navigeerimissüsteem, mis kaardistab toa ja koristab metoodiliselt, mitte sihitult ringi sõites.
Millised on koristatavad pinnad?
Kui toas on kõvad parkett- või plaatpõrandad, saab enamik robottolmuimejaid oma ülesandega kergesti hakkama ning puhastab pinna rahuldavalt. Keerulisemaks läheb valik siis, kui toas on palju vaipu, põrandal olevaid loomanahku, mänguasju ja juhtmeid. Sellisel juhul tasub valida kindlasti suurema imemisvõimsusega ja intelligentsem masin, mis suudab vaibaäärtest kenasti üle sõita ning erinevad tekstiilid ja nahad puhtaks teha.
Samuti peaks robottolmuimeja olema niivõrd intelligentne, et ta ei jää kinni vaibanarmastesse või maas olevatesse juhtmetesse, vaid tunneb need ära ja jätkab tööd mujal.
Milline on robottolmuimeja jõudlus?
Siin võiks tähelepanu pöörata kolmele asjaolule – imemisvõimsus, aku kestvus ja laadimisaeg. Suure imemisvõimsusega tolmuimeja saab hästi hakkama nii vaipadel kui ka kõvadel pindadel, nõrgema võimsusega robotid võivad vaipade ja ka näiteks plaadivuukidega hätta jääda. Näiteks Samsungi uusima robottolmuimeja imemisvõimsus on 40W, mis turul saada olevatest üks võimsamaid. Samas suudab seade end vastavalt puhastatavale pinnale kohaldada – suuremat võimsust rakendatakse vaid seal, kus seda on vaja. Võimekad mootorid vajavad palju energiat, seetõttu tasub jälgida ka seda, kui palju saab seade ühe aku laadimistsükliga tööd teha. Enamikel robottolmuimejatel jääb tööaeg 1-2 tunni vahele ning laadimisaeg ulatub kahest kolme tunnini. Vaadata võiks sedagi, et kui seadme aku hakkab tühjaks saama, siis oleks robot võimeline ise sellest aru saama ja minema laadimisdokki ning hiljem tööd jätkama, selle asemel et elutuna keset põrandat jääda.
Kas kodus on allergikuid?
Moodsamad ja kallimad robottolmuimejad on varustatud spetsiaalse HEPA-filtriga, mis ei lase tolmul ja allergeenidel kogumiskonteinerist tagasi toaõhku sattuda.
Kas kodus on loomi ja pikajuukselisi elanikke?
Inimese peast kukub iga päev ära umbes 50-100 juuksekarva, mis tähendab, et neljaliikmelise pere peast pudeneb mööblile ja põrandale ühe kodus veedetud nädalavahetusega kuni 800 karva. Lisaks annavad oma panuse koduloomad. Robottolmuimeja peab suutma need kõik kokku koguda nii põrandalt kui ka vaipadelt. Pikad karvad kipuvad kergesti puhastusharjade ümber rulli takerduma ning seetõttu tuleks jälgida, mida tootja karvade koristamise osas lubab – mõned kallimad mudelid on spetsiaalselt disainitud toime tulema juuste ja loomakarvadega.
Milliseid erinevaid võimalusi robottolmuimeja pakub?
Uuematel robottolmuimejatel saab seadistada erinevaid töörežiime, sättida kellaajalist koristust ning nutiseadme kaudu jälgida ja juhtida, mida robot parasjagu teeb või tegema peaks – kas koristama või laadima. Näiteks saab soovi korral ka kodus diivanil istudes laserpliiatsiga suunata robottolmuimejat mõnda konkreetset kohta puhastama.


title: Fotograaf soovitab: kuidas jõuluajal telefoniga hämaras häid pilte teha?

maintext:
Jõuluaeg on kõige pimedam aeg, aga tulesid põleb palju - inimesed pildistavad pidudel ja mujal hämarates oludes, õues on ka keset päeva üsna pime (ja vihmane). Jäädvustamist väärt hetki on palju ja et need hästi telefoniga hämaras pildistades üles võtta, panid Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma ja fotograaf Andres Raudjalg kokku nipid, kuidas hämarates oludes telefoniga kvaliteetseid pilte teha ning sotsiaalmeedias jagada.
Antti Aasma sõnul on üks levinumaid põhjuseid, miks telefoniga hämaras pildistamisel fotod välja ei tule, must kaamera klaas. “Tihti on telefonikaamera väikesed objektiivid tolmused, rasvased või isegi kriibitud, mis jätab pildi kvaliteedile oma jälje. Objektiivi puhtaks pühkimine on kindlasti üks säravate piltide eeldus,” juhendab Aasma.
Et telefonidesse ehitatud kaameratest võimalikult head pilti välja meelitada, soovitab Aasma kasutada PRO-režiimi, milles on võimalik käsitsi sättida ISO väärtusi ehk sensori valgustundlikkust, säriaega ja kompensatsiooni ning valge balanssi. Kui manuaalsätted on paigas, tasub Aasma sõnul igal võimalikul juhul mõelda pildistamise ajal stabiilsele asendile.
“Tantsu ajal häid pilte klõpsida on väga raske. Pigem võta pildistamiseks üks hetk, nõjatu millegi vastu, mis aitab käte värinat vähendada ning tee foto ära. Kuigi näiteks mitmetel Samsungi telefonidel on sisse ehitatud optiline pildistabilisaator, lubab see nõks kasutada pikemat säriaega ja/või väiksemaid ISO väärtusi, mis muudavad pildi kvaliteetsemaks ja vähem mürasemaks,” selgitab Aasma.
Foto: Marko Paloveer
Loobu välgust, kasuta telefoniga hämaras pildistamisel naturaalset valgust
Fotograaf Andres Raudjala sõnul on asjaarmastajal telefoniga hämaras pildistamisel kõige raskem saada paika õiged valgussätted. Õnneks suudavad peaaegu kõikide telefonide kaamerad seaded ise paika panna kui ekraanil enne pildi tegemist pildistatava objekti näpuga peale vajutada. “See aitab telefonil sättida õiget säri ja fookust ning kujutis jääb teravaks ja pole üle- ega alavalgustatud,” toonitab Raudjalg. “Vajadusel saab kaamera menüüst kasutada särikompensatsiooni funktsiooni, et valgust lisada. Mida paremini valgustatud pilt, seda parem on seda hiljem ka töödelda.”
Kuigi paljudel pildistajatel võib olla kiusatus kasutada parema tulemuse saamiseks telefoni välku, mida on telefoni menüüs hõlbus sisse-välja lülitada, soovitab fotograaf Andres Raudjalg välgu kasutamisega piiri pidada. “Hämaras välguga pildistades jääb objekt keskel tavaliselt ülevalgustatuks ning taust on justkui pimedas kotis. Kui peokoha valguse värv on välgu värvist erinev, jäävad ka näod kummalised ja ebaloomulikud,” õpetab Raudjalg. Pigem soovitab ta targalt ära kasutada olemasolevat valgust.
Üheski peokohas ei ole kottpime ning kui kusagil on lambid või muud valgusallikad, siis kasuta neid ära ja säti pildistatav inimene valguse kätte,” lisab Raudjalg.
Kuigi tehnoloogia areneb kiiresti ja nii on telefonidelegi lisandunud viimastel aastatel võimalus kasutada lausa eraldi optilise suumiga objektiive, soovitab Andres Raudjalg suumimisest hoiduda, eriti digisuumist. “Fotograafid ütlevad ikka, et kui asi on liiga kaugel, siis mine lähemale. Digitaalse suumi kasutamine halvendab pildikvaliteeti silmnähtavalt ning optilise suumi puhul kehtib üldreegel, et mida rohkem suumi kasutada, seda rohkem valgust on vaja ning hämaral jõulupeol pole seda kindlasti üleliia,” selgitab Raudjalg.
Telefoniga hämaras pildistamisel on kõige olulisem leida valguse ja varju õige tasakaal. Kõik pildi detailid ei peagi nähtavad olema, lähtuda võiks foto peamise objekti valgusest. Foto: Marko Paloveer
Suhtu jagamisse vastutustundlikult
Mida aga teha hämaras pildistatud fotodega? Kindlasti tekib paljudel tahtmine oma loomingut teistegagi jagada, ent siingi võiks mõngaid asju meeles pidada. Fotograaf Andres Raudjala sõnul annab fotodele profi lõpptulemuse töötlus. “Katsetage julgelt filtrite ja telefoni pakutavate töötlusvõimalustega. Kui hämaras tehtud pilt on liiga mürane, võib aidata Soft filter, ent kui värvid ei tundu õiged, on kasu hoopis must-valgest või seepia filtrist, mis jätavad fotole kunstilise ja filmiliku mulje,” julgustab Raudjalg.
Samsungi mobiilidivisjoni juhi Antti Aasma sõnul sõltub kvaliteetne mulje sellestki, kas sotsiaalmeediasse laetakse üles üks pilt või terve galerii. “Ühe pildi puhul peaks see olema särav ja hästi pilkupüüdev, pikema vaataja tähelepanu tagab hoopis 4-5 pildist koosnev galerii,” õpetab Aasma. “Kindlasti jälgi, et sotsiaalmeediasse üles laadimisel kasutad kõrget resolutsiooni, sest pahatihti on erinevatel veebiplatvormidel komme pildikvaliteeti iseenda tarkuse järgi muuta, mis viib tavaliselt kvaliteedi languseni.”
Fotode sotsiaalmeediasse laadimise kohta ütlevad aga fotograaf Andres Raudjalg ja Antti Aasma kui ühest suust, et avalikkuse ette peaksid jõudma ainult lõbusad ja säravad pildid. “Piinlikke pilte ei tohiks kindlasti kuhugi üles riputada,” hoiatab Raudjalg. “Samuti küsi fotodel inimeste ära märkimiseks nende luba.”


title: Veel kingisoovitusi: need on 2016. aasta kõige ägedamad tehnikakingid

maintext:
Jõulude kõige põnevamad tehnikakingid on robotid, droonid ja nutiprillid, aga populaarsust ei kaota ka harjumuspärasemad nutiseadmed, annab ülevaate selleaastastest kingitrendidest Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
PetChatz: kas Su koer täna Sulle juba helistas? Kui Sa oma lemmiklooma väga armastad, siis ei ole Sul kahju 600 eurost PetChatz masina eest, mis võimaldab koeral Sulle helistada. Lemmikut saab koolitada käpaga nupule vajutama, kui ta Sind näha tahab. Ka Sina saad teha nii video- kui häälkõne ning lasta automaadil doseerida talle maiuseid ja rahustavaid lõhnasid. See ei ole nali, vaata videost. Soodsamad sarnased lahendused on saadaval ka paarisaja euroga, näiteks Furbo Dog Camera.
Anki Cozmo on selle aasta kõige kuumem robot-mänguasi, mille tehisintelligents ajab elevile ka suured lapsed. 170 eurosel robotil on 50 „lihast“, ta tunnetab ümbrusest kaamerate abil, tuvastab näod ja mäletab varasemaid suhtlusi. Ta õpib ja tema iseloom areneb. Ta näitab Sinuga suheldes ekraanil emotsioone, nii et Sa saad aru, mida ta mõtleb. Väike robot lubab saada sõbraks, kuid ühtlasi on teda võimalik ka ise programmeerida ja arendada.
Amazon Echo Doti uus versioon on selle aasta kõige kuumem nutika kodu kontroller ja kõlar, mis maksab vaid 50 dollarit. Sisaldab Amazoni versiooni virtuaalsest tehisassistendist ning temalt saab küsida küsimusi ja anda talle käsklusi alates takso tellimisest kuni nutika termostaadi juhtimiseni.
Selfi-pulk on nii 2015. Inimestele, kellele meeldib iseendast selfisid teha, on kõige vingem kingitus AirSelfie droon. Masin on pisike, vaid telefoni suurune, aga suudab tõusta paarikümne meetri kõrgusele, et Sinust ja sõpradest korralik pilt teha. Jõuluks masinat veel kahjuks kätte ei saa, aga Kickstarterist saab 175 euro eest tellimuse ära teha ja kink laekub kevadel.
Vanakooli Nintendo telekamäng on tagasi! 60 dollari eest saab selleks jõuluks tellida klassikalise kandilise Nintendo konsooli koos 30 retromänguga Super Mariost Donkey Kongini.
Spectacles videoprillid näevad hipster-lahedad välja ja läbi selle näevad sõbrad seda, mida Sinagi. Tee ja saada 10-sekundi videosid üle Snapchati.
2016. aasta popimad tehnikakingid tahvlite ja nutitelefonide seast
Tele2 müügi- ja turundusdirektori Kristjan Seema sõnul on nutiseadmed praktilisema mõtteviisiga inimeste seas igal aastal ühed populaarsemad ja oodatumad kingitused ning nende müük kasvab Eestis detsembris tavakuuga võrreldes 30-40 protsenti.
Turu-uuringufirma Norstat läbi viidud uuringu järgi plaanib 22 protsenti eestlastest tänavu jõuludeks kinkida nutiseadet – kõige sagedamini leiavad jõuluvana kingikotti tee tehnikakingid, mis on nutitelefonid ja tahvelarvutid. Neid plaanib kinkida kokku 13 protsenti vastanutest. Teiste populaarsemate nutikinkide hulgas on nutikell ja videomängukonsool.
Apple’i fännile on jõulukingihitt topeltkaameraga iPhone 7 Plus. Üllatavalt nõutakse värvidest mäekõrguselt teistest rohkem tavalist musta ning uue kõrgläikega jet black ehk teemantmusta mudeli vastu on huvi tagasihoidlikum. Lainurkobjektiivile lisandunud teleobjektiiviga telefon on nii populaarne, et Apple’il on Eestisse tarnimisega raskusi, seega tasub varakult kingijahile minna.
Teine kallis, kuid ülipopulaarne tippmudel on Samsung Galaxy S7 Edge, mida peetakse parima kaamera ja disainiga nutitelefoniks. Roosa mudel pole väga menukaks osutunud, aga kuldne ja must on kindla peale minek. Tõeline maiuspala Samsungi fännidele, mida tehnoloogiagurmaanid saavad virtuaalreaalse maailma avastamiseks kombineerida Samsung Gear VR prillidega.
CAT S60 on meistrimehele mõeldud kõrgtasemel telefon, millel on soojuskaamera. Augustis turule tulnud erakordselt tugev ja väidetavalt maailma kõige veekindlam seade on üle Euroopa nii menukas, et saab poodidest pidevalt otsa.
Keskklassi telefonidest on väga populaarseks valikuks lastele ja vähem nõudlikele nutitelefoni kasutajatele hea hinna-kvaliteedi suhtega Samsung Galaxy J3 ning J5, mis on Tele2-s müüdavuselt teisel ja neljandal kohal. Samas hinnaklassis on kindel valik ka müügiedetabeli kolmanda koha omanik Huawei P9 Lite, mis on tuntud suure aku ja väga hea esikaamera poolest.
Tahvelarvutite müügis on Samsungist mööda läinud Lenovo, mille silmapaistva disainiga ja videosisu vaatamiseks ideaalne Ideatab Yoga3 X50L on korralik seade kogu perele. Suur huvi on ka selle aasta vaieldamatu müügihiti Samsung Galaxy Tab A ning meelelahutuse tarbimiseks mõeldud Huawei Mediapad T1 tahvlite vastu.


title: Eestis on levinuimad pahavarad Kometaur ja Cryptowall

maintext:
Eestis on levinuim troojalane Kometaur, mis levib Windowsi platvormidel. See võtab ühendust juhtimisserveriga ja saadab nakatunud seadmest andmeid. Pahavara võib proovida end arvutis ise uuendada. Samuti Cryptowall, väljapressimistarkvara ja troojalane, mis krüpteerib nakatunud seadmes failid ja küsib andmete tagasisaamise eest lunaraha. Levib pahavarareklaamide ja õngitsemiskirjade kaudu. Cryptowall ilmus esimest korda välja 2014. aastal. Levivad neli põhiversiooni, viimane uusim versioon tuli välja sügisel 2015.
Küberturvalisuse lahendusi pakkuva ettevõtte Check Point ohuhinnangud näitavad, et nii pahavara erinevate levivate versioonide arv on suurenenud kui ka kasvab rünnete arv – eelmisel kuul suurenes see viis protsenti. Ettevõte avaldas eelmisel kuul toimunud pahavararünnete ülevaate, kust on näha, et rünnete arv suurenes. Küberturvalahenduste ettevõte avaldab igal kuul Globaalse Ohu Indseksit (Global Threat Index), mis paneb edetabelissse kõige levinumad pahavarad, mis möödunud kuul ettevõtete arvutivõrke ründasid.
Check Point’i küber-ohtude uurimistiim leidis, et nii aktiivsete pahavaraversioonide kui ka rünnakute arv kasvasid eelmisel kuul 5%. See tegi oktoobrist ühe selle aasta kõige rünnakuterohkeima kuu. Väljapressimistarkvara Locky intsidendid jätkusid suurenenud mahus, tõstes selle pahavara edetabelis kolmandale kohale, samal ajal kui pangandustroojalane Zeus liikus ülespoole kahe koha võrra, pääsedes samuti esikolmikusse.
Põhjus, miks Locky levik muudkui kasvab, peitub selle tarkvara võimes pidevalt uute variantidena välja ilmuda ja ka leviku- ja laienemismehhanisme muuta. Põhiliselt kasutatakse selleks spämmikirjade saatmist. Pahavara loojad muudavad pidevalt failitüüpe, millega virus kaasa pannakse, kasutades .doc, .xls ja .wsf laiendiga faile, samuti muutes masspostitatavate e-kirjade struktuuri ja sisu, millega pahavaraga nakatunud failid kaasa lähevad. Väljapressimistarkvara ise pole midagi erilist ja uut, kuid selle taga olevad küberkriminaalid püüavad maksimaalselt suurendada sellega nakatunud arvutite hulka.
Seitsmendat kuud järjest on Androidi pahavara HummingBad paigaldanud Rootkit´i tüüpi rakendusi mobiiltelefonidele, et teha nakatunud seadmetes mitmeid pahategusid. HummingBad on saanud kõige levinumaks mobiilseadmete pahavaraks.
Conficker säilitas oma esimese koha edetabelis kui maailma kõige levinum pahavara. Koguni 17% kõigist tuvastatud rünnakutest tegi see viirus. Teisel kohal olev Locky, mis hakkas levima selle aasta veebruaris ja kolmandal kohal olev Zeus on kumbki viie protsendi tuvastatud rünnete taga.
TOP 3 pahavara maailmas, oktoober 2016
↔ Conficker – ussviirus, mis lubab nakatatud arvutit eemalt üle võtta ja sellesse pahavara paigaldada. Nakatunud masinat juhib botnet ehk ülevõetud arvutite võrk, see on ühenduses võrgu juhtimiskeskusega, saades sealt käske järgmisteks rünnakuteks. ↑ Locky – väljapressimistarkvara, mis hakkas levima veebruaris 2016 ja levib peamiselt masspostitusega spämmikirjade kaudu. Lisandis on pahavara allalaadimisprogramm, mis peidab end Word´i pakitud arhiivifailis. Selle käivitamisel krüpteeritakse kasutaja failid ja nõutakse krüpteerimisvõtme eest lunaraha.
↑ Zeus – troojalane, mis levib Windowsi platvormidel ja mida kasutatakse põhiliselt pangainfo näppamiseks. Meetodiks on nn man-in-the-browser klahvivajutuste salvestamine brauserist ja toidetavate veebivormide sisu salvestamine.
Mobiilidele suunatud pahavara jätkab endiselt ettevõtete ohustamist ja TOP 200 levinud pahavarast 15 ründavad mobiilseid seadmeid. Kolm kõige levinumat pahavaraperekonda on järgmised.
↔ HummingBad – Androidi pahavara, mis paigaldab mobiilsesse seadmesse Rootkit´i tüüpi käivitustarkvara, kahjulikke äpp´e ja tekitab võimaluse lisada klahvivajutuste registraator, krediitkaardiandmete koguja ning kõrvaldab e-kirjade krüpteerimise.
↔ Triada – Androidi tagaukse-tüüpi pahavara annab endale superkasutaja õigused, et alla laadida muud pahavara. Triada on mõnede teadete kohaselt võltsinud ka veebiaadresse, kui neid avada mobiilibrauseris. ↑ XcodeGhost – nakatatud iOS´i arendusplatvorm Xcode. Mitteametlik Xcode´i versioon sisaldab muudatusi, mis süstivad arendatava mobiilirakenduse koodi kahjulikke koodijuppe. Nakatunud koodiga äpp saadab infot oma juhtimiskeskusse ja loeb seadme puhvrist andmeid.
Check Pointi ohtude ennetamise osakonna juht Nathan Shuchami selgitab eelmise kuu tulemusi lähemalt: “Koos pahavaraperekondade rünnakute arvu ja erinevate variatsioonide arvu kasvuga suureneb ettevõtete väljakutse neile kõigile vastu astuda tohutult. See, et TOP 10 pahavara jäid enam-vähem samaks võrreldes septembriga lubab arvata, küberkurjategijad naudivad edasi seniste rünnakumeetodite edukust. See on murettekitav, et sellised üldtuntud pahavaraperekonnad nagu Conficker tegutsevad endiselt nii efektiivselt. Võib oletada, et paljud ettevõtted ei kasuta uusimaid, mitmekihilisi kaitsemeetodeid.”
“Selleks, et end kaitsta, peavad organisatsioonid kasutusele võtma ennetavad meetmed nii oma võrgus, lõppseadmetes kui mobiilsetes seadmetes, et takistada pahavara levikut juba enne nakatumist. Näiteks Check Point’i SandBlast™ Zero-Day Protection ja Mobile Threat Prevention tagavadki selle lahenduse, mis kaitseb varakult viimaste levinud küberohtude eest,” lisas Shuchami.
Check Point’i ohuindeks põhineb „luureandmetel“, mida kogutakse üle maailma keskkonnas ThreatCloud World Cyber Threat Map. See kontrollib, kus ja millal küberründed üle maailma toimuvad. Ülemaailmse küberohtude kaardi töö tagab Check Point ThreatCloudTM tarkvara, mis on üks maailma suurimatest ühendatud võrkudest küberkuritegevusega võitlemiseks. ThreatCloud´i andmebaas sisaldab üle 250 miljoni võrguasukoha, mida analüüsitakse, üle 11 miljoni pahavarakirjelduse ja üle 5,5 miljoni nakatunud veebilehe. Iga päev avastatakse miljoneid uusi pahavaraversioone.


title: Levira uus andmekeskus on kõrge hoone all sügaval maa sees

maintext:
Ehitada serveriruum 314 meetri kõrguse hoone alla ei ole vast maailmas midagi eriskummalist, kuid ehitada see samas 8 meetrit allapoole maapinnast ja 13 meetrit merepinnast ning ümbritsetuna 20 000 tonnist betoonist – teist sellist vähemalt Eestis ei ole ega tule. Nimelt ehitas Levira oma uue andmekeskuse just Tallinna Teletorni alla.
Peale selle, et serveriruum asub huvitava arhitektuurimälestise all, on tegu ühe paremini ühendatud hoonega Eestis. Mitmest ilmakaarest siseneb hoonesse kasutatavat võimsust kuni 400 kW ning ühenduskiirust kuni 100 Gb/s. Sealjuures ei ole teenuse kasutaja piiratud vaid ühe operaatoriga, vaid saab valida, kelle ühendusteenust täpselt kasutab.
Kui serveriruumina, kes vähegi üheski käinud, kujutame ette suurt, külma ja lärmakat ruumi, siis Levira andmekeskus on toad toas. Serverite tarvis on ehitatud autonoomsed, modulaarsed klaasist kapid, mille sees, koridori mõlemal küljel omakorda seadmekapid, serveri-kohad, iseseisva toite ja kustutussüsteemiga.
Moodulkappe jahutatakse iseseisvalt ning valmidus on olemas uusi kliente koheselt süsteemi ühendada.
Ka on kogu andmekeskuse riistvaraline lahendus kiirelt kliendi vajadustele kohandatav. Seda on ka teenused, mis nn rätsepa meetodil kliendile sobima vaieldakse: alustades elektritarbimisest kWh põhiselt ja lõpetades turvareeglitega, kes, millal ja kuidas seadmetele ligi pääseb.
Tänu Teletorni heale geograafilisele asukohale ei ole seal üleujutusohtu, mitmest küljest elektri ja sidega varustatuna on katkestuste oht minimaalne, sh täiendab elektrivõrku ka suur diiselgeneraator, mis suudab toita kogu hoonet päevi. Kui mujal on voolukatkestuste NDA-d tundides, siis endises eetrikeskuses on juba minutine katkestus liiga pikk.
Neile, kes siiski ei soovi oma isiklike seadmeid pommivarjendisse kolida või isegi mitte omada, on võimalik rentida pilveteenuseid ja majutusteenust. Koostöös Jelastic Inc-ga pakutakse ka intuitiivset, kuluefektiivset ja paindliku pilveplatvormi oma arenduste loomiseks, testimiseks ja turustamiseks.
Levira juhatuse esimees Tiit Tammiste märkis, et seni televisiooni vabalevi ettevõttena tuntud Levira panustab jõulisemalt meedia- ja pilveteenuste sektoritesse ning täna moodustab teenuste eksport juba kolmandiku Levira käibest. „Andmekeskuse ja pilveteenuste turgudeks on Balti riigid, Venemaa ja Skandinaavia,“ lisas ta.
Levira pilveteenuste divisjoni direktori Margus Uustalu sõnul on pilveteenused Levira kõige noorem ja kõige kiiremini kasvav valdkond. „Kui alguses küsisid kliendid majutusteenust, siis mingil hetkel mindi üle virtualiseeritud lahendustele ning pakume täisteenust Eesti kõige turvalisemas ja hoitumas andmekeskuses,“ ütles Uustalu.


title: Minecrafti eri! võistluse Baltikumi üldvõit tuli Eestisse

maintext:
Detsembri algul toimunud ülebaltilisel "Minecrafti eri!" võistlusel osales enam kui 3000 noort ning selle üldvõitjaks osutus Eestist pärit meeskond Karl & Co.
Populaarses Minecrafti arvutimängus toimunud ehitusvõistlus kutsus osalejaid rahvusvahelise KoodiTunni nädala jooksul püstitama virtuaalsesse maailma oma Balti naabrite vaatamisväärsuseid. Huvi võitluse vastu oli suur ja lisaks üldvõitjale valiti Eesti, Lätis ja Leedus parimad kolmes vanuserühmas (7-11, 12-15 ja 16-18 aastased).
Baltikumi üldvõidu ja Eesti kõige vanema vanusekategooria parima tiitli pälvinud meeskonda Karl & Co kuulunud Karl (16), Allan (18) ja Robert (18) ehitasid Liepāja Püha Nikolai ehk Karosta katedraali. Žüriile jäi silma ehitise detailsus ning viis, kuidas kiriku keerukas ja külluslik kujundus osavalt Minecrafti plokkide keelde oli tõlgitud.
Eestis võitis kõige noorema vanusekategooria naiskond RoSaHe, mille liikmed Roos-Marleen (11), Sandra (11) ja Hedvig (12), ehitasid põneva sisekujundusega Gediminase torni. Kohaliku keskmise vanusekategooria parimaks tööks oli detailitäpselt loodud Rundāle loss, mille püstitas võistkond Öökullid koosseisus Kristjan (14), Oliver (14) ja Marko (14).
Võistlustööde puhul hindas žürii ehitise selget kontseptsiooni, kvaliteeti ning originaalsust. "See oli ainulaadne kogemus: ringi seigelda maailmades, mille koolinoored piiratud aja jooksul olid kokku pannud. Oli ka tõeliselt silmapaistvaid töid, mis kogu žürii ahhetama panid. Ning boonusena sai paremini tundma õppima teiste Balti riikide ehitisi ning ajalugu," ütles žürii liige ja mängude teemalise jutusaate “Puhata ja mängida” saatejuht Rein Zobel.
Kõige rohkem Eesti võistkondi osales Kilingi-Nõmme Gümnaasiumist, kus programeerimise ja robootika huviringe juhendab õpetaja Signe Lensment. Tema õpilastest pälvisid võidu kõige nooremas ja kõige vanemas vanusekategoorias. Kõige parema ehitise loonud võistkonna kõik liikmed said auhinnaks tahvelarvutid.
Minecrafti võistlus toimus Eestis juba kolmandat korda ning oli osaks ülemaailmsest programmeerimise nädalast KoodiTund. Võistlus andis võimaluse tutvuda naaberriikide kultuuri, ajaloo ja geograafiaga, saada virtuaalse meeskonnatöö kogemus ning arendada Minecrafti ja Redstone’i võimalusi kasutades võistkonnaliikmete programmeerimise oskust.
“Minecrafti eri!” võistluse korraldasid Vaata Maailma Sihtasutus / NutiLabor, Microsoft Eesti ja mitmed vabatahtlikud.


description: Valitsus kinnitas täna õpetajate järgmise aasta töötasu alammäära määruse, mille järgi õpetajate miinimumpalk tõuseb jaanuarist 1000 ja septembrist 1050 euroni. Riigieelarveline lisaraha lubab samal ajal kergitada pedagoogide keskmise töötasu aasta esimesel poolel vähemalt 1200 ja sügisel vähemasti 1260 euroni.

title: Algaval aastal tõuseb õpetajate palk

maintext:
Haridus- ja teadusministri Mailis Repsi sõnade kohaselt kindlustab kahel korral toimuv tõus selle, et õpetajate töötasu suureneb tunduvalt kiiremini Eesti keskmisest palgast.
"Nii üldharidus- kui kutsekoolide ja lasteaiaõpetajate tempokamat palgatõusu on vaja, et motiveerida häid õpetajaid koolis püsima ja noori õpetajakutset valima. Kokku suureneb õpetajate töötasu alammäär võrreldes lõppeva aastaga pea kümme protsenti," märkis Reps.
2017. aasta riigieelarves on planeeritud riigi-, omavalitsuste ja eraüldhariduskoolide õpetajate tööjõukuludeks 18 miljonit eurot rohkem kui tänavu. Samuti kasvab kutseõppeasutuste õpetajate palk.
Eraldi võtab ministeerium aasta alguses fookussesse lasteaiaõpetajate palgad ja jaanuaris koostatakse lasteaiaõpetajate palgakasvu motiveerimise põhimõtted. Valitsuse tegevusprogrammi üks eesmärke on aidata omavalitsustel tõsta lasteaiaõpetajate töötasud vähemalt kooliõpetajate palga alammäärani.
Veebruariks määratleb ministeerium omavalitsuste ja tugispetsialistide toetamise põhimõttedki, et parandada lastele ja noortele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.
Lõppeval aastal oli õpetajate töötasu alammäär ehk miinimumpalk 958 eurot. Töötasu alammäär on õpetaja palga riiklik garantii, millest vähem ei tohi täiskoormusega töötavale pedagoogile maksta.


authors:
Sirje Potisepp
Toiduliidu Juht

description: Kutsun kõiki Eesti peresid ja sõpruskondi katma pühadelaua ennekõike kodumaise toidukraamiga, et anda nii oma panus eestimaise toidutootmise jätkusuutlikkusse.

title: Eelistagem pidulaual eestimaist!

maintext:
Jõulud ja aastavahetus on toidutööstustele kõige kiirem aeg, mil iga tööstuses töötav inimene pingutab selle nimel, et poelettidel oleks saadaval rikkalik valik kvaliteetset ja maitsvat kodumaist toidukaupa. Seepärast palumegi tööstuste poolelt jõuluvanalt kingiks ennekõike seda, et igas Eesti kodus oleks pidulaud kaetud kodumaise toidukraamiga. See on suurim teene neile inimestele, tänu kellele püsib omamaine toidutootmine elujõulisena.
Eesti toiduettevõtete tootevalik on praegu sedavõrd lai, et võimaldab pakkuda nii traditsioonilist jõulupraadi ahjuliha, verivorstide ja hapukapsaga kui mitmekülgset menüüd peenema maitsega gurmaanidele. Pettuma ei pea needki, kes eelistavad saata aasta ära eksootiliste maitsete seltsis. Meie toidutootjad on hankinud viimaste aastate jooksul hulga inspiratsiooni igast ilmanurgast. Nii on liha- ja kastmelett muutunud maailma köögi väljapanekuks, kust igaüks leiab midagi põnevat, millega oma külalisi üllatada.
Viimased uuringud on näidanud, et 88 protsenti inimestest eelistab tarbida kodumaist toitu. Samal ajal jääb eestimaise toidukraami ostukäive kauplustes sellele numbrile veel alla. See tähendab, et ühel või teisel põhjusel siiski Eesti toit ostukorvi ei jõua. Arvatavasti on selle taga tarbijate hinnatundlikkus.
Hinnasildi värvuse asemel võiks keskenduda tegelikule numbrile ja sellele, mis peitub numbri taga: meie oma Eesti inimestele.
Kulukal pühadehooajal ostlevad paljud ainult kollaste kampaaniasiltide järgi, mispuhul päritolumaa jääb tagaplaanile. Samal ajal on hinnavahe tihti kõigest mõni sent, mistõttu sildi värvuse asemel võiks keskenduda tegelikule numbrile ja sellele, mis peitub numbri taga: meie oma Eesti inimestele.


description:
KINO

Uue kunsti muuseumis
jõulukino. Kl 16 mängufilm lastele „Belle ja Sebastian: seiklus jätkub“ (Prantsusmaa 2015, 95 min). Kl 18 mängufilm „Teesklejad“ (Eesti 2016, 104 min).

title: TEISIPÄEV, 27. detsember

maintext:
Siiri Erala: Pühad kommivabaks!
Laste jõulupeod on toredad, kuid vanemale käib nendega kaasas nuhtlus: kommid, kommid ja veel kord kommid. Perele, kus on isa, ema ja kasvab kaks last, toovad töökohtade ja laste jõulupidusid külastavad punakuued kokku vähemalt paar kilo kompvekke. Seda juhul, kui on valitud kõige väiksemad kommikotid.


description: Kes otsib pühade ajal aktiivset tegevust, saab nutirakenduse abil käia läbi Pärnu linna kulgeva Siinmaa raja, mis viib legendaarse linnaarhitekti Olev Siinmaa projekteeritud majadeni.

title: Mobiiliäpp juhatab Pärnu aareteni

maintext:
Urmas Viilma: Oleme Maarjamaa oksad
Meie pere kodumaja ees on suur ja pehkinud känd. See puu on olnud enne mahavõtmist nii vana ja võimas, et isegi asfaldiga kaetud kõnnitee serv on kännu kohalt murenenud ja jalgtee palju kitsam kui mujal meie tänaval. Kännu jätsid saagijad aastate eest ilmastiku meelevalda, et ajapikku nõnda seda mädandada ja lõpuks sellest lahti saada. Nüüdseks sirgub selle kännu ühest servast juba umbes 10–15aastane noor sihvakas kask. Känd ei ole ikka veel nii pehkinud, et seda saaks kerge vaevaga kõrvaldada. Ja keerulisemaks muudab selle kännu eemaldamise noor puu, mis selle asemel nüüd kõrgub.


description: Kirjanik, bioloog ja õpetaja Juhani Püttsepp armastab inimestega silmast silma juttu ajada. "Siis kuuleb midagi huvitavat," põhjendab ta. Suhtlusvõrgustikke tema 15 aasta vanuses Inglismaalt soetatud nuputelefonis ei ole.

title: Murele leidub alati mingi lahendus

maintext:
Raamatu "Doktor Haldja lood" juured ulatuvad sajandivahetuse aega, mil 35aastane Postimehe ajakirjanik Juhani Püttsepp astus sisse pensionieas lastearsti Haldja Kääri koduuksest, et kirjutada lehele haldjalik aastalõpulugu.
Kuna oleme Juhaniga kolleegid ja head tuttavad, toimub intervjuu sinavormis.
Kuidas sa doktor Haldja Kääriga kohtusid?
Tartus Tähtvere linnaosas kulgeb Laulupeo puiestee. Seda mööda sammuvad laulupeolised lauluväljakule. Elasime suure perega sel tänaval viietoalises korteris. Kaks maja eemal asus lastearst Haldja Kääri maja. Ta oli mind väiksena tohterdanud.
Esimene mälestus elust üldse – haiglakoridor. Olin kolmeaastane ja mingis soolenakkuses. Doktor Kääri ütles, et mind tuleb haiglasse viia. Vanaisa helistas igaks juhuks veel üle Tähtvere pargi elanud peretuttavale dotsent Leida Keresele, kes oli füüsik Harald Kerese, Paul Kerese venna abikaasa. Leida Kerest tuleb lugeda sõjajärgse Tartu ülikooli pediaatriaõppe alustalaks ja tema oli vanaisale kinnitanud, et usaldab Haldjat ja kui tema juba noore Juhani suhtes nii otsustas, tuleb haiglasse minna.
Doktor Haldja meenus mulle aastakümneid hiljem, kui Tartu Postimehe toimetajad aasta- ja sajandivahetuse lehte planeerides soovisid sinna midagi erilist-mõtlikku. Käisin siis välja, et kirjutan vanast lastearstist. Lugu ilmuski, pealkirjaga "Haldja Kääri haldjasammud", ja pärast seda hakkasin doktor Kääri juures teed või kohvi joomas käima. Kirjutasin üht-teist üles, nii oli huvitavam.
Kord andis Haldja Kääri mulle mapi, kus leidus tema kirju kadunud abikaasale, luuletusi, päevikukatkeid ja raamatu visandki. Aastaid hiljem mapi sisu lehitsedes tekkis mõte, et sel tohtril võiks tõesti olla oma raamat.
Mis sidus noort ajakirjanikku ja pensionieas daami?
See võis olla minu alateadlik äratundmine tarkuse, headuse ja sellise haldjalikkuse suhtes, nagu kiirgas doktor Käärist. Et ta on keegi, kellele mina ja paljud teised oleme saanud ning saame loota ja toetuda. Vanemates inimestes on tarkus kristalliseerunud.
Rääkisime argistestki asjadest, perekonnalood võtsime läbi. Siis, kui inimestel on aega teineteisega rääkida, ka kuuleb midagi huvitavat. Hurmav oli see, et meil ei olnud kohustust – temal rääkida ja minul midagi üles märkida.
Mind on ajakirjanikutöös inimese küsitlemine alati huvitanud. Aega on ju lehetöös selleks enamasti vähe: tund on juba väga pikk aeg. Postimehes oli hommikul kell kümme koosolek, leht läks trükki kell pool kuus õhtul. See tähendas, et pool viis pidi lugu kindlasti valmis olema.
Üksvahe nõudis leping minult 30 lugu kuus. Sellal tekkiski soov, et oleks ometi aega inimestega rohkem rääkida. Siis kuulad rohkem ja kuuled midagi enamat.
Hiljem läksingi tööle nädalalehte lootusega, et ehk tekib seal ajaleheloo tarvis ja endagi tarvis rohkem aega. Tegelikult oli Ekspressi kirjutada palju raskem.
2001. aastal avanes võimalus hakata üles tähendama Alam-Pedja looduskaitseala inimeste, vanade kalurite, metsameeste ja mesinike elulugusid. Kujutasin ette, et istun päevade kaupa metsataludes, kuulan inimesi ja Ekspressi loo saan päevaga valmis. Tegelikult läks nii, et seda lugu kirjutasin kuus päeva ja kord kuus jõudsin Alam-Pedjale. Aga soov küsitleda ja kuulata mul oli ja on. Eriti paeluvad üksikasjad.
Haldja Kääri juures kõnelesime näiteks ta varaste lapsepõlveaastate mängust käbiloomadega. Täpsustasime millimeeter haaval, mitu looma ta mängutalus oli. Tammetõrukanad, kuusekäbilehmad ja lehisekäbilambad. Mis värvi olid sel mängupäeval pilved? Ta mäletas! Tohutult huvitav! Kui teritasime tähelepanu mingites lõikudes maksimaalseks, võis meenuda veel midagi ja see maailm avanes uutes kohtades. Nagu laste kaleidoskoop, keerutad ja uued pildid, elamuste ruumid järjest puhkevad. Ma usun, et tal oli endalgi huvitav teha neid omalaadseid mälu-uuringuid.
Millal tekkis tohtril sinu vastu usaldus?
Arvan, et ta usaldas mind ehk juba varem. Ta tundis me peret. Minu vanaisa, kunstnik Juhan Püttsepp oli talle kunagi oma maali kinkinud. Tähtvere inimesed teadsid üksteist. Ühendav lüli oli ka näiteks keeleteadlane Paul Ariste. Ta tuli, nägi mind, jäi seisma ja küsis: "Mis sa teed siin?" Mina vastasin, et bussi ootan. "No, jah, sa oled üliõpilane või?" küsis tema vastu. "Kelle juures? Professor Trassi juures? Ahaa!" Paari hetkega tekkis usaldus ja rääkisime juba kõigest. Toona oli tavaks üksteisega tänavanurgal vestelda, sest inimesed käisid rohkem jalgsi, nüüd liigume autodega.
Kui kaua võtab ajakirjanikul inimese avamine aega?
Sa pead olema ise siiras. Su lubadused peavad vett pidama. Pead tundma sügavalt ja mõtlema kõrgelt. Kui juba teatakse ette, et sind võib usaldada, ollakse vastustes julgemad. See on aastatega ehitatav alus ajakirjanikutöös.
Kui Tartus töötasin, teadsid paljud minu isa, kes oli arst, ja vanaisa, kes oli kunstnik ja kunstiõpetaja. Perekonnanimi aitas teinekord suhtlust avada, kui mind ennast ei teatudki. Minu isa Enn-Jaagup Püttsepp töötas Tartus ja mõne aasta Tallinnas kopsuarstina.
Vanaisa Juhan astus Pallase kunstikooli esimesel aastal, kui see avati. Ta õppis Eduard Viiraltiga ühel kursusel. Kooli lõpetas vanaisa alles 1929. aastal, sest vahepeal läks ta majanduslike raskuste tõttu Põltsamaale õpetajaks. Hiljem, pärast Pallase lõpetamist, oli ta joonistusõpetaja Tartu tütarlaste gümnaasiumis ja pärast sõda kunstiinstituudis. Õpetajatööd pidas ta tähtsamaks kui kunstnik olemist. Pensionieas pühendus vanaisa rohkem Lõuna-Eesti maastike kujutamisele: järvesilmad, künkad ja teelooked.
Vajadus nende maastike järele tundub mulle olevat lausa pärandatud. Kui helistan mõnele tuttavale ja ta teatab, et on Pariisis või Hispaanias, siis vastan uhkelt, et mina olen ikka Nõgiarus, Nõos, Puhjas.
Vanaisa Juhan ise sündis sealkandis lausa karjateel. Rõhu külas Kirassere talus elanud vanavanaisa Jakob oli talu pärija, vanim poeg, aga ta armus teenijatüdrukusse. Vastu vanemate soovi võttis kätte ja abielluski Mariega, langedes nõnda omas talus sulase seisusesse.
Vanavanaema Marie pani parajasti põllul rukist hakki, kui sünnitus algas. Hakkas Marie siis kodu poole minema, aga ei jõudnud kohale ja vanaisa Juhan sündiski sealsamas karjateel. See tõsiasi on kuidagi tugevalt mu veresoontes sees.
Kas pärinemine arstide perest andis oma osa, et doktor Haldja jutud tundusid huvitavad?
Otseselt küll mitte. Tõesti, nii isa, ema kui mu õde on õppinud Tartu ülikoolis arstiteadust, ema lõpetas ülikooli küll defektoloogina. Tädi Epp Lainevee oli lastekirurg ja tema abikaasa Teet Lainevee töötab praegugi arstina. Mäletan kodust pikki vestlusi haiglateemadel. Siis mõtlesin, et ei lähe kunagi arstiks õppima, see elukutse tundus nii vaevaline ja haiglaolud viletsad. Aga arstid mulle sümpatiseerivad ja tohtri elukutse on valinud ka mu vanem tütar Pääsu, kes õpib ülikooli viiendal kursusel.
Mida on ühist arstil ja lugude üleskirjutajal?
On ühist küll. Kui ajakirjanik inimesega räägib, on see sündmus. Kui ilmub lugu, siis seda enam. Olen sedasorti ajakirjanik, kes tahab, et isikulugu tekitab inimesel hea tuju, sooja tunde. Et kui lugu ilmub, on ka mu lugeja päev päikeselisem.
Kui päev on päikeselisem, kui inimene tunneb end hästi, hingab ta rahulikumalt ja on tervem. Võib ka nii öelda, et üks head meeleolu tekitav ajalehelugu on kui pits konjakit või klaas viskit.
Raamatu kirjutamiseks peab olema alati tõuge. Miks see raamat nägi trükivalgust alles nüüd, aastakümneid hiljem?
Doktor Haldja aastalõpulugu oli vahepeatus sajandivahetuse lugude seerias, mida tegime Postimehe tagaküljele koos Toomas Sildamiga. Sellega kaasnes Eesti turismitaludes ööbimine, ühest linnast teise sõitmine. Nii kuu aega. Koju saime nädalalõppudeks. Mäletan, et teel olles peatusime ajalehe Sakala toimetuses, kus sina tollal eestvedaja olid. Sellest ajast on meelde jäänud helge moment Sakala köögitoast, sealsest sõbralikkusest, külalislahkusest. Seepärast otsustasingi kirjutada sulle kui praegusele ajakirja 60+ peatoimetajale, et doktor Haldja lugusid avaldada pakkuda.
Olen küll endale pähe võtnud, et ise oma lugusid kuhugi ei paku. Kavatsen seda liini vaatamata väikestele jõnksudele edasi hoida.
Doktor Haldja kreedost tuleb välja tõik, et loodus on ülim, kõige tähtsam. Mida me peaksime loodusest õppima?
Me oleme selgesti osa loodusest, ses mõttes ei saa me loodusest õppida, saame endas ununenut taas meelde tuletada. Minu meelest ei ole suurt vahet minul ja sellel rasvatihasel, kes mu akna taga käib. Mõlemad oleme ühesugused Jumala elukad. Elame ühes maailmas, küll eri tasanditel, tõsi, käitume vahel samamoodi.
Lugesin ajalehest hea sõbra Ingmar Muusikuse fotolugu laululuikedest. Ta kirjutab, et laululuiged tunnevad üksteist ära nokamustri järgi. Meie ei oska neid mustreid märgata. Nemad oskavad ja elavad hea õnne korral kogu elu koos.
Inimene ei ole looduse reguleerija. Seda võiks rõhutada. Hakkab ebameeldiv, kui kuulen näiteks, et peame huntide arvukuse reguleerima 200 piiresse. See paneb võpatama. Hundid ju ei deklareeri, et nad soovivad hoida Eesti inimeste arvukust alla miljoni. Jaht võib olla, aga sellestki tuleks kõnelda austusega jahitavate vastu.
Doktor Haldja raamatu lõpus on tema eluloost, kreedost. Mis tema elutarkustest on sulle enim meelde jäänud?
See on kusagilt kumav arusaamine, et murele on alati mingi lahendus. Absoluutselt alati. Et kui mitte kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab. Et üks doktor Haldja on alati olemas. See kehtib. Et see parem pool on ülekaalus ja kusagilt kumab valgus. Nagu see küünlatuli, mis Tähtveres ühe maja aknast teise aknasse paistis.
Mis sa arvad, mida doktor Haldja selle raamatu kohta ütleks?
Ta on juba ehk öelnud. Kirjutasin seda raamatut, kujutades endale ette doktor Haldjaga jutuajamist. Me nagu rääkisime oma jutte edasi. Niipalju, kui mul õnnestus seda õhkkonda taasluua.
Kui palju aitasid sind neid jutte kirjutades praegu praktiseerivad arstid?
Raamat ei saanud olla vaid unelev-unistav, tal pidi olema ju mingi päevakajaline pool. Loodan, et temast on tõesti praktilist abi noortele peredele. Ka ise õppisin. Olin kriimustust ikka viinaga tupsutanud, arvates, et viin puhastab selle korralikult ära. Aga doktor Toomas Ellerveelt sain teada, et see hoopis lõhub haava. Tuleb ikka leebemat antiseptikumi peale panna.
Tol pärastlõunal, kui Postimehe ajakirjanik Juhani Püttsepp doktor Haldja Käärit aastalõpuloo tarvis küsitles, oli Toomas Huik parasjagu Tartus. See oli tavatu, sest ta oli Tallinna toimetuse fotograaf. "Sellest, kuidas Toomas Huik pildistas, olen ise väga palju õppinud," räägib Püttsepp. "Ta maalis neid fotosid, portreteeris inimest. Ühe pildi tegemine võis võtta paarkümmend minutit. Doktor Haldja seisis, nagu ta oli. Mäletan Toomas Huigi rahulolu, kui ta oma töö lõpetas. Ta ütles mulle isegi, et väga hea, et just tema sai kaasa tulla." Foto: Toomas Huik
Juhani Püttsepa ema: Meid ühendab Robert
Abielludes sattusin elama Tähtverre, imekauni pargivaatega teise korruse korterisse. Külalistetoas tervitas mind Robert. Luukere seisis massiivse musta kirjutuslaua ja Steinway tiibklaveri vahel nurgas. Ta kõrval asus kõrgetel jalgadel lauake telefoniaparaadiga. Robert mõjus selle eestiaegse mööbli keskel huvitavalt – ta sobis sinna. Kui keegi käis telefonil, võis kiiruga juhtuda, et oli kuulda Roberti kondiklõbinat. Eriti intensiivselt reageeris Robert põrandapesule.
Minu peigmees Enn Püttsepp õppis arstiteaduskonnas, tegin ka ise eksamid sinna teaduskonda. Juba esimesel semestril tirisin Roberti magamistuppa sooja valge glasuurahju kõrvale ja seal, kohvitass käes, õppisin tundma inimese luid ja lihaste kinnituskohti.
Robertil oli ilusaid mittetöiseidki hetki, kui tulid külalised, sünnipäevad, aastavahetuspeod, võeti Robertki kampa. Võeti ta käsi pihku, kallistati teda, tehti pilti, filmiti.
Ühel hetkel läks Robert rändama, kuhu ja kelle juurde, ei mäletanud hiljem kahjuks keegi. Minu tütar Kristiina, kes lõpetas arstiteaduskonna, ja lapselaps Pääsu, kes seal praegu õpib, on pidanud läbi ajama ilma Robertita.
Seoses Juhani raamatu "Doktor Haldja lood" ilmumisega sain teada Roberti päritolust. Ta kuulus samas korteris elanud arstiteaduse tudengile Maara Kuldverele. Maara juures käis Saksa okupatsiooni ajal anatoomiat õppimas tema sõbranna Haldja Kääri, hilisem Tartu lastehaigla peaarst ja meie peretuttav. Kui Maara pere põgenes sõja lõpul Saksamaale, asus nende korterisse elama maalikunstnik Juhan Püttsepp oma perega, kes varem oli elanud maja alumisel korrusel.
Maara ja Haldja ühisest anatoomiaõppimisest, ilmselt 1942. või 1943. aastal, on tehtud see foto. Taustal seesama soe valge glasuurahi.
Linda, Juhani ema
Haldja Maara ja luukerega. Foto: Merle Kääri erakogu
Jõgi, roosid, raamatud
Juhani on sündinud Tartus. Lõpetanud Tartu 1. keskkooli (Hugo Treffneri gümnaasiumi) ja saanud Tartu ülikoolist bioloogikutse. Tegelnud üheksa ametiga, millest praegu on tähtsamad lastele raamatute kirjutamine ja maaülikooli loodusteaduste kooli eestvedamine.
Elame Peedumäel, Tartust 25 kilomeetri kaugusel, Elva jõe ääres. Jõgi paistab kätte maja akendestki, maja ehitas Juhani vanaisa kunstnik Juhan Püttsepp.
Jõgi on mitmes mõttes tähtis, sest Juhani on jõeinimene: püsimatu, pidevas liikumises. Jões käivad Juhani ja meie tütar Anni Marie, vahel ka Juhani vanemad lapsed suviti suplemas. Oma väikese paadiga, mis kannab nime Põhjatihane, toob Juhani koju nii mõnegi piraka haugi, sekka ahvenaid ja harva eksib õnge otsa turb.
Kümmekond aastat tagasi istutasime koduakna alla paarkümmend punast eri sorti roosi. Praeguseks on erivärvilisi sorte 50 ja mäekülg maja ees juba põõsastega kaetud. Rooside eest hoolitsemine on Juhanile hea puhkus, sunnib toolist tõusma.
Ilmselt ei saagi lastele luua, kui kirjutajas endas poleks mõni tera lapsemeelsust. Nii näiteks tellib Juhani endale igal aastal Inglismaalt sünnipäevakingituseks kena portselannuku. Ning kui talle tundub, et mõni nukupere liige vajab hädasti uut kleiti, seavad nad koos sammud otse õmbleja jutule. Stiilne tulemus paneb särama nii nuku kui Juhani. Raamatusse "Toad täis nukkude juttu" ongi ta kirja pannud oma esimeste nukkude elulood.
Juhani kohe ei saa ilma koerata, truu sõbra ja teekaaslaseta. Koer Saku auks on tema juhtumised jäädvustatud raamatusse "Gibraltari laevakoerte ühing" ja meie koera Susi perre saabumise lugu teosesse "Vanaema, kes muutus kutsikaks". Juhani on ise oma raamatuid illustreerinud, näiteks suuresti Peedumäe meeleoludest kantud "49 aastaaega".
Kunstnik Johannese kummaliste lugude peategelases võib ära tunda Juhanit ennast: ühtaegu nii murelik kui muretu, peaasi, et hing sees, süda valla ja väike säde silmanurgas.
Aila, Juhani abikaasa
Väljavõte Haldja Kääri eluloost
Kui doktor Kääri nooremale tütrele Marele pandi kaheaastaselt leukoosidiagnoos, kaotas ta lootuse.
"Abikaasa ütles, et tema tütar ei tohi surra, peab juhtuma terveks tegev ime," meenutas Haldja Kääri. "Aga mina teadsin, et pole olemas ravi, mis võiks Mare päästa."
Lastehaigla labori töötajad varjasid Haldja eest ta tütre vereanalüüse, et säästa oma peaarsti. "Ise olen ma tõe poolt, kui raske see ka pole. Haigete laste emadega rääkides pidasin õigeks mitte varjata, kui oli oht, et võib minna halvasti. Oma lapsi kasvatadeski pole ma neile pettust, varjamist ega asjatute illusioonide loomist õpetanud," rääkis tohter.
Tütar Mare elab praegu oma nelja lapsega Rootsis. "Ei juhtunud imet. See oli üks teine haigus, mis sarnanes leukoosiga," võttis doktor kokku oma arstipraktika kõige õnnelikuma lõpuga loo.


description: Pärnu Rotary klubi kutsub kõiki aasta viimasel päeval kell 16 Pärnu kuursaali kõrvale Raimond Valgre kuju juurde, et mälestada legendaarset heliloojat tema surma-aastapäeval.

title: Rotary kutsub Raimond Valgret mälestama

maintext:
Händkakk kardab händkakku
Nüüd, kui lehti on hulga vähem kui suvel ja linde pole sisuliselt üldse, paneb tähele neid väheseid, kes meile on jäänud või tulnud. Minu rajad, kus fotomõtetega liigun, on läbi aastate üsna samaks jäänud ja nii märkan kõige väiksemaidki muutusi. Kui aga mulle vaatas ühel talveõhtul pisikese heleda tihase asemel otsa suur hallikas händkakk, üllatusin. Neil hetkedel hakkab süda kontrollimata kiiremini taguma, keha täitub adrenaliiniga ja peas keerleb iga mõne sekundi tagant küsimus “Kas saan lähedale?”.


authors:
Siiri Erala
Arvamustoimetuse Juhataja

description: Kae tõttu ühest silmast pimedaks jäänud Peeter Müürsoo ootas tänast päeva juba kevadest: just 28. detsembril pidi Pärnu haiglas toimuma nägemist taastav operatsioon. Vahetult enne jõule sai mees aga haiglalt teate, kus seisab, et päästvat lõikust kokkulepitud ajal ei toimu.

title: Mees ootab rahanappuse tõttu nägemist veel kuid

maintext:
Arstid avastasid Müürsool kae juba aprillis ja siis määrati operatsiooni aegki. “Detsembris jäin juba sellest paremast silmast pimedaks ja nüüd tuli kiri, et seda oppi ei toimu ja see on edasi lükatud järgmise aasta oktoobrisse. Ma ei tea, mismoodi ma saan elada, kui ma selle silmaga üldse enam ei näe,” oli mees väga murelik ja lisas, et need kümme kuud ei saa ta ilmselt töölgi käia.
Pärast teate saamist võttis mehe pere ühendust haiglaga ja sai teada, et samasuguse kirja said teisedki. “Haiglast öeldi meile, et 30 inimesele tuli samamoodi ära öelda,” vahendas Müürsoo.
Nüüdseks on mehe pere teinud avalduse haigekassasse ja ootab vastust, kas mingilgi moel on võimalik opereerida varem kui kümne kuu pärast.
Praegu kaeoperatsioonile pääsemiseks peaks patsient selle eest omast taskust maksma.
Pärnu haigla juht Urmas Sule nentis, et kaeoperatsioonid on tõepoolest valdkond, kus äraütlemist ette tuleb. “Nende puhul peetakse arvestust ükshaaval ja kui tuleb vahele erakorralisi, siis on aastalõpp selline, kui peame edasi lükkama,” ütles haiglajuht.
Samal ajal oli ta üllatunud, et Müürsoole anti järgmine aeg alles 2017. aasta oktoobrisse. “Tavaliselt püütakse uus aeg leida võimalikult kiirelt,” sõnas Sule ja kiitis heaks avalduse tegemise.
“Nende otsuste taga võib olla palju bürokraatlikke põhjusi ja need tuleb korda ajada, et haigla saaks inimest aidata.”
Sule lisas, et inimlikult mõistab ta Müürsoo nördimust, talle endalegi ei meeldi plaanide segilöömine. Samuti on mõistetav, et iga ravikindlustatu soovib abi saada tasuta.
Praegu kaeoperatsioonile pääsemiseks peaks patsient selle eest omast taskust maksma. Kui palju kaelõikus maksab, Sule ajakirjanikuga kõneldes öelda ei osanud. Müürsoo mainis, et nende pere teada on see summa 600 eurot.
Päev enne seda, kui Müürsoo avas pettumust valmistanud sisuga ümbriku, saatsid tervishoiutöötajad, nende seas haiglate liidu juhi ülesandeid täitev Sule, kirja peaminister Jüri Ratasele.
Selles avaldavad arstid-õed, et eriarstiabis on olukord halb ja paljude patsientide plaaniline haiglaravi on aasta lõpus edasi lükatud.
Samuti määrasid tohtrid Ratasele tähtaja: 15. veebruariks tuleb teha otsused, mis leevendaksid tervishoiu rahamuresid ja tagaksid patsientidele vajaliku ravi. Kui peaminister koos ülejäänud valitsusliikmetega sellega hakkama ei saa, ei kirjuta meditsiinitöötajate esindusorganisatsioonid alla uutele kollektiivlepingutele.


description: Sel aastal panevad Pärnumaa omavalitsused ilutulestiku alla umbkaudu 10 000 eurot. Suurima summa lasevad taevasse Pärnu linn, Vändra alev ja Saarde vald.

title: Pärnumaa lennutab aastavahetusel taevasse ligemale 10 000 eurot

maintext:
Pärnu linna aastavahetuse ilutulestik kestab kaheksa minutit, mille jooksul lastakse taevasse umbes 6000 pauku.
Tulevärk on üles ehitatud neljas sfääris: maalähedane, alumine, keskmine ja ülemine.
“Suurejoonelise vaatemängu maksimumpikkuseks on kaheksa minutit tihedat tuld, eri punktides ja kõrgusel, kuni 180 meetrini,” rääkis linnavalitsuse avalike suhete nõunik Gerli Kõiv.
Tavakohaselt näeb aastavahetuse ilutulesid Pärnu jõe vasakkaldal Kesklinna silla juures.
“Ilutulestiku maksumus on 4500 eurot, millest 2600 tasuvad ettevõtjad, ülejäänu jääb linna kanda,” märkis Kõiv.
Eelmise aasta tulevärk läks maksma 5000 eurot, 2875 euroga toetasid Pärnu linna ettevõtjad.
Pärnu maakonna ilutulestikud maksavad kinni kohalikud omavalitsused. Nii mitmelgi pool ei plaanita üldse rakette lasta. Nagu näiteks Audrus. “Me pole kunagi ilutulestikku korraldanud, kuna see pole mõistlik,” selgitas Audru vallavanem Siim Suursild. “Kogu asustus on vallas väga laiali, seetõttu ei ole see praktiline. Aga oma tulestikke korraldavad inimesed ikka.”
Aregi ei plaani eraldi valla ilutulestikku. See-eest on neil väga hakkajad elanikud. “Teinekord on inimesed lausa ise raha kogunud ja vallamaja juures üheskoos suurema tulevärgi korraldanud,” kinnitas Are vallavanem Signe Rõngas.
Peale Audru ja Are ei korralda ilutulestikku Häädemeeste, Koonga, Paikuse, Surju, Tahkuranna, Tori, Varbla ega Vändra vald.


description: Pärnumaa fotograaf Kerli Sosi kasutas ära Soomaa jäätunud suurvee, et teha kauneid pilte.

title: Galerii: jäätunud suurvesi andis ainest kauniteks fotodeks

maintext:
"See on sel aastal juba viies suurvesi Soomaal," rääkis läheduses elav Sosi. "Seekord jäätunud kujul."
Fotograaf sõnas, et kaunis vaatepilt tekkis tänu kehvale talvele. "Oleks lumi peal, siis jääd ei näeks," ütles ta.
Sosi oli leppinud kokku sessiooni fotosid soovinud Maretiga sombusel päeval. Kuna ta tahtis piltidele talvist mekki, jäi Soomaa jää ainsaks võimaluseks.
"Kui ma veel andsin kätte kelgu, suure ämbritäie piparkooke ja laterna, oli kogu pilt nagu muinasjutt," jutustas fotograaf.
Piltniku suurema resolutsiooniga piltide ja muu loominguga saab tutvuda siin.


description: Teisipäeva õhtul Tallinna Nordea kontserdimajas toimunud pidulikul auhinnagalal „Spordiaasta tähed 2016“ kuulutati välja aasta sportlased, kelle sekka mahtusid nii paariaerulise neljapaadi liikmed kui nende treener Matti Killing.

title: Aasta võistkonnaks valiti neljapaat ja parimaks treeneriks Matti Killing

maintext:
Aasta võistkonnaks tunnistati tänavu Rio de Janeiro olümpial pronksmedali võitnud ja Euroopa meistriks kroonitud sõudmise paarisaeruline neljapaat koosseisus Andrei Jämsa, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Allar Raja. Samad mehed valiti parimaks võistkonnaks ka mullu.
Sõudjate nimel kõnelenud Raja tänas kõigi meeste perekondi, tänu kelle toele õnnestus sõudjatel võidelda maailma prestiižikamatel võistlustel medalite eest. Samuti tunnustas ta meeskonnakaaslasi ja nii praegust kui endisi treenereid.
Aasta võistkonda valitakse 1969. aastast. 2004. aastast on see tiitel kuulunud sõudmise kahe- või neljapaadile üheksal korral. Sealjuures oli see Endreksonile juba kaheksas kord olla Eesti parima võistkonna koosseisus. Jämsal ja Rajal oli see viies ja Taimsool kolmas kord.
Pärast seda pauti sõudjatel lavale ja jääda ning kuulutada välja aasta treener. Selleks valiti Pärnu sõudetreener Matti Killing.
„Ühtki sellist auhinda ei saa üksi saavutada,“ ütles Killing oma tänukõnes ja täna esmalt oma abikaasat. „Samuti ei oleks sellist tulemust tulnud ilma nende meesteta siin.“
Eesti parimat treenerit valitakse 1988. aastast ja Killingule on see esimene võidetud Kuldne Kristjan.
Uudis on täiendamisel!


description: Kergejõustikuklubi Altius korraldab täna kohalikus kergejõustikuhallis üheksanda Karel Leetsari mälestusvõistluse, kuhu on lubanud osalema tulla mitu Eesti tippu.

title: Karel Leetsari mälestusvõistlusel osaleb mõnigi Eesti tipp

maintext:
Kodulinna võistlema on lubanud tulla tänavu Rio de Janeiro olümpial võistelnud tõkkejooksja Jaak-Heinrich Jagor. „Karel oli mu trennikaaslane. Kui vähegi võimalik, tuleb võistelda,“ rääkis Jagor 22. detsembril ilmunud Pärnu Postimehes.
Pärnust pärit tõkkejooksja osaleb 60 meetri jooksus. Erilist eesmärki pole ta püstitanud. „See on sisuliselt ainus kord, kui jooksen niisugust maad tõketeta. Naelikud on uued ja tehniliselt võib puudu jääda,“ selgitas jooksja. „Pärnu hallis tuleb sein päris kiiresti vastu: ega siin julgegi täiega joosta. Aga 88 protsenti tuleb ikka rauast välja.“
60 meetri sprindis ja kaugushüppes on lubanud võistelda 18aastane lootustandev mitmevõistleja Hans-Christian Hausenberg. Kõrgust on lubanud hüppama tulla Rio olümpiamängudel oda visanud Magnus Kirt.
Võistlusest näeb otseülekannet.


description: Alates homsest teevad Saksa õhuväe Eurofighteri hävituslennukid töönädala vältel Eesti kohal madallende.

title: Liitlaste lennukid teevad madallende

maintext:
Eesti kaitseväe teatel lendavad lennukid üle Eesti madallennu aladel ja vähemalt 152 meetri kõrgusel. Peamiselt lennatakse asustatud aladest eemal.
NATO liikmesriigid eraldavad õhuväe õppuste ja harjutuste, sealhulgas madallendude tarvis kindlad osad oma õhuruumist. Nii on Balti riikide valitsusedki lubanud enda õhuruumis madallende korraldada. Seda tehakse kokkuleppel lennuameti ja Lennuliiklusteeninduse ASiga.
Põhja-Atlandi nõukogu otsuse kohaselt valvavad NATO liikmesriikide õhujõud Eesti, Läti ja Leedu õhuruumi 29. märtsist 2004, kui Balti riigid said NATO liikmeks. Balti riikide õhuturve moodustab osa NATO targa kaitse kontseptsioonist, mille eesmärk on säästa alliansi riikide ressursse, panustades eri võimekustesse ühiselt.
Saksa õhuväe lennusalk võttis Balti riikide õhuturbe üle 31. augustil. Eurofighteri lennukid paiknevad Ämari lennubaasis.


description: Täna tuleb Sauga valla volikogul otsustada, kas liituda Tori, Sindi ja Arega või arvestada meeleavaldust plaanivate külade esindajatega ja pöörduda tagasi Pärnuga ühinemise teele. Volikogu liige Meelis Tomberg põhjendab, miks tema eelistab linnaga liitumisele siiski valdade ühendust.

title: Sauga volinik selgitab: Miks ma ei poolda liitumist Pärnuga

maintext:
"Olen veendunud haldusreformi pooldaja ja usun, et reformiga suureneb omavalitsuste haldussuutlikus. Ametnikud on spetsialiseerunud ja tunnevad paremini enda valdkonna seadusandlust, osatakse kasutada kaaltlusõigust, tekib sünergia ja tulevad uued probleemide lahendused. See kõik parandab omavalitsuse territooriumi elanike heaolu. Samuti peaks suurenema valitsemise ja haldamise rahaliselt mõõdetav efektiivsus: järele jääb raha rohkem tegevuskuludeks (taristud, haridus, turvalisus).
Nüüd sellest, miks ma ei poolda liitumist Pärnu linnaga. Ma ei arva, et linn hakkaks oma kodanike tahtlikult ebavõrdselt kohtlema lähtuvalt elukohast. Ometi teeb murelikuks, et Suur-Pärnu volikogus hakkab olema kolm neljandikku linna territooriumilt valitud volinikke, kes esindavad oma valijaid, ja neljandik valdade volinikke, kes esindavad praeguste valdade kodanikke. Pole põhjust eeldada, et liitunud omavalitsuse valitsuses oleks proportsioon märgatavalt erinev.
Siit aga järeldub, et praegu valdades praktiseeritav personaalne juhtimine ja kodanikega suhtlemine asendub kõrgelt standardiseeritud suhetega, millega pole harjunud elanikud ega ametnikud.
Linnaga peaksime jääma lepingupartneriteks ja headeks naabriteks, selle asemel et ühineda.
Teiseks ei jätku ressursse kõiki ideid ellu viia. Ressursid on enamasti lõplikud ja kui kolm neljandikku volikogust arvab, et eelisarendades keskust võidavad kõik omavalitsuse elanikud, kes tarbivad keskuses teenuseid, tekib minu arvates konflikt. Kindlasti enamus võidabki, aga iga inimene ei tarbi keskuses teenuseid ega kasuta keskuse taristuid. Ka need vähesed ootavad, et näiteks bussipeatuse pink korda tehtaks.
Kolmas probleem on info liikumine. Linnas on inimasustus tihe, sealsetest probleemidest räägitakse palju ja valjusti. Külast kostev mõni nõrk hüüe ei jõua aga valitsejate fookusesse ja hajub infomüras.
Neljandaks näitavad rahvaküsitluse tulemused Pärnu linnas, et linnakodanikud ei soovi meid endaga liituma. Milleks siis vägisi linna trügida?
Lõppeks arvan, et linnas on linnaelu ja -kombed, maal maaelu ja -kombed. See peakski nii jääma. Linnaga peaksime jääma lepingupartneriteks ja headeks naabriteks, selle asemel et ühineda."


description: "Jõulukuusk kui jääde" kõlab koledalt, kas pole? Aga kui harraste luuletuste, säravate küünalde ja jõulupuu alla pandud kingituste aeg saab läbi, muutub jõulukuusk pühademeeleolu loojast tõepoolest probleemiks.

title: Jõulukuusk kui jääde

maintext:
Millisesse konteinerisse tuleks kuusk panna? Kas sinna, kuhu lähevad segaolmejäätmed? Või paberi ja papi sekka? Ehk hoopis biolagunevate jäätmete hulka? Ja kas üldse võib kuuske konteinerisse panna? Selgub, et kuusk on suurjääde, mida ei koguta nagu olmeprügi. Jõulupuud ei tohiks jätta vedelema jäätmekonteineri kõrvale, samuti ei tohi seda toppida biojäätmete mahutisse.
Kui tahta kõiki reegleid täita, peaks korralik kodanik viima jõulukuuse jäätmejaama. See ei asu aga enamikul inimestest jalutuskäigu kaugusel. Kui autot pole, tuleks vist enda teel kõikjale okkaid puistav kuusk kilekotti toppida ja sellega ühissõidukisse astuda. Seda muidugi juhul, kui ühistransport jäätmejaama viib.
Kui auto on olemas, pressid õnnelikul juhul kuuse masinasse ja sõidad, kuhu vaja. Võib juhtuda, et kahemeetrine kuusk (ja need on kuuldavasti kõige populaarsemad) sinna ei mahu, seega peab hankima haagise. Kujutan ette haagiserentijate rõõmu, kelle ukse taha koguneks pärast jõule niisama pikk järjekord kui autorehvide vahetajatel esimese lume järel.
Kui tahta kõiki reegleid täita, peaks korralik kodanik viima jõulukuuse jäätmejaama.
Paljud omavalitsused on oma elanikele siiski vastu tulnud ja korraldavad kuuskede kogumisringe või loovad ajutised kogumiskohad. Väga hea variant on, kui korteriühistu tellib puude tarvis eraldi konteineri.
Siit jõuamegi selleni, kui suur on kohalike omavalitsuste roll elanikele mugavate ja mõistlike jäätmetest vabanemise võimaluste loomisel. Paljudel omavalitsustel tuleb rohkem pingutada, et suunata kodanikke jäätmeid õigesse kohta viima. Inimesed tahavad olla keskkonnasäästlikud, aga pole valmis selle nimel liiga palju rassima.
Kokkuvõttes sõltub ülejäänud jõulukraami saatus siiski igaühe soovist oma ümbrust hoida. Kui juba kuusk jõutakse koju tuua, võiks jaksata selle õigesse kogumispaika viia. Kui see paistab väga keeruline, on parem puu metsa kasvama jätta.
Artikkel põhineb Alar Karise blogi sissekandel.