maintext:
Palgalepe allkirjastatud: kultuuritöötaja palga alammäär tõuseb 942 euroni
Kultuuriminister Indrek Saar ja Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni (TALO) juhatuse esimees Ago Tuuling allkirjastasid täna, 21. detsembril ühiste kavatsuste kokkuleppe kultuuritöötajate palkade kohta. Selle kohaselt tõuseb kultuuritöötaja brutotöötasu alammäär 2017. aastast 942 euroni kuus.
Kultuuritöötajate palgapoliitikat suunab alusdokument "Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“. Selles öeldu kohaselt peavad kõrgharidusega kultuuritöötajate sissetulekud täistööaja korral jõudma aastaks 2020 Eesti keskmise palga tasemeni. 2017. aastal tõuseb kõrgharidusega kultuuritöötaja miinimumtöötasu alammäär 942 euroni kuus, mis tähendab juba teist aastat järel tõusu 13,5%.
Kultuuriminister Indrek Saar meenutas, et veel aasta eest oli kultuuritöötaja alamapalk 731 eurot. Seega mahajäämus Eesti keskmisest oli üle 300 euro ja see vahe oleks ilma olulise muutuseta suurenenud. Täna sõlmitud kokkuleppe tulemusena on kultuuritöötaja palga alammäär järgmisest aastast 942 eurot. "Töötasu alamäära sama jõulise tõstmisega oleme aastaks 2020 prognoositava keskmise palga kinni püüdnud. Lisaks sellele on uues koalitsioonileppes ette nähtud ka täiendav raha, mis annab võimaluse tagada palgatõus ka nendele riigilt palka saavatele kõrgharidusega kultuuritöötajatele, kelle palk on juba praegu alammäärast kõrgem,“ rääkis Saar.
Saare sõnul kasvab palgatõusuks ette nähtud summa riigieelarves tuntavalt aastal 2018. "2018. aastaks on kokku lepitud, et täiendavad vahendid kultuuritöötajate palgatõusuks on kümme miljonit eurot," rääkis Saar "Aktuaalsele kaamerale".
TALO juhatuse esimees Ago Tuuling lisas, et kuigi läbirääkimised olid pingelised ning ootus kultuurivaldkonnas on väga suur, võib kokku lepituga rahule jääda. "Kultuurivaldkonna ühine huvi on järjepidevuse ja spetsialistide juurdekasv. Vääriline töötasu on üks vahend selle tagamiseks. Praeguse töötasu alammäära tõusu juures võime loota, et kultuuripoliitiline eesmärk aastaks 2020 ka täidetakse. Edaspidi on oluline, et palgakokkuleppe põhimõtted peaksid silmas ka kõiki neid kultuuritöötajaid, keda praegune kokkulepe haldusalluvuse tõttu otseselt ei puuduta,“ ütles Tuuling.
Palgafondi tõus puudutab riigieelarvest palka saavaid kultuuritöötajaid. Need on riigiasutuste, avalik-õiguslike institutsioonide, sihtasutuste ning maakonnaraamatukogude riigilt palka saavad töötajad. Silmas peetakse kõrgharidusega, kõrgema kutsekvalifikatsiooniga või kõrgharidusnõudega võrdsustatud spetsiifiliste eriteadmistega kultuuritöötajaid.
Kokku lepitavad tasustamispõhimõtted on aga soovituslikud kõigile kultuurivaldkonnas tegutsevatele institutsioonidele, sõltumata nende alluvusest või omandisuhtest.
Vaata kultuuriministri videoesitlust palgapoliitika kohta Kultuuriministeeriumi Facebooki lehel.


maintext:
Tristan Priimägi andis kolm filmisoovitust
Filmikriitik Tristan Priimägi andis kolm filmisoovitust, mida pühade ajal kinodesse vaatama võiks minna.
"Armastuse ühendriigid" režissöör Tomasz Wasilewski
"Film kandideeris ka Euroopa filmiauhindadel parimale käsikirjale, aga ei võitnud. Film räägib Poolast aastal 1990 läbi nelja või viie naise loo, kes on Poola vabanemisega silmitsi ka samaaegselt iseenese vabanemisega psühholoogilisest ja seksuaalsest surutisest ja kuidas see kõik siis pulbitseb pinnale. Wasilewski näitab, kuidas need naised peavad selle vastleitud vabanemisega kuidagi hakkama saama. Nad kõik nagu otsivad armastust, aga nende käsitlus sellest armastusest on selle repressiivse režiimi poolt niivõrd ära väänatud, et nad tegelikult ei suuda minu meelest inimlikult enam dialoogi astuda enda tunnetega. Wasilewski on väga huvitav näide, et ta on gay-temaatikat käsitlenud oma filmides päris julgelt. Kaks esimest filmi tegi ta süsteemist väljastpoolt ja riiklikku raha nende tegemiseks ei saanud. Nüüd on näha, et Poola film teeb läbi mingisugust uut lainet, nad saavad preemiaid, nad teevad olulistel teemadel filme. Aga süsteem läheb keelamisega isegi nii kaugele, et näiteks televisioonis vahetatakse välja juba väljakuulutatud linastused."
"Tundmatu naise lahkamine" režissöör André Øvredal
"Peaosas on tundmatu naise surnukeha, mille lahkamise ümber kogu see lugu käib. Ma alguses eeldasin, et see on krimilugu, aga siis see keerab ikka väga selgelt horrorisse. Jõuliselt ja veenvalt, nii et on vastik vaadata."
"Maailma äärel" režissöör Rémi Chayé
"Prantsuse animeerija on teinud filmi, mis toimub 19. sajandi lõpus Peterburis. Peaosas on üks aadlitüdruk, kelle perekonnas on mingid saladused ja tema vanaisa on läinud põhjapoolust avastama ja ära kadunud. Tüdruku peale pannakse kohustus ebameeldivaks abieluks, mille eest põgenedes ja perekonna au päästes läheb ta oma vanaisa jälgi otsima. See lugu on tegelikult väga Jules Verne, selline suur seiklus ja tekitab ka samu tundeid, kui nende raamatute lugemine kunagi tekitas. Hästi ilusate pastellidega tehtud film. Koloriit ja joonistusstiil on täiesti isikupärased ja originaalsed. Ilusa poindiga, aga mitte lääge ka. Ja jällegi selline film, mis muidu võiks jääda varju, et soovitan välja otsida."

fasttext_language: et


maintext:
Kumu viib külastajad jõuluekskursioonile
Kui tekib tahtmine peale pühi pisut kunsti keskel jalutada, siis Kumu kunstimuuseumis saab seda teha koos giidiga jõuluekskursioonidel. Nautida saab nii klassikalist Eesti kunsti kui ka moodsat helikunsti.
Kumu kunstimuuseumi jõuluekskursioonid viivad vaataja muuseumisse rännakule, mis üritab murda klassikalist igava ekskursiooni arusaama, vahendasid "Aktuaalse kaamera" kultuuriuudised.
"Tänapäeval need ekskursioonid ei ole enam akadeemilised ja raskepärased pikad loengud. Publik saab alati küsida, inimesed saavad oma arvamust avaldada, ekskursioonijuht võib ise muljeid või tähelepanekuid küsida. Selle näituse puhul on kuratoori isik selline, mida giidilt võiks kuulda, et kes selle taga on. See ei ole võib-olla päris tavapärane pilk Eesti kunstile," rääkis Kumu direktor Kadi Polli.
Ekskursioonid kulgevad läbi kolme kunstisaali: esimeses saab uudistada, kuidas muusika on kujutatud Eesti kunstis, teises saab piiluda arhitektide maailma ja mõelda ruumi tajumisele ning kolmandas heliseb veemuusika.


maintext:
Draamateatri hõivatumad näitlejad jagasid muljeid
Draamateatri aasta hõivatuima näitleja tunnustuse ja preemiareisi pälvis meesnäitlejate seast Tiit Sukk (mängis 140 etendust) ja naisnäitlejate hulgast Hilje Murel (mängis 124 etendust). "Ringvaade" kutsus näitlejad jutuajamisele.
Tiit Sukk rääkis, et kõnealuse võistluse vahed on väiksed.
"Mõnel aastal olen ma kaotanud Taavi Teplenkovile kahe etendusega näiteks," sõnas ta.
"See preemia on rohkem perele – andke andeks, et teie meest nii tihti kodus ei ole," lisas Sukk.
Hilje Murel pidas oma tänavuseks lemmiklavastuseks "Tartuffe´i", aga lisas, et maksimaalne mängunauding on võimalik kätte saada igast etendusest. "Tunnen ennast iga rolliga päris hästi," ütles ta.
Tiit Sukk tõi välja lavastuse "Rahauputus".


maintext:
Vallo Toomla: praeguses maailmas on oluline end mitte ära kaotada
Lõppeva aasta parima Eesti filmi auhinnale Neitsi Maali kandideerivast viiest filmist on tervelt kolm debüüdid - Anu Auna "Polaarpoiss", Triin Ruumeti "Päevad, mis ajasid segadusse" ning Vallo Toomla "Teesklejad".
"Teesklejate" režissöör Vallo Toomla ütles "Aktuaalse kaamera" aastalõpu erisaates, et suur osa Eesti filmitegijaid on sama kooli taustaga. "See ei puuduta ainult režissööre, vaid tervet meeskonda - produtsente, helioperaatoreid ja monteerijaid," tõdes Toomla ja lisas, et on tekkinud selline uuem põlvkond noori filmitegijaid, kes kõik üksteist tunnevad ja kes on koos maast madalast koolis koos asju teinud.
Produtsent Elina Litvinoval on töös korraga mitu projekti, kevadel peaks valmima järjekordne koostöö režissöör Martti Heldega. "Mul saab järgmine aasta 10 aastat täis sellest, kui ma tulin Lätist Eestisse," ütles Litvinova ja lisas, et kui kunagi oli Eesti film omaette sündmus, siis nüüd on käes see aeg, kus need filmid hakkavad konkureerima omavahel. "See tähendab, et filmimaastik ja filmitegemine on jõudnud tööstuse suunda, käes on muutuste aeg."
"Praeguses maailmas on oluline mitte ennast ära kaotada," ütles Vallo Toomla ja tõdes, et oluline on ka tunda, mis on tähtis mitte sulle endale, vaid ka publikule ja vaatajale, sest maailmas tehakse niikuinii väga palju filme ja kirjutatakse palju raamatuid.


title: Aasta muusik on Robert Jürjendal

maintext: Ehkki jõulud on aeg, mil kirikute külastatavus Eestis ajutiselt kasvab, seisab palju kirikuhooneid enamus aastast tühja ja lagunevana või on algupärase funktsiooni lausa minetanud. Peale pühakodade vaimuliku funktsiooni on kirikuhoonetel oluline osa Eesti kultuuripärandis ja -maastikul ning nende tähtsust on raske alahinnata. Kellel peaks aga lasuma jõukohane vastutus vanade pühakodade kuluka korrashoiu eest?


maintext:
Tulevane kultuuriaasta on pühendatud lastele ja noortele
Neljapäeval lõppes merekultuuriaasta ning kuulutati välja laste- ja noorte kultuuriaasta.
Tulevase kultuuriaasta tunnuslause on "Mina ka!". Tunnuslausest inspireerituna võib uuest aastast näha tänavapildis ja plakatitel erineva iseloomuga tegelasi ehk minakaid, kes lapsi kultuuri juurde meelitavad, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Kuni 20. jaanuarini on avatud sündmuste ideekonkurss "50 ideed!", mis kutsub osalema lastele ja noortele suunatud projekte. Eelistatud on ideed, mille autorid või kaasautorid on lapsed ja noored.
Uut kultuuriaastat viib läbi Eesti lastekirjanduse keskus. Projektijuht Marju Kask selgitas, et üks suur sündmus järgmisel aastal on noorte laulu- ja tantsupidu. Samuti tähistatakse kõigis maakondades lastega Eesti 100. sünnipäeva.
"Loomulikult on järgmisel aastal väga tähtsal kohal 12. noorte laulu- ja tantsupidu. Juba see on kõnekas fakt, et ligi 40 000 noort vanuses 7 kuni 26 saavad sellest osa, publikus umbes 100 000 inimest ja veelgi enam ülekannete jälgijatena. Seekord on kõik osalejad sündinud vabas Eestis, mis on minu meelest ülioluline. Meie enda kõige suurem sündmus, mille me järgmisel aastal teeme, on Laste Vabariik. See on koostöös EV100-ga sündinud laste suurprojekt ja sellest saab elamustuur, mis järgmisel aastal maist septembrini rändab läbi kõik Eesti maakonnad ja tähistab koos kohalike lastega Eesti 100. sünnipäeva," rääkis Kask.


title: Suri Briti laulja George Michael

maintext:
Suri Briti laulja George Michael
Briti poplaulja George Michael suri 53-aastasena, teatas tema publitsist pühapäeval.
"Suure kurbusega saame kinnitada, et meie armastatud poeg, vend ja sõber George lahkus rahulikult oma kodus jõulude ajal," teatas Cindi Berger avalduses.
Bergeri sõnul suri George Michael oma kodus Inglismaal Oxfordshires. Tema mänedžer Michael Lippman teatas, et artist suri südamerikke tagajärjel.
George Michael, kes sai kuulsaks poisteansambliga Wham!, müüs karjääri jooksul üle 100 miljoni plaadi, võitis mitu Grammy ja American Music Awardsi auhinda.
Kreeka rahvusest Londonis sündinud Georgios Kyriacos Panayiotou võttis endale karjääri alul aastal 1981 lavanimeks George Michael. Sooloartistina jõudis ta välja anda kõigest neli stuudioalbumit, ühe kaveriteplaadi, ühe EP ja ühe kontsertplaadi, "Symphonica" aastal 2014, mis jäi ka tema viimaseks. Tema albumid "Faith" (1987), "Listen Without Prejudice Vol. 1" (1990) ja "Older" (1996) kuuluvad aga absoluutsesse popiklassikasse. Tema stiil oli segu popist, funk'ist ja RnB'st ning paistis lisaks unikaalsele vokaalikasutusele silma tasemel produktsiooni ja meinstriimkontekstis sageli uuenduslike sündisaundide poolest.
Wham!-iga jõudis George Michael teha aastatel 1983-1986 tervelt kolm albumit. Hetkel sobib meenutada nende võimsaimat hitti "Last Christmas":
George Michael on laulnud duetti selliste legendidega nagu Aretha Franklin, Ray Charles, Luciano Pavarotti ja Elton John.
Michael oli aktiivne mitmes heategevusprojektis, aidates muu hulgas koguda raha vaesuses elavate laste toetuseks ja võitluseks aidsi vastu.
Tema terviseprobleemid algasid aastal 2011, mil ta novembris katkestas "Symphonica" Euroopa tuuri ja viidi Viinis haiglasse, kui laulja kurtis valusid rinnus. Juba oktoobris oli ta jätnud ära kontserdi Londonis Royal Albert Hallis. 2013. aastal sai ta autoavariis peavigastuse.
Lauljal oli probleeme ka alkoholi ja narkootikumidega. Eelmisel aastal viibis ta Šveitsis võõrutuskliinikus, et võidelda aastakümneid probleemiks olnud sõltuvustega.
Teda leinavad lisaks miljonitele kuulajatele teised maailma edukaimad popstaarid. "Hüvasti," ütles Madonna, lisades: "Veel üks särav artist jättis meid maha." Duran Duran saatis avalikusse järelhüüde "veel ühele andekale hingele", kes tänavu suri. Lahkunud on teiste seas David Bowie, Prince ja Leonard Cohen. Bryan May Queenist ütles, et George Michaeli surm on enam kui kurb.
Lauljal jäi pooleli dokfilm "Freedom", kus ta lubas valgustada oma säravate 90ndate hämarat poolt ning kus teevad kaasa Mark Ronson, Stevie Wonder, Elton John, Mary J Blige, Liam Gallagher Tony Bennett, Ricky Gervais jpt.
"Spinning The Wheel" (1996):


maintext:
Kinodesse jõuab dokumentaalfilm kunstnik Tiit Pääsukesest
"Tiit Pääsuke ja tembitud värvid" on Peeter Urbla dokumentaalportree kunstnikust, maagiliste pildimaastike loojast ja suurepärasest jutustajast. Film süveneb nii loomeprotsessi kui avab tahke ühest inimloomusest.
"Ma ajasin taga seda, et oleks võimalik pääseda sisse inimese päris nõiakööki," ütles režissöör Peeter Urbla "Aktuaalsele kaamera" ja kinnitas, et samuti soovis ta esitada temast tõepärast pilti. "Et mitte esitada inimest läbi hullumeelsete konfliktide ja meeletute dramaturgiliste keerutuste, vaid ausalt."
Filmis avaneb Tiit Pääsuke nii kunstniku kui ka inimesena. Näeb mitmeid elemente lihtsast kodaniku elust, mitte vaid kunstniku loomingulisest teest, kirjeldab Urbla. "Ta on erakordselt andekas eneseväljendaja ka sõnades, see oli kõige suurem üllatus;" tõdes režissöör ja ütles, et Pääsuke oskab ennast määratleda väga täpselt. "See, kuidas ennast ta kunstitegemist näeb, on väga originaalne ja samal ajal aus."
Film "Tiit Pääsuke ja tembitud värvid" esilinastub kinos Artis 22. detsembril.


maintext:
Enn Säde koostas raamatu "Säde filmist. Lood Eesti filmimetsadest"
Jõulude eel ilmus teeneka filmimehe Enn Säde koostatud mahukas filmijuttude raamat, mis sisaldab valikut tema viimasel kümnendil Sirbis, Postimehes ning ajakirjas Teater.Muusika.Kino ilmunud tekstidest.
Enn Säde on helirežissöör ning dokumentaalfilmide autor. Ta on teinud koostööd Lennart Meri, Jüri Müüri, Kaljo Kiisa ning teiste eesti filmi suurkujudega, kes tänaseks meie hulgast lahkunud, vahendasid "Aktuaalse kaamera" kultuuriuudised.
Säde isiklikel mälestustel põhinevad värvikad lood jutustavad küll Eesti filmi ajaloost, kuid ei pretendeeri ajaloolisele tõele. Raamat on illustreeritud rohkete fotodega filmivõtetelt.
"Igasuguste mälestuste puhul on ohtlik see, et me monteerime nad ringi. Me ei valeta kordagi, ajad ja ruumid võivad muutuda ja seal võib tulla väga kummalisi asju kokku. Tõsine ajaloolane ütleb, et kolmest allikast tuleb kontrollida jne. No mida sa kontrollid, kui ülejäänud seltskond on surnud juba," sõnas Säde.


description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Järgmiste olümpiamängude ülekandeõigused sai Kanal 2
BNS
Baltikumi suurim meediakontsern AS Eesti Meedia omandas 2018. aasta PyeongChangi talioliolümpiamängude ja 2020. aasta Tokyo suveolümpiamängude vabalevi ainuülekandeõigused Eesti territooriumil.
Leping tagab Eesti Meediale olümpiamängude laiapõhjalise kajastamise Kanal 2-s ja meediakontserni kõikidel digiplatvormidel ning otseülekannete järgsete klippide järelvaatamise õiguse. Eurosport säilitab endale näitamise õiguse tasulises televisioonis ja oma digitaalteenuste vahendusel. Lisaks on Discovery ja Eesti Meedia kokku leppinud laiaulatusliku ühise turundusprogrammi, et Eesti vaatajad ei jääks ilma ühestki olümpiahetkest, olgu need üle kantud Eesti Meedia kanalites või Eurospordi kaudu.
"Oleme väga rahul, et kõnelused Discovery Grupiga lõppesid meile positiivse tulemusega ja Eesti inimesed saavad 2018. ja 2020. aasta olümpiamänge jälgida Eesti Meedia kanalite kaudu," ütles AS-i Eesti Meedia juhatuse esimees Sven Nuutmann.
"Olümpia põhikanaliteks saavad Kanal 2, Postimehe digikeskkond ja Kuku raadio," ütles Eesti Meedia peaprodutsent ja sporditoimetuse juht Marko Kaljuveer. "Lisaks eestikeelsetele kanalitele kanname digiplatvormidel olümpiamänge üle ka vene keeles – meie eesmärk on läbi spordi suurvõistluste tekitada inimestes suuremat ühtekuuluvustunnet," lisas Kaljuveer.
"Ma olen kindel, et need uudised pakuvad Eesti olümpiafännidele rõõmu. Eurosport, mis on pühendunud spordikire jagamisele publikuga, teab paremini kui keegi teine, et olümpiamängud kuuluvad igale vaatajale. Tahame, et kõik fännid saaksid olümpial toimuvat jälgida ning leping Eesti Meediaga annab kõikidele vaatajatele võimaluse neid mugavas vormis jälgida. Toetagu nad enda lemmiksportlasi või jälgigu enda lemmikalasid, Eurospordi kanalite kaudu saadav olümpiakogemus saab olema veelgi elavam," ütles Discovery Communicationsi asepresident ja Kirde-Euroopa piirkonnajuht Anna Pak.
Discovery teatas 2015. aasta juunis koos Rahvusvahelise Olümpiakomiteega (ROK), et on saanud 2018–2024 olümpiamängude multimeedia ainuedastusõiguse 50 Euroopa maal ja territooriumil.


maintext:
Ööpäeva jooksul tabati 12 alkoholi tarbinud juhti
Politsei teatel tabati Eestis ööpäeva jooksul 1 narko- ja 12 alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.
Liiklusõnnetused
Eile kell 08.35 teatati liiklusõnnetusest Tallinnas Paldiski maanteel Mustjõe bussipeatuse lähedal, kus selleks mitte ettenähtud kohas joostes sõiduteed ületanud 59-aastane mees sai löögi sõiduautolt Kia Ceed, mida juhtis 62-aastane naine. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse kontrolli.
Eile kell 12.09 teatati liiklusõnnetusest Tallinnas Vabaduse puiestee ja Rännaku puiestee ristmikul, kus 28-aastane naine sõitis sõiduautoga Mazda 6 vasakpööret sooritades ette ja põrkas kokku peateel liikunud ja sõidueesõigust omava sõiduautoga Suzuki Alto, mida juhtis 32-aastane naine. Suzuki juht ja kaasreisijad, 6-aastane tüdruk ja 3-aastane tüdruk toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.
Eile kell 12.30 toimus Järvamaal Türi vallas Pärnu – Rakvere – Sõmeru maantee 81-sel kilomeetril, kus 70-aastane mees sõitis sõiduautoga Mazda 3 tagant otsa ees pidurdanud sõiduautole Peugeot 308, mida juhtis 44-aastane naine. Kiirabi andis Mazda juhile kohapeal esmaabi.
Eile kell 16.06 teatati liiklusõnnetusest Saaremaal Orissaare vallas Tagavere-Kareda maantee teisel kilomeetril, kus seni tuvastamata juht sõitis sõiduautoga Chrysler Sebring teelt välja mullavalli ja paiskus teele tagasi, rulludes teel üle katuse. Sõidukis viibinud 22-aastane mees ja 25-aastane mees toimetati Kuressaare haiglasse. Mõlemal isikul olid alkoholijoobe tunnused, sõiduki juht on selgitamisel.
Eile kella 19.48 ajal kaotas 83-aastane mees Tartumaal Äksi-Kukulinna tee esimesel kilomeetril kontrolli sõiduauto Volkswagen Passat üle ja sõitis järsus vasakkurvis paremale teelt välja vastu puud. Juht toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.
Eile kella 21.57 paiku sõitis 19-aastane mees Tallinnas Toompuiesteel sõiduautoga BMW 335 parklast väljumisel ette mööda Toompuiesteed liikunud sõiduautole Renault Laguna, mida juhtis 49-aastane mees. Kokkupõrkest paiskus sõiduauto Renault vastassuunavööndisse ja põrkas seal kokku sõiduautoga Volkswagen Passat, mida juhtis 55-aastane mees. BMW ja Volkswageni juhid toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Kergliiklustee võib talu kaevust ilma jätta
Kristjan Kosk
Rannapõlde talu peremees Marek Laht seisab kaevu kõrval, mis ähvardab raskete teetöömasinate vibratsiooni tõttu sisse variseda. Foto: Arvo Tarmula
Lääne-Nigula valla Rannapõlde talu elanikud Marek Laht ja Helina Paas kardavad, et planeeritava kergliiklustee ehitus võib nende majapidamise jätta kaevuveeta.
Lääne-Nigula vallavalitsus on taaselustanud omaaegse maanteeameti Lääne regiooni ja Oru vallavalitsuse 2011. aastal koostatud plaani rajada Rannaküla ja Linnamäe vahele kergliiklustee.
Kergliiklustee kulgeks praeguse plaani järgi Haapsalu–Keila maantee parempoolsel küljel ja oleks umbes viie kilomeetri pikkune. Selleks, et vallavalitsus saaks kergliiklustee projekti koostamisega edasi minna, tuleb vallavalitsusel võõrandada tee alla jäävad maatükid.
26. oktoobril saatis Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus kirjad neile maaomanikele, kelle maale tee ehitataks. Kirjas küsis vallavanem maaomanikelt, mis tingimustel on nad nõus kergliiklustee alla jääva maa vallale võõrandama.
Loe lähemalt eilsest Lääne Elu paberlehest.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Jaaknas põles maha renoveeritud talumaja
Tarmo Õuemaa
Uhkest Tehveri talu elumajast on järel vaid suitsev ahervare. Vähenegi, mis püsti jäi, tuleb lammutada. Foto: Arvo Tarmula
Ööl vastu pühapäeva põles Lääne-Nigula vallas Jaakna külas maha talumaja. Peremees koos naise ja viieaastase lapsega sai hoonest välja, Inglise buldog Faraon on siiani kadunud.
Perepoeg Olev Tehveri telefon Tallinnas hakkas helisema laupäeva öösel. „Kella kahe paiku sain isalt kõne, et maja põleb ja kas ma saaks neile järele tulla, sest nende auto ja kõik asjad jäid tulle. Nad ise olid külma käes,” rääkis Olev Tehver, kes jõudis kohale kella kolme ajal.
Selleks ajaks olid Olev Tehveri ema ja väike õde naabrite juures soojas, päästjad kustutasid maja ja isa üritas päästa, mis päästa annab. Appi olid tulnud ka naabrid. Koos päästjatega saadi majast eemale sõiduauto. Põleng õnnestus kustutada alles kella seitsmeks hommikul. Kuigi söestunud palkseinad olid veel püsti, oli rookatusega talumaja täiesti hävinud.
„Ärkasime 1.30 öösel, kui tuletõrjeautod tulid,” rääkis naabrinaine Piret Riis. „Päästjad ei leidnud esimese hooga õiget teeotsa, mis meie maja juurest läheb.”
„Viis tuletõrjeautot kustutasid hommikul kella seitsmeni, vett tõmbasid kõrvalt tiigist,” kirjeldas naaber. Veel esmaspäeva hommikul oli tiigijää madalal, majaümbrus aga nagu liuväli. Maja räästas, tühjades aknaavades ja lähemate puude-põõsaste küljes rippusid sajad pisikesed jääpurikad. Öösel oli just sel ajal kümme kraadi külma. „Nii kui tuletõrjujad vett lasid, nii jääpurikad tulid,” rääkis Piret Riis.
Naabri sõnul olid tulekahju puhkemise ajal peremees ja perenaine veel üleval olnud ja mees oli tundnud suitsulõhna. Välja vaatama minnes selgus, et rookatus juba põles. Mees kutsus päästjad ja proovis ise maja kustutada, aga see ei õnnestunud.
Pikem lugu traagiliseslt põlengust ilmus teisipäevases Lääne Elu paberlehes.


maintext:
Pärastlõunal on sõiduolud suurematel riigiteedel head
Ilmaprognoosi kohaselt õhtul ja öösel kohati sajab vihma, Ida-Eestis võib sekka tulla ka lörtsi. Õhutemperatuur on endiselt nullilähedane ning teedel on soodsad tingimused libeduse tekkeks.
Meeldetuletuseks sõidukijuhtidele:


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Maanteeamet plaanib vähendada Läänemaa teede talviseid seisunditasemeid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Kui riigimaantee viiakse 2. tasemelt esimesele, hakatakse neid puhastama harvem. Foto Arvo Tarmula
Maanteeamet plaanib vastavalt liiklustihedusele muuta talviseid seisunditasemeid viiel Läänemaal asuval riigimaanteelõigul.
Läänemaal on 1. ja 2. taseme muutmise piiril viis teelõiku, mis liiklusintensiivsuse vähenedes või samale tasemele jäädes tuleb viia madalamale tasemele, vahendas Lääne maavalitsuse pressiesindaja Liivi Ollino. Sel hooajal muudatusi veel tegema ei hakata.
Maanteeameti Lääne regiooni hooldevaldkonna juhi Hannes Vaidla sõnul on jutt järgmistest teelõikudest: Risti – Kuijõe, Risti tee, Harju-Risti – Riguldi – Võntküla, Valgevälja tee, Nõmmküla – Aulepa – Österby.
2. talvine seisunditase eeldab, et tee liiklusintensiivusus on vähemalt 500 autot ööpäevas. Kõnealustel lõikudel on see Vaidla sõnul aga oluliselt madalam. See tekitab olukorra, kus tee seisunditaseme saavutamine kloriidiga (puistatav sool) ei hakka tööle ning võib anda sootuks vastupidise efekti.
„Puistatud sool hakkab tööle, kui teed läbib piisav arv sõidukeid. Väiksema sageduse korral tekib situatsioon, kus puistatav soolakogus peab olema tunduvalt suurem, et avaldada mõju teekattepinnale, sulatades küll jää ja lume, kuid tee pind jääb märjaks ning temperatuuri langedes tekib jääd juurde,” rääkis Hannes Vaidla.
1. seisunditaseme teede puhul ei tohi lume paksus koheva lume puhul ületada 10 cm, märja lume korral 5 cm. Roopa sügavus ei tohi olla sügavam kui 4 cm. Võimalikest probleemidest tuleb teatada infonumbrile 1510. Sel talvel Lääne maakonna riigimaanteedel muutusi ei tule ning ühegi tee talvist seisunditaset ei muudeta. Mainitud teelõigud on jälgimise all ning seisunditaseme muutmine tõuseb uuesti päevakorda tuleval aastal.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Eesti Päevaleht mõnitab Haapsalut

maintext:
Eesti Päevaleht mõnitab Haapsalut (2)
Urmas Lauri
Haapsalu vald. Foto: ekraanitõmmis EPLi veebilehest
Eesti Päevaleht avaldas ühinemiste käigus tekkivate omavalitsuste kaardi, kuhu on Haapsalu ja Ridala ühinemisel tekkiva omavalitsuse nimeks märgitud Haapsalu vald.
Haapsalu linn ja Ridala vald on Haapsalu survel otsustanud, et ühinenud omavalitsuse nimeks saab Haapsalu linn. Just "linn" oli põhjuseks, miks Ridala volikogu opositsioon liitumisele vastu sõdis. Haapsalu oli ridalalaste nimevalu leevendamiseks ühinemispreemiast vallarahvale loovutama sada tuhat eurot. Haapsalu polnud linna nimest loobuma ning võtma ühendomavaliotsuse nimeks näiteks Haapsalu vald.
Tänane Eesti Päevaleht tõmbas aga haapsallaste uhkusele vee peale, sest kaardil toretseb ühendomavalitsuse nimena Haapsalu vald.


title: Jõululaat Haapsalu turul

maintext:
Jõululaat Haapsalu turul
Hei! 17. detsembril on Haapsalu turul väike jõululaat.
Kõik, kellel on pakkuda nii lauakatet kui ka silmailu, saavad registreeruda telefonil 5624 2437, Katrin.
Rõõmsa kohtumiseni!
Haapsalu Linnahooldus OÜ


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Riigikontroll: olmejäätmete äravedu on korraldatud edukalt, sortimine vajab edendamist
Toimetanud Urmas Lauri
Segaolmejäätmed Väätsa prügilas, kust nad lähevad algul pressimisele ja siis põletamisele. Foto: Riigikontroll
Riigikontrolli hinnangul saab enamik kohalikke omavalitsusi edukalt hakkama elanikelt jäätmete kogumise ja veo korraldamisega, kuid inimeste kodude lähedal ei ole piisavalt liigiti kogutavate jäätmete, sh pakendijäätmete konteinereid. See muudab jäätmete sortimise inimestele ebamugavaks. Olmejäätmetest 64% kogutakse kokku, ilma et neid oleks sorditud, ning need kasutatakse valdavalt ära energia tootmiseks, mitte uuesti materjalina.
Auditi käigus Turu-uuringute ASilt tellitud küsitluse järgi tunnistab ligikaudu 90% inimestest jäätmete sortimise vajalikkust, kuid sellele vaatamata ei sordi enam kui pool inimestest pakendijäätmeid segaolmejäätmetest välja. Omavalitsused on korraldatud jäätmeveo süsteemi rakendanud eesmärgiga, et jäätmed saaksid elanikelt võimalikult madala hinnaga kokku kogutud ja ära veetud. Need eesmärgid on ka saavutatud, kuid omavalitsused ei näe enamasti vaeva, et jäätmed saaksid sorditud. Näiteks on vanapaberi- ja kartongijäätmete eraldi kogumine korraldatud vaid 47%-s ning biojäätmete kogumine vaid 29%-s omavalitsustest. Jäätmeveo korraldamisel ning pakendi taaskasutusorganisatsioonidega läbirääkimistel ei nõua omavalitsused piisava arvu konteinerite väljapanemist. Samuti puudub paljudel omavalitsustel ülevaade oma jäätmetekitajatest ning tekkivate ja kogutavate jäätmete kogustest.
Eestis võetakse uuesti materjalina ringlusse vaid kolmandik tekkivatest olmejäätmetest. Eesmärk on aastaks 2020 võtta materjalina kasutusse pool olmejäätmetest ja aastaks 2030 kaks kolmandikku (65%). Neid eesmärke ei ole võimalik täita, kui ei suudeta senisest rohkem sortida ja kasutusele võtta biolagunevaid ja plastijäätmeid, mida 2015. aastal võeti materjalina kasutusse üksnes vastavalt 14% ja 16%. Seejuures on viimase nelja aasta jooksul nende kahe jäätmeliigi ringlussevõtt vähenenud vastavalt 3% ja 2%.
Plastijäätmete laialdasemat kasutamist takistab vähene majanduslik huvi ümbertöödeldud plastijäätmete vastu. Madala naftahinna korral ei ole ümbertöödeldud plastijäätmed turul konkurentsivõimelised. Biojäätmete ulatuslikumat kasutamist komposti tegemiseks on takistanud vähene nõudlus jäätmekomposti järele. Nõudluse suurendamisel on oluline roll komposti tootjatel, kes peaksid aktiivselt tegelema turustamisega. Riik ja omavalitsused saavad soodustada komposti kasutamist näiteks haljastustöödel.
Lisaks jäätmete sortimisvõimaluste edendamisele on vaja tõhustada järelevalvet jäätmetekitajate ja -käitlejate üle. Omavalitsused peaksid kontrollima elanike sortimisharjumusi ning jäätmevedajate ja pakendiorganisatsioonide tegevust; Keskkonnainspektsioon peaks aga vaatama, kas jäätmeid käideldakse deklareeritud koguses. Omavalitsuste-poolne tõhusam järelevalve aitaks kummutada ka müüti, mis on küsitluse tulemuste põhjal levinud poolte Eesti inimeste seas. See müüt on, et sorditud jäätmed valatakse hiljem niikuinii kokku. Riigikontrolli analüüs näitas, et tegelikult jõuab vaid 6% liigiti kogutud jäätmetest energiatootmisse ja seda enamasti põhjusel, et inimesed on pakendijäätmete konteineritesse visanud ka olmeprügi, mis määrib muu materjali ära.
Riigi jäätmekavas 2014–2020 on kirjas plaan kaotada omavalitsuste korraldatav jäätmevedu ning võimaldada jäätmevedajatel konkureerida vabaturu tingimustes. See on vastuolus omavalitsustele pandud ootusega edendada senisest otsustavamalt jäätmete liigiti kogumist, omada head ülevaadet jäätmete tekitajatest ja tekkinud kogustest ning aidata suunata jäätmeid materjalina ringlusse. Riigikontrolli hinnangul on kehtiv korraldatud jäätmeveo süsteem hea, kuid seda on vaja senisest tõhusamalt rakendada.
Riigikontrolör Alar Karise sõnul tuleks olmejäätmete liigiti kogumise suurendamiseks soodustada omavalitsuste koostööd. „Selleks et omavalitsused suudaksid paremini toime tulla jäätmehoolduse korraldamisega ja sealhulgas jäätmete liigiti kogumisega, tuleks rahandusministril soodustada omavalitsuste koostööstruktuuride teket. Need ühisasutused aitaks koondada valdkonda puudutavaid teadmisi ning raha. Samuti võimaldab see omavalitsustel luua parema ülevaate jäätmetekitajatest, suunata rohkem tähelepanu järelevalvele ning saada tugevam läbirääkimisplatvorm suhtluses jäätmekäitlejatega. Riik peaks omalt poolt tagama, et jäätmekäitluse andmed on kontrollitud ja õiged. See aitaks jäätmemajanduses teha õigeid otsuseid.“
Jäätmekäitlus
2015. aastal tekkis Eestis 466 000 tonni olmejäätmeid. Sellest suurima osa moodustasid biolagunevaid jäätmeid (26%). 22% moodustas paber ja kartong. Plastijäätmed moodustasid 15%, muud olmejäätmed 13%, klaasijäätmed 9% ja metall 5%. Tekstiilijäätmete osakaal on 4%, puidujäätmetel 2% ja kasutuselt kõrvaldatud seadmetel 2%. Ülejäänud väiksemas koguses tekkinud jäätmed moodustasid kokku 2%.
Kogutud olmejäätmetest moodustavad kaks kolmandikku segaolmejäätmed (66%). Liigiti kogutud pakendid ja muud liigiti kogutud materjalid mõlemad ligikaudu kuuendiku (vastavalt 18% ja 16%).
Eestis tekkinud olmejäätmetest põletatakse 39%. Materjalina võetakse ringlusse 29%. Jäätmekütuse valmistamiseks kasutatakse 13%. Ladestamisele läheb 7% olmejäätmetest. Muu taaskasutus (nt prügilate katmine jäätmekütuse tootmise jääkidega) ja muu käitlus (vaheladustamine ja määramata käitlus) moodustavad kokku 12%.
Liigiti kogutud jäätmetest pool (50%) eksporditakse ja võetakse materjalina kasutusse teistes riikides.
Vähese sortimise tõttu ei saavuta riik Euroopa Liidu eesmärki võtta aastaks 2020 materjalina kasutusele 50% olmejäätmetest.
Jäätmehooldusnõuete rakendamist on takistanud riigi jäätmepoliitika suunamuutused korraldatud jäätmeveos ning ebaselgus omavalitsuste õiguses otsustada jäätmete taaskasutamise üle.
Riigikontrolli täna avaldatud audit näitab, et:


maintext:
Kristina Kuusk on Saaremaa parim naissportlane
Saaremaa aasta naissportlane on vehkleja Kristina Kuusk (pildil), aasta meessportlaseks nimetati jalgrattur Mihkel Räim.
Kristina Kuuske peab oma sportlaseks ka Haapsalu. Juulis otsustas Haapsalu linnavalitsus premeerida Euroopa meistriks tulnud Kristina Kuuske 500 euroga. Preemiat sai sportlane Haapsalult ka 2013. aastal, mil Kuusk tuli Eesti naiste vehklemiskoondise koosseisus koos Irina Embrichi, Erika Kirpu ja Julia Beljajevaga Euroopa meistriks.
Saare maakonna 2016. aasta parimad sportlased selgusid kolme kategooria (spordiklubid, rahvas ja spordinõukogu) hääletustulemuste liitmise teel.
Saaremaa parimate sportlaste tunnustamisõhtu toimub 30. detsembril.
Kristina Kuusk


maintext:
Kersti Ajaots: litsid mehed need Lõuna-Läänemaa mehed! (4)
Vene vanasõna ütleb, et võõra täkuga kaugele ei sõida. Ometi on Lihula ja Hanila otsustanud oma vana hea suksu hüljata ja loodavad Pärnu kandi meestelt küüti saada, kirjutab keskkonnas Petitsioon.ee allkirjade kogumise algatanud Kersti Ajaots.
Kui su küsimusele ei osata vastata, käratatakse: „Ole vait, kõik on niigi selge!” Aga kui ei ole, mis siis? Elus oleme seletust otsinud minevikust, rahvatarkusest ja mälestustest. Nii ka mina, kui koos teiste lõunaläänlastega torman kas vabatahtlikult või sunniviisil tõotatud Eldoraado (õnnemaa) poole. Otsustajad ütlevad, et see on rahva tahe. Rahva tahteks on seda raske nimetada, kui ainult 222 inimest Lihula ja Hanila vallast andsid oma jah-sõna pärnakaks saamise poolt.
Meile püütakse nüüd nagu nõukogude ajalgi selgeks teha, et suured muutused on paratamatud, et lõppkokkuvõttes läheb elu aina paremaks, saame aina rikkamaks, meie valikuvõimalused suurenevad jne. Miks me Läänemaal kogutud rikkust, sotsiaalset kapitali, mida ei saa mõõta rahas, enam millekski ei pea. Harvardi ülikooli nimekas professor Robert D. Putnam, kes on sotsiaalse kapitali temaatika olulisemaid autoreid maailmas, ütleb, et kollektiivse ressursina tähistab sotsiaalne kapital usaldust, ühiseid norme ja võrgustikke, mis tõstavad ühiskonna või kogukonna liikmete võimet tegutseda koos oma ühiselu korraldamisel ja ühiste eesmärkide saavutamisel.
Lihtsalt öelduna on sotsiaalne kapital inimestevaheline õlatunne, mis sunnib tegutsema ja annab ühistele tegemistele erakordse mõjujõu. Nii näiteks tegi eestlasi ühendav sotsiaalne kapital võimalikuks vägeva laulva revolutsiooni, kolme Balti riigi ühine sotsiaalne kapital vormus Balti ketiks. Selle tõestuseks on lõunaläänlaste tegutsemine paljudes kogu Läänemaad ühendavais ühendustes ja organisatsioonides – Lääne maleva Lihula üksikkompanii, naiskodukaitse Lääne ringkonna Lõuna-Läänemaa jaoskond, spordiliit Läänela, Kodukant Läänemaa, kui nimetada vaid osa paljudest.
Kuidas need mainitud edaspidi end määratlevad, oma kuuluvust näitavad? Võib-olla hakatakse selle peale mõtlema siis, kui tuleb äriregistris teha muutmiskandeid ja tasuda riigilõivud?
Ühinemislepingust loen, et ühinevad kohaliku omavalitsuse üksused asuvad Lääne maakonnas ja Pärnu maakonnas, millel on pikaajalised ajaloolised traditsioonid ja rikkalik kultuuripärand. Kõik on õige, ainult „väikese” faktiveaga, sest see ajalooline pikaajaline traditsioon on seotud alates 13. sajandist Läänemaaga, Lihula ja Hanila rahval pidevalt, Varbla ja Koonga rahval ajalootuulte tõttu katkendlikult.
Nelja omavalitsuse ühinemine on väga tervitatav, ainult et Läänemaa koosseisus ja Lõuna-Läänemaana. Siinkohal tahaks karjuda: „Läänlased, tulge koju, tulge tagasi oma ajaloolisse koju Läänemaale!” Karjuks ka Märjamaa ja Vigale valla rahvale, aga tean, et seda ei juhtu, kas siis mugavusest, inertsist või on tõesti meie ajalooline mälu nii lühike.
Seotus kindla kodukohaga on üks kultuuri tunnuseid. Euroopa kultuuris on peetud oluliseks inimese seost tema kodukohaga. Enne perekonnanimede omistamist tunti inimest tema kodukoha järgi. Eestikeelne nimetus „Läänemaa” on ilmunud kirjalikesse allikaisse aastast 1574. Ikka oleme määratlenud end läänlastena, lõunaläänlastena, pidanud Lihulat Lõuna-Läänemaa pealinnaks. Iga küla või kogukonna ajalugu lisab omal moel mosaiigikillukese kogu Eesti ajaloole. Aastasadade jooksul on Läänemaa rahvas pidanud pühaks oma kodu ja paikkonda, kus kord esivanemate juured on sügavalt maamulda kasvanud. Kas tõesti enam mitte? Miks?
Laulusalm ütleb, et raha paneb rattad käima, ja nii ta on, aga teinekord lihtsalt vales suunas. Vaataks peeglisse ja mõtleks, kas need juudaseeklid on seda väärt, et Läänemaa ajalugu prügikasti visata.
Nii nagu vanasti öeldi, „kui sa oled laulu sisse pandud, siis sa sealt enam välja ei saa”, nii ei saa läänlaste ajaloost välja ka Läänemaa lõhkujad ja sandistajad. Väga tabav on Läänemaa ajaloolase Ülla Parase öeldu: „Läänemaa ilma Lõuna-Läänemaata on nagu mees ilma jalgadeta.” Kui me enam läänlased ei ole, kes me siis oleme? Ei liha ega kala. Mis mul enam öelda? Soovin Läänemaa vanade talupojariiete valmistajaile ja kandjaile uhkust südamesse, aga mille üle?
Ühes mälestusteraamatu eessõnas on kirjutatud: „Inimesele on vaja oma lugu, rahvale on vaja oma lugu. See võib anda inimesele tagasi tema enda elu tervikteadmise, rahvale tagasi tema mineviku, nii ajaloo suuruse ja vägevuse kui ka sügava valu ja läbielatud hirmu.”
Minu läänlaseks olemise lugu on üks väheseid asju siin kaduvas maailmas, mille üle uhkust tunda. Olen uhke oma Läänemaa juurte üle, mis ulatuvad 17. sajandisse. Minu kauge esivanem Kubja Madis oli Sitakoti Matsi eakaaslane samast Kullamaa kihelkonnast, ainult tal ei ole nii uhket kiviristi ja tuntust. Oma vanaemapoolse Kiintoki suguvõsa, kellega saame kokku iga kahe aasta tagant, juured on Läänemaal Kasari jõe ääres Tõnne talus. Miks me seda teeme? Noorte pärast. Et nad ei unustaks oma juuri. Ma loodan, et need Lihula noored, kellega koos oleme süüdanud kalmistul küünlaid Kirbla valla suurmehe Jüri Uluotsa mälestuseks, kannavad südames uhkust, et nad on (olid?) läänlased.
Läänlaste lugu on kõigepealt tarvis läänlastele endile, et saada avaram vaade elule, probleemide mõistmiseks ja lahenduste leidmiseks. Peaksime mõtlema nendele sidemetele, mis meid läbi sajandite on toonud tänasesse päeva.
Kallid läänlased, kui te mõtlete ja tunnete nagu mina, kuigi te ei taha enam Läänemaa lõhkujatega tegemist teha, andke sellest teada keskkonnas Petitsioon.ee, siis ei tunne ma ennast üksiku sõdurina võitlusväljal, kuigi juba on neid, kes on ühinenud selle poolt, et Hanila ja Lihula vald jääksid Läänemaale.
Mis see petitsioon muud on kui tuuleveskitega võitlemine, sest tugevama vastu ei saa, kuigi 1000 toetusallkirjaga kollektiivse pöördumisega saab parlamendile teha ettepaneku, kuidas muuta kehtivat regulatsiooni või ühiskonnaelu paremini korraldada.
Nalja saab ka. Mis see muu on, kui ühelt vallaametnikult sain kuulda, et see petitsioon on üks „kräpp”, ja avalikus ruumis püütakse mind pooletoobiseks teha, aga mis mul sest.
Loen edasi Mihhail Bulgakovi „Meistrit ja Margaritat” ja mõtlen olukorrale, mille kohta minu vanaisa Jaan Saluveer (Saalberg), omaaegne Kirbla vallavolikogu esimees, Kasari kooli hoolekogu esimees, seltsitegelane, põllumees, oma talupojatarkusega oleks öelnud: „Litsid mehed need Lõuna-Läänemaa mehed!”
Kersti Ajaots,
kümnenda põlve läänlane


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Autoleht: aasta mootor = mootor aastaks?
Toimetas Lemmi Kann
Mitut firmat on vaja, et luua üks töökindel mootor? BMW ja PSA sellega hakkama ei saanud. Foto: BMW
Sarnaselt aasta autoga valitakse ka aasta parimat mootorit. Konstruktsioonilt edumeelne jõuallikas osutub aga väiksegi läbisõidu puhul tihti parajaks probleemihunnikuks, kirjutab Autolehe toimetaja Elmar Ots.
Aasta parimat mootorit valib 1999. aastast terve hulk ajakirjanikke, tänavu näiteks 60 meest ja kaks naist 31 riigist, kes hindavad sõiduauto jõuallikate kütusekulu, võimsust, töö sujuvust, konstruktsiooni jms. Kui aasta auto valimisel ei saa žürii kuidagi hinnata uudismudelite vastupidavust, siis mootorite auhindamisel tekitab kummastust see, et mõni jõuallikas saab oma klassis auhinna mitu aastat jutti, kuigi juba on teada, et mootorit kimbutavad mitmesugused konstruktsiooniprobleemid suurest õlikulust nukkvõlliketi venimise või lubatust suurema kütusejanuni.
Huvitav, kuidas see teave žüriiliikmeteni ei jõua või miks see neid ei mõjuta?
Päris äge, aga 100 häda
Kamba peale tehtud, aga ikka vigane BMW ja PSA (Peugeot, Citroen) ühistööna valminud 1,6liitrine neljasilindriline turbomootor on teoorias igavesti äge jõuallikas – otsepritse, muudetavad klapifaasid, turbokompressoriga ülelaadimine. Võimsustki on vägevalt, 184 hj. Aastail 2007-2010 1,4-1,8liitriste mootorite klassis parimaks valitud agregaat teeb aga autoomanikule üksjagu peavalu. Rikki kipuvad minema kütusepihustid, kütuse kõrgsurvepump ja turbo jahutusvedelikupump. Lisaks võib välja venida nukkvõlliajami kett ja rikki minna selle pinguti. Viimased vead johtuvad mootori õlinäljast ehk ajam jääb lõpuks kuivale.
Pärjatud petumootor
2011. aastal valiti allaliitriste klassis, aasta uustulnukate seas ning üldarvestuseski parimaks Fiati kahesilindriline Twinair (875 cm3, turboga ja vabalthingav, 60-105 hj). Tegu on kõige ehtsama niinimetatud petumootoriga – ebareaalses testikeskkonnas väikese koormusega töötades suudab see näidata väikest kütusekulu, kuid päriselus neelab bensiini lubatust kuni kaks korda rohkem. Ka pole kahesilindriliselt oodata kuigi ühtlast töötamist ehk vibratsiooni on ohtralt.
Milliseid mootoreid karta, et pärast mitte kahetseda, ja milliseid eelistada, saab pikemalt lugeda selle nädala Autolehest.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Leigri vigane veeskamissüsteem vajas juba remonti
Refereerinud Kristjan Kosk
Parvlaev Leiger. Foto: Eduard Laur
Parvlaev Leigri Eestisse saabumine kuu algul tõi endaga kaasa enneolematu publikumenu, kuid juba esimesed katsetused näitasid tõrget ühes olulises süsteemis, kirjutab Postimees.
Kui Leiger oli detsembri algul proovinud järele sadamad nii Rohukülas kui Heltermaal, põrutas laev Tallinna. Kümne päeva jooksul, mil Leiger Tallinna Vanasadamas seisis, viidi läbi koolitusi, katsetati erinevaid süsteeme, sisustati laeva tehnikaga ja anti igas mõttes viimane lihv.
TS Laevad juhatuse esimees Kaido Padar tõdes, et üks olulisemaid aspekte ongi just meeskonna väljaõpe eriolukordadeks. Sellistel puhkudel katsetatakse alati ka kiirvalvepaadi veeskamist ja nii ka Leigriga.
Katsetust tulid Vanasadamasse vaatama ka paadi veeskamiseks vajaliku süsteemi teinud tehase esindajad. Katsetuse käigus selgus aga, et süsteem ei tööta nii, nagu vaja.
Padar kirjeldas, et paadi veeskamise käigus lakkas ootamatult töötamast süsteemi pidurdussüsteem. Paati mööda trosse alla lastes ei pidurdanud süsteem õigeaegselt, paat põrkas nurgaga vastu kaid ja jäi siis liperdama.
Loe täispikkuses siit.


maintext:
Allar Jõks: kobarseadus on Kersti Kaljulaidi esimene tõehetk (1)
Toimetas Lemmi Kann
Allar Jõks. Foto: Arvo Tarmula
Advokaadibüroo Sorainen vandeadvokaadi ja endise õiguskantsleri ning presidendikandidaadi Allar Jõksi hinnangul on president Kersti Kaljulaid silmitsi oma ametiaja esimese tõehetkega – kas saata parlamendile tagasi kobarseadus, mida parlamentaarne vähemus ja ettevõtluskojad rajult arvustavad.
"Või kuulutada seadus välja, kuigi ka valitsusliit on tunnistanud ministri suu läbi, et „See ei ole üldse hea praktika, nõus. Normaalsetes oludes need asjad nii käima ei peaks.“," arutleb Jõks sotsiaalmeedias.
Jõksi sõnul on kaalul küsimus, kas on olemas „hea kobarseadus“ või õigustatud põhiseaduse rikkumine ehk kas valijatele antud lubadus on piisav põhiseaduse eiramiseks. Kas tulevikus sobib põhiseaduse ignoreerimiseks väide, et „nemad tegid ka varem nii“?
"Ametikohustustest tulenevalt peab pahelise õigusloome suhtes sallimatuse õhkkonda kujundama president. Tal on selleks vajalik volitused, nõunikud ja autoriteet. Riigipea rolli seaduste väljakuulutamisel tehtavas põhiseaduslikkuse järelevalves ei tohi alahinnata," rõhutab Jõks.
Ta meenutab, et alates 1992. aastast on presidendid jätnud vastuolu tõttu põhiseadusega välja kuulutamata 58 seadust.
"Loodan, et uus president seab üheks prioriteediks põhiseaduse kaitse. THI kasutas oma sõnajõudu ja taunis korduvalt erinevaid kobarseadusi. Kuid ei jätnud ühtegi seadust sel põhjusel välja kuulutamata. Võib-olla on see ka üheks põhjuseks, miks valitsused ja retoorika muutuvad aga teod mitte?" kirjutab Jõks.
"Vabariigi president põhiseaduse valvurina on justkui jalgpallikohtunik, kes peab reeglite rikkujad välja vilistama. Kui vile vaikib, vastutab ka tema selle eest, et meil riigi 100.sünnipäeva eel nii vähe põhiseadusempaatiat on."
Riigikogu Reformierakonna fraktsioon pöördus täna president Kersti Kaljulaidi poole palvega jätta välja kuulutamata riigikogus kiirkorras seadusena vastu võetud maksutõusude kobareelnõu. Reformierakonna fraktsiooni esimees Kristen Michal ütles, et riigikogu opositsioon ootab Vabariigi Presidendilt kiirustades vastu võetud maksutõusude kobarseadusele kriitilist hinnangut.
Rahanduskomisjoni aseesimees Remo Holsmer viitab kirjas, et presidendil on viiel põhjusel alust jätta seadus välja kuulutamata:
• vastuolu maksukorralduse seaduses oleva kuue kuu reegli ja õiguspärase ootusega,
• õiguskantsleri tauniv arvamus nn kobarseadustele,
• huvigruppide kaasamata jätmine,
• maksumuudatuste arutamise ajagraafik riigikogus,
• vastuolu riigikogu kodukorraga ja seaduseelnõude menetlemise hea praktikaga.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Puhkpilliorkester Haapsalu tähistab sünnipäeva viimase kontserdiga
Kaire Reiljan
Viis aastat tagasi, orkestri 30. sünnipäeval tuli lavale ligi poolsada pillimeest. Foto Arvo Tarmula
Puhkpilliorkester Haapsalu annab pühapäeval Haapsalu kultuurikeskuses kontserdi, millega tähistab orkestri 35. sünnipäeva, ühtlasi paneb orkester pärast kontserti pillid lõplikult kotti.
Haapsalu kultuurikeskuse rõdusaalis kl 16 algav kontsert kannab pealkirja „1981–2016”. Orkestri dirigendi Aarne Õunapuu sõnul jõudis orkester tegutseda ühe kuu rohkem kui 35 aastat.
„Selle aja sisse on mahtunud esinemisi ja kontserte mitmel pool Läänemaal ja ka mujal Eestis. On osaletud Tallinnas laulupidudel ja esinetud puhkpillipäevadel Eesti eri paigus,” loetles Õunapuu. Ta lisas, et mitmel korral on kontserdireisid viinud puhkpillimängijaid paljudesse välisriikidesse festivalidele ja konkurssidele. Nii on käidud Soomes, Lätis, Tšehhis, Rootsis ja Taanis.
Kui puhkpilliorkester Haapsalu viis aastat tagasi 30. sünnipäeva pidas, võttis dirigent Aarne Õunapuu senised tegemised kokku raamatus „30 aastat puhkpillimuusikat Haapsalus”.
Viimase viie aasta kolmeks kõige meeldejäävamaks ürituseks peab Õunapuu 2015. aasta kontserdireisi Soome Hankosse sealse orkestri 25. aastapäevale, suvemuusika kontserte Haapsalu Promenaadi tantsupaviljonis, mis üllatasid oma rahvarohkusega, ja maakonna laulupidusid Lihulas.
Orkestri 30. sünnipäeva kontserdiks seadis dirigent eesmärgi saada kokku 50-liikmeline orkester muusikuist, kes on eri aegadel orkestris mänginud. „Seatud eesmärk täitus 99protsendiliselt,” ütles Õunapuu ja lisas, et suurim elamus oli toona siiski see, et orkestri esinemist oli kuulamas-vaatamas täissaal.
Nüüd viis aastat hiljem annab orkester oma viimase kontserdi. „Minu käest küsitakse, kas see on nüüd päris viimane. Aga selleks korraks on küll kõik,” ütles Õunapuu. Haapsalu puhkpilliorkestri kõrval tegusenud bigbänd andis oma viimase kontserdi juba aasta tagasi.
„Pole pillimehi. Paljud elavad mujal ja kaugelt on keeruline proovidesse sõita,” ütles Õunapuu orkestri tegevuse lõpetamise peamise põhjuse ja lisas, et ka korraldustöö on pikapeale kurnavaks läinud. Dirigent ütles, et muusikakooli puhkpilliõpilastel pole enam kohustust orkestris mängida, mistõttu ei tule ka järelkasvu.
Siiski ei välista Õunapuu, et kui leidub keegi, kes orkestri asjaajamise enda peale võtaks, ja oleks teada kindlad esinemised, mille nimel harjutada, võiks puhkpillimuusika veel kõlada küll. „Niisama harjutamiseks pole mõtet koos käia,” rääkis dirigent.
„Arvan, et puhkpilliorkester Haapsalu on jätnud jälje Haapsalu ja kogu Läänemaa kultuurilukku. Milline see jälg on, otsustavad kuulajad-vaatajad,” ütles Õunapuu. „Tänan kõiki, kes on 35 aasta jooksul orkestris lühemalt või pikemalt mänginud. Tublid olete kõik!”
Õunapuu lisas, et kui on orkestris kunagi mänginud pillimehi, kes sooviksid kontserdil kaasa lüüa, võiksid nad temaga enne 16. detsembrit ühendust võtta.


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Lääne-Nigula vallavolikogus on uus liige
Riina Tobias
Lääne-Nigula vallavolikogu liikme Argo Roosi (Sotsiaaldemokraatlik erakond) asemel on volikogus 22. detsembrist sama erakonna liige Lembit Kivistik.
Üheksa aastat Risti põhikooli juhtinud ning sel suvel ameti maha pannud Argo Roos ei ole 2. detsembrist enam Lääne-Nigula valla elanik. Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele lõpevad volikoguliikme volitused ennetähtaegselt, kui tema püsiv elukoht ei asu Eesti rahvastikuregistri andmetel selles vallas või linnas. Asendusliikmete nimekirja alusel on järgmine Sotsiaaldemokraatliku erakonna asendusliige Lembit Kivistik.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

maintext:
Suuremad ajalehed jõulude ja aastavahetuse ajal ei ilmu
Toimetanud Riina Tobias
Eesti suuremad ajalehed jõulude ja aastavahetuse ajal ei ilmu, Äripäev ei ilmu ka jõulude ja aastavahetuse vahel.
Reedel ilmus Postimees Nädalavahetus, sealhulgas Arter. Arvamus ja Kultuur ei ilmunud. Laupäeval ja esmaspäeval Postimees ei ilmu ning tulevast teisipäevast laupäevani ilmub leht tavapäraselt. Uue aasta esimene Postimees ilmub 3. jaanuaril.
Eesti Päevaleht ilmub reedel nädalalõpulehena LP. Tuleva nädala teisipäevast neljapäevani ilmub Eesti Päevaleht nagu tavaliselt ja tuleval reedel ilmub see samuti nädalalõpulehena LP. Uue aasta esimene Eesti Päevaleht ilmub 3. jaanuaril.
Õhtuleht ilmus reedel laupäevases formaadis. 27.–31. detsembrini ilmub Õhtuleht tavapäraselt ning uue aasta esimene leht ilmub 3. jaanuaril.
Selle aasta viimane ajaleht Äripäev ilmus reedel ja uue aasta esimene leht 3. jaanuaril.
Nädalalehtedest ilmub aasta viimane Eesti Ekspress 28. detsembril ja uue aasta esimene leht 4. jaanuaril. Tänavune viimane Maaleht tilmub 29. detsembril ja uue aasta esimene 5. jaanuaril.
Lääne Elu mahukas jõululeht ilmus 22. detsembril. Järgmine Lääne Elu ilmub neljapäeval, 29. detsembril. Paks aastalõpuleht ilmub laupäeval, 31. detsembril ja uue aasta esimene leht 3. jaanuaril.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Galerii: Haapsalu kultuurikeskuses käib jõululaat
Lemmi Kann
Haapsalu kultuurikeskuses on täna hommikul kella kümnest avatud suur Haapsalu linna jõululaat, kus kaubeldakse kõigega, mis sobib jõuluvana kingikotti ja jõululauale.
Juba üsna varsti pärast avamist oli nii kultuurikeskuse ümbrus kui ka maja ise täis laadalisi – kauplejaid ja ostjaid.
Muidugi on kohal ka jõuluvana oma abilistega.
Kellel ostlemisest isu täis saab, võib kinno minna: 12.00 animafilm "Maagiline jõulukarp", pilet 3 € 14.00 animafilm "Ozzy paneb plehku", pilet 3 € 16.00 film "Teispoolsus 5", pilet 4 €
Laat on avatud õhtul kella 17-ni.
Fotod: Lemmi Kann


title: Haapsalus kogutakse verd jõulukingiks

maintext:
Haapsalus kogutakse verd jõulukingiks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 22. detsembril kella 11.00-15.00 Haapsalu kultuurikeskuses toimuvale doonoripäevale, et Läänemaa inimesed saaksid teha jõulukingituse kõigile abivajajaile.
„Eesti regilaulus tähistab sõna punane hoopiski kaunist, seega punane kingitus on kaunis kingitus. Verekeskus soovib kõigile Läänemaa inimestele rahulikku pühadeaega ja ootab kõiki doonoreid tegema kaunist punast kingitust,“ rääkis Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp. „Regionaalhaigla verekeskusel on tavaks teha jõulukuul ka oma headele doonoritele toredaid kingitusi, mis loositakse välja kõigi detsembris verd loovutanud ja loosis osalenud doonorite vahel. Peaauhinnaks on Kalev Spa külastus koos majutusega kahele.“
Haapsalu kultuurikeskuses oli verekeskus viimati 30. novembril, mil verd loovutas 88 läänlast ja keskuse verevarud täienesid ligi 40 liitri hinnalise verega. Tuginedes eelnevate aastate kogemusele ning läänlaste suurele südamele, loodab Lomp, et vahetult pühade eel on head teha soovivaid inimesi veelgi rohkem ja verekeskuse verevarud saavad tõhusa täienduse.
Doonoriks sobib terve, puhanud ja söönud ning vähemalt 50 kg kaaluv inimene vanuses 18–60 eluaastat, kes on Eesti vabariigi kodanik või elanud Eestis elamisloa alusel üle ühe aasta. Verekeskus julgustab doonoreid verd loovutama regulaarselt, kolm-neli korda aastas. Minimaalne kahe vereloovutamise vaheline aeg peab olema 60 päeva, naistel soovituslikult 90 päeva.
Iga vereloovutus aitab vähemalt kolme patsienti. Doonorite verd kasutatakse rasketel operatsioonidel ja sünnitustel, patsientide raviks verejooksu, raske trauma, aneemia, leukeemia, vähi- ja maksahaiguste, põletuste ning paljude teiste haiguste puhul. Doonorivere toel on võimalikud ka paljud plaanilised operatsioonid, mida muidu liiga suure verekaotuse kartuses ei saaks sooritada. Eesti haiglates tehakse vereülekanne ligi 19 000 patsiendile aastas.
Lisainfot saab http://www.verekeskus.eeverekeskuse kodulehelt www.verekeskus.ee ning Facebooki fännilehelt “Doonorid ja Sõbrad“.


maintext:
Läänemaal müüdi poole aastaga kortereid rohkem kui nelja miljoni euro eest
Tarmo Õuemaa
Maa-ameti andmetel tehti Läänemaal 2016. aasta esimese kuue kuuga 177 korteriomandi tehingut 4,1 miljoni euro eest. 2015. aasta esimese poolega tehti Läänemaal 142 korteriomandi tehingut 2,6 miljoni euro väärtuses. Seega kasvas korteritehingute hulk aastaga 24,6 protsenti ja tehingu koguväärtus kasvas 58 protsenti.
Haapsalus oli korteritehingute arv 2016. aasta esimesel poolaastal 99, Lihulas ja Paliveres 6, Taeblas 7 ja Uuemõisas 11.
Turuülevaade uurib detailsemalt 2016 I poolaasta korteriomandite turgu Eestis. Turuülevaate aluseks olevad andmed pärinevad maa-ameti tehingute andmebaasist, mis on maaregistri osa ja tugineb maa hindamise seadusele ja maakatastriseadusele. Tehingute andmeid esitavad notarid, kes on kohustatud kümne päeva jooksul pärast kinnisasja või selle mõttelise osa võõrandamise tehingu tõestamist esitama katastripidajale tehingu õiendi.
Korteriomandite turuülevaates käsitletakse ostu-müügitehinguid, milles müüdavateks objektideks on eluruumid. Järelduste tegemisel on kasutatud ka Eesti Panga ja statistikaameti andmeid.
Korteriomandite hinnastatistika analüüsimisel on välja jäetud tehingud, mis ei vasta vabaturu tingimustele – osapooled on äriliselt või sugulussidemete poolest omavahel seotud, suured plokktehingud, liisingujäägiga võõrandamised jms. Samuti on kõrvale jäetud nii riigi kui ka kohalike omavalitsuste osalusel toimunud tehingud.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Karuse kirik sai pühadeks jõuluehted ja uue altarikatte (1)
Kaie Ilves
Karuse kiriku kuuske ehivad inglid, kuulid ja vanikud. Foto: erakogu
Selle nädala algusest on Karuse Püha Margareeta kirik jõuluehtes. Jõulukaunistuste materjali ja kuuseehted andis pühadeks kirikule tasuta rendile sisekujundusettevõte Shishi, kaunistused tegi valmis ja pani üles Lihula ja Karuse juurtega florist Veronika Tälli.
Shishi asutaja disainer Taivo Piller ütles, et Shishi andis jõulukaunistuste materjali kogudusele tasuta rendile, sest Veronika Tälli on tema kunagine õpilane, kes ütles, et tahaks pühade ajaks Karuse kirikut kaunistada. „Ma tean Veronikat juba aastaid. Ütleme nii, et küsija isik mõjus. Muidugi on lihtsalt tore ka kirikut aidata,” ütles Piller.
Altari ees on vanik, kaunistatud on kirikupinkide otsad ja kantsel. Rikkalikult ehitud on kuusk. Karuse koguduse diakon Meelis Malk ütles, et altari kaunistused on hõbedased, kuuseehted – inglid, kuulid ja vanikud – kuldsed ja valged.
Kaunistuste valmistamine ja kiriku kaunistamine läks lahti esmaspäeva hommikul kell üheksa. Meelis Malk ütles, et koju sai ta öösel kell kaks. „Kirikus oli kaks kraadi sooja, aga lahe päev oli. Tasapisi kaunistasime. Vanikute ja seadete tegemine võtab ju aega. Vahepeal pidasime teenistust, siis kaunistasime edasi,” ütles Malk. Kirikut kaunistati neljakesi: Veronika Tälli, tema ema, sõbratar Airin Ploom ja Malk ise.
Eilsest on Karuse kirikul ka uus altarikate, mis samuti kirikule kingiti. „Teisipäeva õhtul sain kätte, kolmapäeva hommikul panin üles,” ütles Malk. Valge pitsilise altarikatte heelgeldas ja annetas kogudusele Aili Ilves Ida-Virumaalt. Ilves on suvel Karuse kirikus ristitud ja käis eile seal ka pööripäevapalvusel. Karuse kiriku pööripäevapalvused on neli korda aastas: kevadisel, suvisel, talvisel ja sügisesel pööripäeval. Need ühendavad kristluse ja loodususu – pärast teenistust kirikus minnakse omalaadsele loodusaltarile, mis on teada vaid koguduse liikmeile.
Kaunistused jäävad kirikusse 5. jaanuarini.


maintext:
Riigikogu jagas katuseraha, Reformierakond jäeti ilma (3)
Kaire Reiljan
Uuemõisa algkool saab Keskerakonna abiga 10 000 eurot käsitööklassi töövahendite ja sisustuse soetamiseks. Foto arhiiv
Riigikogu jagas tuleva aasta nn katuserahad, ametlikult otsustab rahanduskomisjon asja teisipäeval, Reformierakond jäeti rahajagamisvõimalusest ilma.
„Meid nulliti ära,” ütles Läänemaalt Riigikokku valitud reformierakondlane Lauri Luik. Lähetuses viibiv Luik tunnistas, et ta pole küll päris viimaste arengutega kursis. „Oli juttu, et kui me opositsioonis korralikult käitume, siis mingi summa erakonna peale eraldatakse, kuid see on nii väike, et seda pole võimalik piirkondade toetuseks jagada. Leppisime kokku, et see läheb mingi üle-eestilise asja peale,” rääkis Luik.
Parlamendierakonnad said võimaluse oma soovide kohaselt laiali jagada miljoneid eurosid. Kõik erakonnad, kellel raha jagada oli, on toetanud ka mõnda Läänemaa objekti.
Kõige heldem on selle juures olnud Keskerakond, kes andis neljale Läänemaa objektile kokku 40 000 eurot. Sellest suurim summa, 17 000 eurot on Haapsalu linna turuplatsi väljaehitamiseks.
Kõige suurem toetussumma, 20 000 eurot, läheb aga EKRElt Läänemaa ratsaspordiklubile talli katuse remondiks.
Vabaerakond tegi oma otsustada olnud summa 300 000 euro ulatuses ettepanekuid regionaalseteks investeeringuteks nii, et kogu Eesti oleks kaetud. Lääne-Eestis toetasime võrdselt 5000 euroga kuut head mõtet, selgitas Ammas.
„Haapsalu sotsiaalmajas saavad ratastooliga tulijad edaspidi nupule vajutades ust avada ja maja saab inva-WC-d remontida. Haapsalu põhikool saab muretseda robootika ringile roboteid ja õpetajatele puutetundliku tahvli. Haapsalu kultuurikeskuse kaudu toetame seal tegutsevaid kollektiive ja kultuurimaja korraldatavaid rahvakultuuri üritusi," loetles ta.
Hiiumaal toetame MTÜ Halulaev kaudu noorte purjetajate koolitamist, Saaremaal Sõrve vabatahtlikele päästjatele merekaatri soetamist ja koostöös MTÜ-ga Vaateväli nägemispuudega inimeste tööle aitamist," lisas Ammas.
Erakondade katuseraha Läänemaale
IRL
Läänemaa jahindusklubi 5000 Lutaku laskeradade rekonstrueerimiseks
SDE
Lihula vallavalitsus 8300 Lihula gümnaasiumi hoone kohandamiseks erivajadustega õpilastele
Lääne-Nigula vallavalitsus 8300 Palivere põhikooli poiste käsitööklassi inventari seotamiseks
Läänemaa naiste tugikeskus 4400 laste psühholoogiliseks nõustamiseks
Keskerakond
Haapsalu linn 8000 Haapsalu linna spordibaaside inventari soetamiseks
Haapsalu linn 17 000 Haapsalu linna turuplatsi väljaehitamiseks
Haapsalu 5000 Haapsalu noortekeskuse tehnikaringide vahendite soetamiseks
Ridala vald 10 000 Uuemõisa algkooli käsitööklassi töövahendite ja sisustuse soetamiseks
Vabaerakond
Haapsalu sotsiaalmaja 5000 välisukse iseavanemise süsteemiks, inva-WC remondiks
Haapsalu põhikool 5000 puutetahvli ja robootika ringile robotite soetamiseks
Haapsalu kultuurikeskus 5000 kollektiivide ja rahvakultuuriürituste toetuseks
EKRE
Läänemaa Ratsaspordiklubi MTÜ 20 000 talli katuse remondiks
EELK Karuse Margareeta kogudus 5000 Karuse talvekiriku projekti toetuseks
Vormsi vallavalitsus 10 000 Vormsi Lasteaed-põhikooli II korruse elektrisüsteemi ja valgustite väljavahetamiseks.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Kui raha jääb üle, pane see katusele
Urmas Lauri
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
24. veebruar 2016
Päikeseenergia entusiast Tarmo Kadakas jäi mullu elektriarvega 138 euroga plussi.
Pange oma säästud katusele, soovitab päikeseenergia entusiast Tarmo Kadakas.
Panka hoiustatud raha nii suurt intressi ei teeni. Mullu liitus elektrivõrkudesse Eestis üle kahesaja mikroelektrijaama, mis toodavad elektrit peamiselt päikesepaneelidega. Viimase nelja aasta jooksul on Elektrilevi võrguga liitunud 515 mikrotootmisseadet.
Läänemaal on Imatra Elektri võrgus 13 mikrotootjat, viis neist lisandus mullu.
“2015 aasta liitus Imatra Elektriga Lääne maakonna piirkonnas viis uut mikrotootjat installeritud 37kW võimsuse ulatuses,” ütles Imatra Elekter ASi tehnikaosakonna juhataja Raul Sirak Lääne Elule. Kokku on Imatra Elektriga liitunud Lääne maakonnas on 13 mikrotootjat installeritud koguvõimsusega u 95 kW.
“Kahes punktis on väike tuulik, ühes punktis päikese ja tuule segasüsteem,” selgitas Sirak Eesti on päikeseelektri tootmiseks sobv paik.
Meie suvine 20 kraadi lähedale jääv temperatuur on päikeseenergia kogumiseks hea, sest kui temperatuur oleks näiteks üle 30 kraadi, hakkaks päikesepaneelide tootlikkus vähenema.
Päikeseelektrijaama ehitamine on aga küllaltki kulukas, sest algmaterjalid on kallid. Üks päikesepatarei vatt maksab ligikaudu ühe euro. Raha kulub ka paneelide paigaldamisele ning inverteri soetamisele, tasuda tuleb ka elektrivõrguga liitumise eest. Rusikareegel on, et odavama 1 kW päikeseelektrijaama koos paigaldusega saab 1300 euro eest, Saksamaal toodetud komponentidest koostatud jaam on aga kallim.
Roheline sõltumatus
Linnamäel elav päikeseelektri entusiast Tarmo Kadakas soovitab julgelt igaühel, kel raha üle jääb, see katusele panna.
„Aastane rentaablus on kümme protsenti,“ kinnitas Kadakas ja lisas, et ükski pank raha hoiustamise eest sellist intressi ei maksa.
Tarmo Kadakas on oma maja katusele paigaldatud päikesepaneele koguvõimsusega 8,25 kW. Maja veeres on tal püsti ka elektrituulik, kuid tuuleenergiale Kadakas enam ei panusta. „Ei tasu ära,“ nentis mees.
„Roheline maailmavaade…, sõltumatuse saavutamine,“ mõtleb Kadakas pikalt, vastates küsimusele, miks ta päikeseelektrist sõltuvusse on jäänud.
Esimesed päikesepaneelid paigaldas Kadakas oma maja katusele 2010. aastal. Läks veel paar aastat, enne kui ta Fortumiga (praegune Imatra Elekter) toimiva võrguühenduse sai.
Päikeseelektrijaamu on laias laastus kahte liiki. Iseseisvad (off-grid), mis salvestavad hetketarbimisest ülejääva elektrienergia akudega. Kui päikest pole, kuid voolu on vaja, siis kasutatakse akuelektrit. Tarmo Kadaka sõnul sobivad sellised elektrijaamad suvilasse, mida talviti harva külastatakse.
Põhjus on imelihtne – talvel on päikesevalgust paarkümmend korda vähem ning nädalavahetuse tarbeks tuleb päikesejaamal nädal-kaks akusid laadida.
Viimastel aastatel on levinud võrku ühendatud (on-grid) päikeseelektrijaamad, mis müüvad tarbimisest ülejääva energia elektrivõrku ning kui elektrit jääb puudu, siis ostetakse elektrivõrgust lisa. Elektrivõrguga saab sõlmida lepingu, et võrku müüdava elektri maksumus arvestatakse tarbijale ettemaksuna. Elektrivõrguga liitumise tasud on enamasti paari-kolmesaja euro ümber.
„Mullu jäin [elektriarvega] 138 euroga plussi,“ nentis Tarmo Kadakas. Tema sõnul algab päikeseelektrijaama omanikul kõige magusam aeg märtsist. „Märtsist septembrini suudan elada sõltumatult,“ lisas Kadakas.
Päikeseelekter tasandab maaküttekulusid
Haapsalus Konnakülas elav Alar Toomingas paigaldas esimesed 3 kW päikesepaneele aasta tagasi.
Suvel pani ta neid lisaks ning praegu on tema mikrotootmisjaama võimsus 6,5 kW.
Toomingas peab tootmise-tarbimise kohta tabelit ning selle põhjal oskab ta juba nii mõndagi rääkida. Näiteks seda, et elektritootmis rekordi püstitas tema Konnaküla elektrijaam jaanipäeva paiku, siis oli päevane toodang 37 kWh, kõige kehvem elektripäev oli aja 10. detsembril, mil paneelid suutsid toota elektrit vaid 10Wh.
Juuni, juuli ja august ongi Toomingase sõnul parimad päikeseelektrikuud. Seejärel toimub järsk langus. Kui augustis tootis jaam 865 kWh, siis septembris juba poole vähem – 423 kWh, detsembris aga vaid 57 kWh.
Miks Alar Toomingas päikseeelektrijaama soetas, selle kohta, nagu ta ütleb, tarka vastust polegi. „Impulsiivne otsus… Tekkis [rahaline] võimalus, soovisin katsetada,“ lausus Toomingas.
Üheks põhjuseks on aga see, et Alar Toominga kahekorruselist elumaja köetakse maaküttega, majas on ka sundventilatsioon, seega on elektritarvidus üpris suur.
Päikeseelektri tootmisega saab Toomingas oma elektriarvet oluliselt vähendada. Aga harjumusi tuleb samuti muuta. Kui varem oli kasulik nõusid ja pesu pesta öösel, sest öine elekter maksab vähem, siis praegu on seda kasulik teha päeval, kui päike taevas sirab.
Arvepidamisest selgub, et augustis oli elektriarve Toomingal veidi üle nelja euro, jaanuaris aga 162 eurot.
Oma tabelit uurides on Toomingas päikesepaneelide müüjaist pessimistlikum. „Kahtlen kümneaastases tasuvuses,“ nentis mees.
Tasuvusaja arvutamine on tema sõnul mitme muutujaga võrrandi lahendamine. Päikesepaneelide hind on alanenud, kuid elekti hind samuti. Neil, kel päikesepaneelid juba katusel, nende jaoks oleks kasulik, et elektri hind oleks nii kõrge, nagu ta seda mõned aastad tagasi oli, selgitas Toomingas.
Kas osta Mercedes või lihtsalt auto
Läänemaa on päikeseelektri tootmiseks Kadaka sõnul sobiv piirkond.
„Kõige parem on Sõrve säär, Saaremaa, Hiiumaa ja Läänemaa on laias laastus võrdselt head,“ lausus Kadakas.
Tarmo Kadakas tegeleb ka päikesejaamade paigaldamisega. „See hobi toob vahete-vahel leivale või peale, leivaraha tuleb ikka mujalt teenida,“ nentis Kadakas. Oma hobiga tegeleb Tarmo Kadakas taastuvenergia.ee kaudu. „Meid on seal kolm „hullu“,“ naeris Kadakas ja lisas, et nende paigaldatud mikrotootmisjaam on näiteks Eesti esimesel nullenergiamajal Põlvas.
„Me oleme suunatud eratarbijale, suurte hangete püüdmiseks me kaasa mängida ei suuda,“ nentis Kadakas.
Kadakas ütles, et potsentsiaalsele kliendile on määravaim tegur hind.
„Väga raske on inimesele selgeks teha, et sa soetad asja, mis kestab pool sajandit,“ arutles Kadakas. „Kas sa ostad Mersu või lihtsalt auto – mõlemaga saab ju sõita, kuid kestvus ja kvaliteet on erinevad.“
Kadakas oma kolleegidega hiinakaid ei paku, esialgse katsetamise järel mindi üle Saksamaal toodetud päikesepaneelidele ja inverteritele. Internetist võib leida päikesepaneelide vahendajaid-paigaldajaid sadade kaupa.
„Minu hinnangul on Eestis viis tõsiseltvõetavat paigaldajat,“ tõdes Kadakas.
Päikeseelektri huvilisel soovitab Kadakas esmalt põhjalikult uurida, kellelt ja mida tellida. Tähtis on see, kui kaua firma on tegutsenud. „Kahe aasta vanune firma, kes pakub 25aastast garantiid, ma küll ei soovitaks,“ ütles Kadakas. „Võib-olla seda firmat paari aasta pärast enam ei tegutsegi, siis on otsad vees.“
Elektrivõrguga liitunud mikrotootjad maakondades:
Harjumaa 196
Tartumaa 81
Lääne-Virumaa 40
Pärnumaa 30
Raplamaa 26
Saaremaa 26
Võrumaa 24
Põlvamaa 19
Viljandimaa 17
Jõgevamaa 16
Järvamaa 13
Läänemaa 13
Hiiumaa 12
Valgamaa 9
Ida-Virumaa 6
Kodune päikeseelektrijaam
Eesti kliimas tasub päikesepaneelidesse investeering ära 10 – 15 aastaga.
Kvaliteetsete päikesepaneelide garantii on kuni 30 aastat ja eluiga vähemalt 40 aastat.
Oled eraisik või ettevõtja, sinust saab rohelise elektri tootja, kellel on õigus müüa ülejääv elektrienergia üldvõrku ja saada lisaks ka taastuvenergia toetust.
Päikesepaneelidega elektrit tootes annad panuse puhtama elukeskkonna saavutamiseks.
Viis sammu koduse elektritootmiseni
Veendu pädevate spetsialistide abiga mikroelektrijaama püstitamise võimalikkuses Liitumislepingu tingimustega tutvu meie kodulehel ning küsi liitumislepingu pakkumine Sõlmi võrguettevõttega liitumisleping Ehituse lõppedes esita võrguettevõttele vajalikud dokumendid (dokumente aitab vormistada elektrijaama paigaldaja) Sõlmi võrguettevõttega võrguleping ja elektrimüüjaga elektrienergia ostu-müügileping (dokumente aitab vormistada elektrijaama paigaldaja)
Fotod: Urmas Lauri
6,5 kW mikrotootmisjaam Haapsalus Konnakülas.


maintext:
Kontsertloeng Lääne maakonna keskraamatukogus
Kolmapäeval, 7. detsembril kell 17.30 on Lääne maakonna keskraamatukogus (Posti 3) kontsertloeng „Shakespeare ja muusika”.
Robert Staak annab ülevaate muusikast ja peamistest muusikaga seotud lõikudest Shakespeare’i loomingus.
Vanamuusikaansambel „Rondellus” esitab Shakespeare’i ajastu muusikat. Kontsert on tasuta!


maintext:
Koolikokk jagab kavalaid nippe, kuidas katta soodsalt suurpere jõululaud
Toimetanud Urmas Lauri
Jõulud on küll maagiline aeg, kuid lisaks kingitustele tuleb peredel katta ka külluslik toidulaud, mis tähendab kiiresti kahanevat pangaarvet. Kavalaid nippe suurpere jõululaua soodsaks katmiseks jagab Daily koolikokk Evelyn Bauman.
Saatest „Eesti parim koolikokk“ tuntud Evelyn Bauman on harjunud oma meeskonnaga valmistama süüa enam kui 1500-le näljasele lapsele ning teab hästi, kuidas valmistada mitmekülgset, täisväärtuslikku ja maitsvat toitu väikese eelarvega, sealjuures kvaliteedilt allahindlust tegemata.
Pühade-eelne inventuur kappides
Paljudes kodudes on kapid täis erinevaid konserve ja poolikuid pakke kuivainetega ning sügavkülmas ootavad erinevad lihatükid ja kottidesse pakitud hakkliha. Ometi leiavad need samad asjad tee poenimekirja. „Olemasolevatele toiduainetele kasutuse leidmine vähendab poearvet märgatavalt. Poolik pakk rosinaid või kuivatatud ploome leiab väga hästi kasutust jõulupraes, makaronidest võib teha salatit, konservtomatitest hõrgu kastme prae kõrvale ning hakklihast valmib maitsev pikkpoiss“ soovitas kogenud koolikokk.
Planeeri ja koosta nimekiri
Enne kiiret jõuluaega koosta eelarve, mille piires peab terve pere söönuks saama. Et toidupoes maitsvate jõuluhõrgutiste vahel pea kaotamist vältida, koosta nimekiri roogadest, mida laual näha soovid ja vastavalt sellele ka ostunimekiri. „Nimekirjaga poes käimine aitab keskenduda ainult vajalikule ning annab juba kodus aimu, millise väljaminekuga tuleb arvestada,“ õpetas Bauman.
Otsi allahindluseid
Planeerimine võtab küll aega, kuid säästab ka raha. Erinevatest toidupoodidest mööda kõndides astu sisse ja vaata, kas leidub hea pakkumine mõnele tootele, mida oled planeerinud jõululaual pakkuda. Samuti ei tasu eelarvamustega suhtuda pakkumistesse, mis postkasti igapäevaselt täidavad – võib-olla ootab allahindlus poes, mida teie pere kunagi ei külasta!
Valmista toit ise
Erinevate vürtsidega maitsestatud ja hõrkude glasuuridega jõulupraed poelettidel on väga maitsvad, ent isetehtud praad tuleb kindlasti soodsam.
„Suurele perele jõulutoidu valmistamiseks võiks minna turule, valida sobiva lihatüki, määrida see kodus soola, pipra, sinepi ja küüslauguga kokku ning panna siis ahju küpsema. Turul kauplevad talunikud teevad tihti ka suuremale kogusele lihale parema hinna,“ jagas koolikokk kavalaid nippe.
Lihtsuses peitub võlu
Mida rohkem koostisosasid on retseptis, seda kallimaks toit kujuneb. „Eestlaste jõululaual on alati olnud lihtsad ja kodused toidud. Samasugust tava võiksid inimesed ka tänapäeval järgida, koormamata jõulupraadi põnevate maitsete ja lisanditega, mis kokkuvõttes praele hinda lisavad,“ rääkis Daily kokk.
Valmista toitu varuga
Suurema koguse toidu valmistamine nõuab suuremat tööd ja vaeva vaid ühel õhtul, ent hommikul saab järelejäänud jõulupraest lihtsa vaevaga valmistada võileibasid ja järgmiseks õhtuks maitsvat suppi. „Jõulude ajal võiks inimesi juhtida mõõdukus, sest oluline on ju perega koosveedetud kvaliteetaeg. Kindlasti ei ole jõulud võistlus uhkeima toidulaua tiitli saamiseks, mille nimel kodukokk vaid aega pliidi ääres peab veetma“ sõnas Bauman.


title: Harjumaal hukkus liiklusõnnetuses mees

maintext:
Harjumaal hukkus liiklusõnnetuses mees (1)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Täna kella 17.40 ajal juhtus liiklusõnnetus Nissi vallas Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla maantee 23. kilomeetril, kus auto alla jäänud jalakäija hukkus sündmuskohal.
Esialgsetel andmetel sõitis Fordi juhtinud mees otsa helkurita jalakäijale. Sõidukijuhi ja tunnistaja ütlused ning sõiduki vigastused annavad alust arvata, et mees oli õnnetuse ajal sõiduraja keskel.
Teeolud sündmuskohal olid head. Õnnetuspaigas on lubatud sõidukiirus 90 km/h.
Kõik õnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.
Põhja prefektuuri operatiivjuht Urmas Tuisk rõhutab, et pimedal ajal tuleb liigeldes ettevaatlik olla nii autojuhtidel kui ka jalakäijatel. „Jalakäijad saavad end juhtidele paremini nähtavaks teha helkuriga ning maanteel liikudes tuleb alati hoida vasakpoolsesse teeserva. Autojuhtidel tasub enne sõidu alustamist aga veenduda, et auto klaasid ja tuled on puhtad ja korras ning klaasipuhastajad töötavad. Nii parandab juht oma nähtavust ja märkab ootamatult ilmuvat ohtu paremini,“ rääkis Tuisk.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Ajaleht: Sukles toetab esimehe valimistel Pevkuri (1)
Andrus Karnau
Hanno Pevkur. URMAS LAURI
Postimees kirjutab, et Haapsalu linnapea Urmas Sukles toetab Reformierakonna esimehe valimistel Hanno Pevkuri.
Pevkuri konkurendi Kristen Michali toetajate hulgas on Eesti Loto juht Heiki Kranich, aga samuti Lääne-Eestist parlamenti valitud Urve Tiidus ja Kalle Laanet.
Riigikogu liige Lauri Luik on öelnud, et pole veel otsustanud, kas on Pevkuri või Michali poolt.
Reformierakond valib uue esimehe 7. jaanuaril.


maintext:
Fotogalerii: Lääne prefektuuri noorim töötaja on kahekuune lambakoerakutsikas
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile õhtul võttis Rapla politseijaoskonna patrullpolitseinik Anti Roosileht Tallinna sadamas vastu värske sõbra ja kolleegi – Eestisse jõudis peagi kahekuuseks saav saksa lambakoera kutsikas Jerry-Lee, kes Anti kõrval tööle hakkab.
Isane koeraklutt saabus Eestisse Soomest Nurmijärvilt Aufgeweckt’i kennelist, kust PPA ka varem kutsikaid toonud on. Värske koerajuht Anti Roosileht sõnas, et kutsikas oli laevalt tulles teotahteline, hakkamist täis ja pikast sõidust end segada ei lasknud. „Loomu poolest on ta paras mürgeldaja, kes jookseb ringi, tahab kõike närida ja aktiivselt tegutseda,“ kirjeldas Anti ja lisas, et esimene öö uues kodus möödus kutsika jaoks rahulikult.
PPA erivarustuse juhtivametnik Tõnu Tänav märkis, et Jerry-Lee paistis juba esimestest hetkedest asjaliku ja enesekindla kutsikana, kel silmis arukas pilk ja kes uues keskkonnas end kohe mugavalt tundis.
Koerapoiss hakkab koos Antiga tööle Rapla politseijaoskonnas, kus temast ajapikku kasvab patrullkoer. „Eks me hakkame koos õppima ja üksteist omamoodi kasvatama,“ ütles Roosileht, kelle jaoks on Jerry-Lee esimene neljajalgne hoolealune.
Tänase seisuga on PPA-l kokku 80 koera. Kõige rohkearvulisemalt on esindatud saksa ja belgia lambakoerad, keda on kokku 70. Lisaks teenib PPAs üks labrador, viis inglise springerspanjelit, kaks vene jahispanjelit ja kaks siledakarvalist retriiverit.


maintext:
Läänemaalt kingikotti: Villased pitsilised retuusid (Haapsalu linn)
Retuusid saab kohe pärat kingikotist välja võtmist jalga tõmmata. Foto: Arvo Tarmula
Kampsun või villane sokipaar on muidugi igihaljas jõulukink, aga olgem ausad, natuke igav. Kes tahab põnevamat, saab selle Haapsalu pitsikeskusest, kus müüakse Haapsalu käsitööseltsi liikme Lehti Schwindti pitsilisi retuuse.
Pitsilised retuusid mõtles Lehti Schwindt välja, sest „vaja on teha tootearendust”. Need on osutunud väga nõutud kaubaks.
„Ilusad, soojad ja nende väljanägemist saab muuta, kui kanda nende all eri värvi sukki,” rääkis Lehti Schwindt.
Retuusid on kootud masinal, millega kaasas olnud raamatust võttis Lehti Schwindt ka mustri.
Peale retuuside teeb Schwindt ka pitssääriseid ja -kätiseid. Retuusid maksavad 39 eurot, säärised 30 eurot ja kätised 20 eurot. „Kätised on head daamidele, kes tahavad varrukateta kleidiga peole minna,” soovitas ta.
Kes tahab pitsilisi retuuse, kätiseid või sääriseid, peaks läbi astuma pitsikeskusest, kus on kudumid müügil ja kus antakse Lehti Schwindti kontaktandmeid.


title: Ratas: maavalitsuste aeg on ümber

maintext:
Ratas: maavalitsuste aeg on ümber
BNS
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Peaminister Jüri Ratas kinnitas Lääne Elule saadetud arvamusloos, et maavalitsuste aeg on peagi ümber.
"Võin siinkohal kinnitada, et meie ühine otsus on maavalitsustest loobuda ning viime nende ülesanded kohalike omavalitsuste endi ja nende ühisasutuste pädevusse. Maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid antakse aga üle riigiametitele," märkis Ratas.
Tema sõnul ei tähenda see mingil juhul otsustusõiguse koondamist Tallinnasse, sest kandev roll jääb just kohaliku tasandi kanda. "Ühtlasi oleme otsustanud ka osa riigiasutuste viimise maakondadesse. Kõigist olulistest ja vajalikest muudatustest räägime juba edaspidi pikemalt ja põhjalikumalt – eeloleval aastavahetusel saab läbi alles haldusreformi esimene etapp ja palju on veel minna," märkis Ratas.
Valitsusjuht rõhutas, et valitsuse jaoks on statistilistest numbritest Eesti haldusjaotuses märksa olulisem haldusreformi sisu. "Panen kõigile südamele, et kohalik elu algab inimese kodukohast, mitte Stenbocki majast või riigikogu hoonest. Valitsuse nimel soovin tunnustada kõiki omavalitsuste ühinemistel otseselt või kaudselt osalenud inimesi – omavalitsustegelasi, omavalitsusliite, planeerijaid, läbirääkijaid, aga laiemalt ka kõiki aktiivselt kaasa mõtlevaid kohalikke elanikke ja organisatsioone. Niivõrd suuri ja põhimõttelisi otsuseid saab ja tuleb alati langetada eeskätt kohapeal," lisas Ratas.


authors:
Lääne Elu
Kaja Ladva

maintext:
Läänemaa järelkasvuvõistlustel kergejõustikus osales rekordiliselt palju võistlejaid
Kaja Ladva
Läänemaa järelkasvuvõistlused traditsioonilisel Haapsalus. Noorte seas tundub kergejõustik olevat populaarne, sest võistlemas oli kokku üle 100 mitmevõistleja. Lisaks Haapsalu kahele koolile osalesid veel Ridala põhikool, Lihula gümnaasium, Vatla algkool, Oru põhikool, Kullamaa keskkool ja Uuemõisa algkool, kelle kõigi lapsed saavutasid kõrgeid kohti.
1-2 klassi sportlased võistlesid 3-võistluses (25m jooks, hoota kolmikhüpe ja topispallivise) ning kõik vanemad 4-võistluses (25m jooks, topispallivise, kõrgushüpe ja hoota kolmikhüpe).
Vanuseklasside parimad
2008-2009 sündinud
Simona Ladva HPK Hannah Kandla HPK Kata Ria Uspenski HLA
Kevin Matteus Kullamaa Riho Tapner Uuemõisa Ralf Kaljuste Kullamaa
2006-2007 sündinud
1. Karen Loorens Oru 2. Carolina Treu Kullamaa 3. Emily-Saskia Pets Oru
Gregori Saarna HPK Uku-Toomas Rand HPK Makus Lilles Uuemõisa
2004-2005 sündinud
Maily Märss Ridala Reli Rosenberg Ridala Emma Kathrina Hein HPK
Tanel Toomemägi Ridala Rasmus Ruuge Uuemõisa Mario Reks Lihula
2002-2003 sündinud
Keity-Liina Kallas Nõva Hanna-Liisa Salf HPK Annabel Moor HPK
Mihkel Türnpu Oru Kaaro Saatmäe Virtsu Virgo Vallik Lihula
Kaja Ladva
Fotod:


maintext:
Noorte suhteid käsitlev arutelude sari jõuab Haapsallu
BNS
LÜG. Foto: Arvo Tarmula
Noortele mõeldud seminar-arutelude sari jätkub Pärnus ja Haapsalus toimuvate üritustega, kus fookuses on noorte piirkondlik identiteet – üritusi korraldab Noorteühing Avatud Vabariik koostöös Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutusega Meie Inimesed (MISA).
„Novembris toimusid meil seminar-arutelud Narvas, Tartus ja Tallinnas. Kõikide arutelude teemad olid erinevad, kesksel kohal olid vastava piirkonna jaoks olulised küsimused. Heameelt valmistab see, et noored olid aktiivsed ja näha oli, et käsitletavad teemad läksid neile korda,“ kommenteeris toimunud üritusi Vladislav Veližanin Noorteühingust Avatud Vabariik.
Detsembris on kaks üritust. Lõppeval nädalal toimus arutelu Pärnu Ühisgümnaasiumis ja aasta viimane üritus toimub 19. detsembril Haapsalus Läänemaa Ühisgümnaasiumis. Mõlemad kohtumised on pühendatud kohalikule identiteedile.
Seminar-arutelude teemafookuses on noorte suhted ja suhtlemisoskus erinevates sotsiaalsetes keskkondades. Ürituste korraldamisega soovitakse toetada 17-26-aastaste noorte omavaheliste kontaktide tekkimist ja vähendada kultuuridevahelisi barjääre.
Seminar-arutelude sarja üritused vältavad kuni 2017. aasta maini.
Kokku oodatakse osalema 700 noort üle Eesti.
Ürituste korraldamist toetab MISA Euroopa Sotsiaalfondi projekti „Eesti ühiskonnas lõimumist toetavad tegevused“ vahenditest.


authors:
Lääne Elu
Marthi Lepik

maintext:
Kuidas pühade ajal söömist kontrolli all hoida? (1)
Marthi Lepik
Lisaks kingituste jagamisele, kuuse ja kodukaunistustega jõulumeeleolu loomisele ning jõululauludele on jõulud tuntud kui suured söömapühad, mil lauad heast-paremast lookas ning kõhud veel mitmeks järgnevaks päevaks täis söödud. Ida-Tallinna Keskhaigla dieedi- ja toitumisnõustaja Elle Kalamägi annab nõu, kuidas pühad söögilaua ääres mõistlikult mööda saata.
Kõik algab mõtlemisest
Rääkides jõulupühade söömisharjumustest ja nende kontrollimisest, tuleb tõdeda, et kõik algab meie mõtlemisest, eesmärkidest ja soovidest. Enamasti endale jõuluajal suuri piiranguid ei seata, kui just tervis seda ei nõua. Küll aga on võimalik vältida ülesöömist ja liigset maiustamist kõigil, kes tahavad ka jõulude ajal toitumisele pisut tähelepanu pöörata.
Eriti tuleks siinkohal tähelepanu pöörata diabeetikutele, seedetrakti vaevustega ja tugevalt ülekaalulistele inimestele ning kõigile neile, kes teavad, et ülesöömine, maiustamine ja alkoholi liigtarbimine võib neile halvasti mõjuda. Lastes asjad kontrolli alt, võib olla hiljem väga keeruline õigele teel tagasi saada. Seega tuleks kaaluda, kas võtta või jätta.
Siinkohal soovitused, kuidas hoida toitumine ka jõuluajal kontrolli all:
1. Tee selgeks enda soovid ja eesmärgid ning mõtle, mis on sinu jaoks jõuluajal oluline! Kui leiad, et kõike head kraami peaks ikka söögilaual olema, siis proovi teha jõulumenüü tervislikumaks, leia endale mõni uus tervislikum retsept, mida varem pole proovinud. Midagi halba ei ole ka jõuluprael, hapukapsal ja kartulil, kui neid mõistlikus koguses süüa.
2. Ära jäta lõunasööki vahele teadmisega, et õhtul ootab pidulaud! Sellisel juhul ei suuda sa kindlasti õhtul piiri pidada, kuna oled liiga näljane.
3. Hoia kinni põhisöögikordadest! Toidukorra ärajätmisel asendatakse see enamasti magusa või valmistootega, mis kohe olemas. Tulemuseks vähe sööki ja palju kaloreid.
4. Televiisori ees ei tasu kindlasti süüa! Nii kaotad igasuguse kontrolli toidukoguste üle.
5. Ära jäta lauale magusaid ahvatlusi, kui ei suuda kiusatustele vastu panna! Kommide, küpsiste ja magusate kookide asemel võiks seal olla hea puuviljavaagen või värvilised köögiviljad dipikastmega näksimiseks.
6. Karastusjookide ja alkoholiga tuleb tõsiselt piiri pidada! Mõlemad nimetatud on suured suhkru- ja kaloripommid, mis viivad nii energia kui ka kehakaalu tasakaalu paigast.
7. Iga liigne magus suutäis paneb sind himustama aina rohkem! Õpi piiri pidama ja ära avalda organismile survet, sest vastuseks paneb tema sind alluma oma nõrkustele.
8. Parim toitumisnõustaja on meie omaenda keha! Ehk on abiks põhimõte: tarbitud energia tuleb ka kulutada.


maintext:
Metsis edestas aasta linnu valimisel kaljukotkast ja pöialpoissi
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Metsis. Foto Tõnu Pani, vikipeedia
Novembris välja kuulutatud konkursi tulemusel valis Eesti ornitoloogiaühing 2018. aasta linnuks metsise. Enne seda jõuab aasta lind olla turteltuvi.
Seoses samal aastal toimuva Eesti sajanda sünnipäevaga otsiti kandidaati meie põlislooduse sümbolite seast. Lisaks metsisele kandideerisid lõppvoorus tiitlile kaljukotkas ja pöialpoiss, aga pakuti ka tetre, pasknääri, puukoristajat, jääkosklat, leevikest jpt. „Metsis on meie loodusmetsade põlisasukas, ta veedab kogu oma elu Eestis ja on väga paikne. Tema mängupaigad asuvad valdavalt samuti ühe meie põlislooduse sümboli, raba servametsades,“ sõnas metsise kandidatuuri üks esitajatest Ivar Ojaste.
Aasta lind valiti seekord juba varakult, et oleks aega tegevusi ette valmistada ja Eesti juubeliaastat väärikalt tähistada. Metsiseaastani on siiski veel aega.
Homme kell 18 Tallinnas rahvusraamatukogus algaval suurel linnuõhtul toimub alles käimasoleva rasvatihaseaasta lõpetamine ja teatepulk antakse üle 2017. aasta linnule turteltuvile.
Eesti ornitoloogiaühing valib Eesti aasta lindu alates 1995. aastast. Selle eesmärk on tutvustada avalikkusele põhjalikumalt üht Eestis esinevat linnuliiki või liigirühma ning kaasata loodushuvilisi selle liigi uurimise ja kaitse tegevustesse.
Aasta lindudega saab tutvuda EOÜ kodulehel http://www.eoy.ee/aastalind.


maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Vargad puistavad Läänemaa talusid
Kaire Reiljan
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
28. juuni 2016
Juunis tabas Läänemaad varguste laine – kolme nädala jooksul on sisse murtud maamajadesse Noarootsi, Kullamaa ja Tuudi kandis.
Enamasti on vargad kaasa viinud tööriistu, kuid mõnel pool piirdunud ka lihtsalt lõhkumisega. Suurim kahju küünib 2200 euroni. „Praegu ei saa kindlalt väita, et sissemurdmiste taga oleks üks ja sama kurjategijate seltskond, kuid sissemurdmised on toime pandud üsna lühikese aja jooksul ja sissemurdmise viis on sama,” ütles Läänemaa politseijuht Andrei Taratuhin.
Politseijuhi sõnul eristab praegust sissemurdmislainet klassikalistest suvilavargustest see, et tavaliselt armastavad vargad suvilais käia talvisel-kevadisel ajal, mil suvilad tühjalt seisavad. Praegu on aga suvi, mil inimesed just rohkem suvekodudes viibivad.
Taratuhin ütles, et maamajadesse sissemurdmise lainet pole Läänemaal pikka aega olnud – viimane jäi 2014. aasta lõppu, mil lühikese aja jooksul tungiti sisse Dirhami ja Sutlepa kandi suvilaisse. Toonased vargad on tabatud ja siis oli tegemist külaliskurjategijatega Harjumaalt.
Praeguste sissemurdmiste asjus politseil veel kahtlusaluseid pole. Taratuhini sõnul kontrollib politsei praegu infot, mida on inimesed politseiga jaganud. Politseijuht pani inimestele südamele, et kodukandis midagi või kedagi kahtlast märgates tuleks sellest politseile teada anda või vähemalt kahtlasi isikuid pildistada.


maintext:
Pooled ühisgümnaasiumi õpilastest ei kanna helkurit (1)
Kristjan Kosk
Läänemaa ühisgümnaasiumi õpilased Sandra Saarniit (vasakul) ja Greete Tikerpuu tuvastasid, et umbes pool kooliperest ei kanna helkurit. Foto: Arvo Tarmula
Läänemaa ühisgümnaasiumi õpilased Greete Tikerpuu, Sandra Saarniit ja Brigita Põld viisid täna hommikul koolis läbi uuringu, mille tulemustest selgus, et ligi pooled kooli õpilastest ei kanna helkurit.
„162st kontrollitust kandis helkurit 89,” teatas Tikerpuu. Ülejäänud 79 õpilast, kellel täna hommikul helkurit jope küljes ei rippunud, said selle Tikerpuu käest. Kokku on Läänemaa ühisgümnaasiumis 250 õpilast.
Tikerpuu ja Saarniit tunnistasid, et õpetajate hulgas oli olukord märksa parem. „Ainult paaril üksikul õpetajal ei olnud helkurit,” nentis Tikerpuu.
Saarniit lisas, et kõige levinumaks põhjuseks ütlesid helkurit mitte kandnud õpilased, et neil pole seda tarvis, sest nad ei liikle pimedal ajal maantee ääres. Saarniit juhtis ka tähelepanu, et osad õpilased küll kandsid helkurit, kuid see paiknes vales kohas. „Helkur peab olema paremal pool põlve kõrgusel,” toonitas ta.
Üldiselt jäid uuringu läbi viinud õpilased tulemusega rahule. Nad olid jagamiseks varunud 130 helkurit, millest 51 omanikku ei leidnud. „Ei teagi praegu, mida nendega teha. Helkurpuud kuskil linnaservas me igatahes ehtima ei hakka,” teatas Tikerpuu.
Idee sellise uuring läbiviimiseks said õpilased Pärnu Postimehest, mis kirjutas mullu, et Pärnu Rääma põhikoolis tuvastati üle 200 õpilase, kes ei kanna helkurit.


title: Katrin Tiido ja Helen Edasi - väänikute õpiabi

maintext:
Katrin Tiido ja Helen Edasi – väänikute õpiabi
Tarmo Õuemaa
Helen Edasi ja Katrin Tiido. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalust alguse saanud ettevõtmine, milles teevad raskustes õpilased koduseid töid koos vabatahtliku täiskasvanud abilisega, päästab lapsed põhikoolist väljakukkumisest.
Vahel on mõne tõsise probleemi lahendus nii ilmselge, et kui see välja pakutakse, võib vaid imestada, miks ei ole selle peale juba ammu tuldud. Nii on ka põhikooli lõpetamisega hädas Läänemaa koolilastega ja vabatahtlike täiskasvanutega, kes neile õppimises appi tulid – MTÜ Hoovõtukeskusega.
Head koolihinded on muidugi igal juhul kasulikud, aga kõige tähtsam on lõpetada edukalt 9. klass. Kes selle kahtedeta läbi saab, võib lubada endale kas või luksust mõnda aega elumerelainetel loksuda. Hiljem, kui mõistus pähe tuleb, võib ikka veel minna kutsekooli või õhtukeskkooli ja saada hinnatud tööinimeseks. Kes aga üheksandat ära ei lõpeta, peab leppima kõige lihtsamate ja kehvemate tööotstega tõenäoliselt pensionini.
Alles mõni aasta tagasi võis Läänemaal jääda põhikool lõpetamata või lõppes see, kahed tunnistusel, kümmekonnal noorel. MTÜ Hoovõtukeskus läks neile appi 2014.
Möödunud nädalal Läänemaa sädeinimesteks kuulutatud Katrin Tiido ja Helen Edasi vedasid kumbki oma vääniku(d) põhikoolist edukalt läbi ja loodavad, et tähelepanu aitab hoovõtukeskusse meelitada uusi vabatahtlikke.
Äge, tahaks ka!
Kui hoovõtukeskuse eestvedaja Leini Vahtras kutsus Haapsalu põhikooli sotsiaaltöötajat Katrin Tiidot vabatahtlikuks, jäi Tiido nõusse vaid tingimusel, et seal hakatakse abistama kõiki tema klassi lapsi. „Mul oli väike käitumisraskustega laste klass, kus oli kolm õpilast.” Nii ka läks. Selle klassi lapsed enam hoovõtukeskuses ei käi, aga juba on Katrin Tiidol kolm uut hoolealust.
Helen Edasi teenib igapäevast leiba Silma looduskeskuses loodusõppe juhendajana. Ta puutub küll koolilastega kokku, aga õpetajatöö see siiski ei ole, sest noori näeb ta vaid korra. Keskusest sai Helen Edasi teada oma vennanaise kaudu, kes aitas keskust käima lükata. „Mul oli kohe: „Oh kui äge! Tahaks ka aidata!”.”
Miks, ei oska ta seletada, aga tunnistab, et enne kui läks ülikooli keskkonnaasjandust õppima, kaalus ka sotsiaaltöö õppimist. Küll võttis kõhedaks mentorikoolitus, kuhu uus vabatahtlik saadeti. „Kõik teised olid sotsiaaltöö taustaga.”
Asjatu hirm, leiab ta nüüd.
Mentoritöö annab nii palju positiivset. „Kõige rohkem ikka see laste rõõm, kui neil midagi hästi läheb.”
Miks peaks aga sotsiaalpedagoog pärast päevatööd veel vabatahtlikuna jändama võõraste lastega? „Mõtlesin isegi täna sellele. Esiteks see meeldib mulle. Kui ma saan kas või ühe lapse ära aidata, kas või ühele toeks olla, on ju hästi tore. Mingil määral kergendab see ka igapäevatööd koolis. Kui oleme kodused tööd koos valmis teinud, siis ei tule järgmist „ühte” koduste tööde eest.” Aga hea tunde annab ka usaldus, mida hoolealustelt vastu saab. „Meie kokkusaamisõhtu on teisipäeval, aga poisid suhtlevad minuga peaaegu iga päev, olgu siis Facebookis või telefonis,” räägib Katrin Tiido.
Hoovõtukeskus läks käima 2014. aasta sügisel.
Loe pikemalt laupäevasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Riigikogu hääletas ööistungil läbi kolmandiku muudatusettepanekutest
Kristjan Kosk
Riigikogu istung. Foto: arhiiv
Eile alanud ja terve öö riigikogus kestnud uue koalitsiooni kokku pandud maksupaketi teine lugemine on jõudnud 50. muudatusettepanekuni. Kokku on esitatud 157 muudatusettepanekut.
Hääletamine möödub aeglaselt, sest reformierakonna fraktsioon palub enne iga uue muudatusettepaneku hääletamist 10-minutist vaheaega.
Tänane riigikogu istung kestab kella 13ni. Kui Reformierakond venitamist ei lõpeta, toimub päevakorras olevate eelnõude arutamiseks erakorraline istung reedel ja vajadusel ka laupäeval.


title: MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts teade

maintext:
MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts teade
MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts kuulutab välja EMKF meetme „Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine” 2017. aasta taotlusvooru
Projektitoetuse taotlusi võetakse vastu järgmistes tegevus-
suundades:
1. Kalasadamate ja lossimiskohtade uuendamine. Toetusvahendite maht 205 882 €.
2. Kalandustoodete töötlemine ja otseturustamine. Toetusvahendite maht 230 541 €.
3. Majandustegevuse mitmekesistamine. Toetusvahendite maht 184 953 €.
4. Kalavarude taastootmine ja kudealade taastamine. Toetusvahendite maht 40 588 €.
5. Kalandus-/merendustraditsioonide edendamine ja sotsiaalse heaolu edendamine. Toetusvahendite maht 135 294 €.
Toetusvahenditele on lisatud 2016. aasta jääk.
Projektitoetuste taotlusi võetakse vastu 13.–17. veebruaril 2017.
Projektitoetuste taotlusi saab esitada paberkandjal MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Seltsi kontoris aadressil Haapsalu, Nurme 2, kl 9–16.
Posti teel võib taotlusdokumendid saata aadressil 90501 Haapsalu, Nurme 2. Postiga saadetud taotlused peavad kandma hiljemalt 17. veebruari postitemplit.
Digitaalselt allkirjastatud taotlusi võib saata e-posti aadressil info@lrs.ee. Digitaalselt allkirjastatud taotlusi võetakse vastu kuni 17. veebruarini kl 19.
Taotlusvormid leiab ühingu koduleheküljelt www.lrs.ee, alajaotus taotlusvormid ja nõutavad dokumendid, või PRIA koduleheküljelt www.pria.ee.
Projektitoetust saavad taotleda
kalasadamate ja lossimiskohtade uuendamise tegevussuund: KOVid, kalandussektori MTÜd ja SAd, kalandussektori mikroettevõtjad.
Kalandustoodete töötlemise ja otseturustamise tegevussuund: kalandussektori mikroettevõtjad (ka FIEd) ja kalandussektori tulundusühistud.
Majandustegevuse mitmekesistamise tegevussuund: kalandussektori mikroettevõtjad (ka FIEd), kalandussektori välised mikroettevõtjad (ka FIEd) ainult kalandus- või merendustegevusteks.
Kalavarude taastootmise ja kudealade taastamise tegevussuund:
KOVid, MTÜd või SAd, kelle põhikirjaline eesmärk on kalavarude kaitse ja säilitamine.
Kalandus-/merendustraditsioonide edendamise ja sotsiaalse heaolu edendamise tegevussuund: KOVid, kalandussektori MTÜd või SAd, kalandussektori välised MTÜd või SAd.
Projektitoetust saavad taotleda need eespool loetletud juriidilised isikud, kelle asu- või tegevuskoht on Läänemaal (Hanila, Lihula, Ridala, Martna, Lääne-Nigula, Noarootsi, Nõva, Vormsi vallas või Haapsalu linnas), välja arvatud investeeringud otseturustamisse, mis on abikõlblikud igal pool Eestis.
Täpne loetelu juriidilistest isikutest ja omafinantseeringu määradest leiab ühingu koduleheküljelt www.lrs.ee projektitoetuste alajaotusest.
Projektitaotluste hindamine
Esitatud taotlusi hindab MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Seltsi üldkogu poolt kinnitatud 9-liikmeline hindamiskomisjon alljärgnevate kriteeriumite alusel.
Üldised hindamiskriteeriumid
1. Projekti kooskõla Läänemaa rannakalanduse strateegia eesmärkidega.
2. Kavandatud tegevuste kaudu loodav kasu kaluritele, rannakalandusele ja Läänemaa rannakalanduse piirkonnale.
3. Kavandatud investeeringute ja tegevuste elujõulisus.
4. Projektitaotluse sisemine sidusus ja süsteemne läbimõeldus.
5. Projekti teostatavus ja kindlustatus inimkapitaliga.
Teljespetsiifilised hindamiskriteeriumid
Sadamate ja lossimiskohtade uuendamine
1. Sadama multifunktsionaalsus – uued teenused ja teenuste kvaliteet.
2. Sadama integreeritus piirkonna majandusega – koostöö sadama haldamisel ja teenuste pakkumisel rannapiirkonna eri huvirühmadega. Kalasadama või lossimiskoha olulisus piirkonnas.
Kalandustoodete töötlemine ja otseturustamine
1. Kalandustoodete töötlemist ja turustamist korraldavad kalurid koostöös.
2. Töötlemine ja turustamine keskendub kõrge lisandväärtusega toodetele ja nende viimisele otse tarbijani. Antakse lisandväärtus seni kasutamata kalaliikidele.
Majandustegevuse mitmekesistamine.
1. Kavandatud tegevused tuginevad kohalikule ressursile ja aitavad kaasa rannakalanduse traditsioonide säilimisele. Arendatakse uusi teenuseid või tegevusi, mis tagavad kaluri sõltumatuse tööandjast.
2. Lisasissetuleku võimaluste loomine kohapeal, mis aitab kalandussektori ettevõtjale või tema pereliikmele tagada täishõive.
Kalavarude taastootmine ja kudealade taastamine
1. Kavandatud tegevused tuginevad uuringutele ja kalateadlaste eksperdihinnangutele.
2. Investeeringuobjekt on märgitud keskkonnaameti või keskkonnaministeeriumi perspektiivsete kudealade nimistusse ning investeeringule on saadud keskkonnaameti pädeva ametniku hinnang ja kooskõlastus.
Kalandus-/merendustraditsioonide säilitamine ja edendamine. Sotsiaalse heaolu edendamine
1. Kavandatud tegevused on mõeldud laiale isikute ringile.
2. Kavandatud tegevused aitavad kaasa kalandus- ja merendustraditsioonide säilimisele ja edendamisele.
Hindepunkte antakse taotlustele 0–5. Taotluste paremusjärjestus moodustub saadud hindepunktide aritmeetilisest keskmisest. Paremusjärjetusse ei asetata neid taotlusi, mille hindepunktide aritmeetiline keskmine on alla 3. Taotluste, mille toetuse maht ületab 60 000 euro piiri, paremusjärjestuse kinnitab ühingu üldkogu; taotluste, mille toetuste maht jääb alla 60 000 euro piiri, paremusjärjestuse kinnitab ühingu juhatus.
Projektitaotluste detailse hindamiskorra ja kriteeriumitega saab tutvuda ühingu koduleheküljel www.lrs.ee projektitoetuste alajaotuses.
Konsultatsioonivõimalused
Info ja konsultatsioonide saamiseks võib kontakti võtta telefonil 528 6024 ja 5301 9815, e-post info@lrs.ee või MTÜ Läänemaa rannakalanduse seltsi kontoris aadressil Haapsalu, Nurme 2 äripäeviti. Kohtumistes palume ette kokku leppida. Valiku abimaterjale taotluse koostamiseks leiab ühingu koduleheküljelt www.lrs.ee abimaterjalide ja nõustamisvõimaluste alajaotusest.


maintext:
Liiklusõnnetustes sai vigastada kümme inimest
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Reedel kell 23.44 juhtus liiklusõnnetus Harjumaal Keila vallas Klooga alevikus Jaama tee 4 juures, kus esialgsetel andmetel sõiduautot Toyota Auris juhtinud joobetunnustega 65-aastane naine kaotas juhitavuse ja sõitis teelt välja vastu puud. Autojuht toimetati sündmuskohalt Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Laupäeval kell 3.13 juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Raua ja F.R.Kreutzwaldi tänava ristmikul, kus põrkasid kokku sõiduauto Mercedes-Benz Vito, mida juhtis 27-aastane mees ja sõiduauto Ford Focus, mida juhtis 53-aastane naine. Kokkupõrke tõttu sõitis Ford teelt välja vastu liiklusmärgi posti. Sündmuskohalt toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse Fordis kaasreisijana viibinud 39-aastane mees.
Kella 3.20 paiku juhtus liiklusõnnetus Ida-Virumaal Sonda vallas Kiviõli-Sonda-Sämi mnt 16. kilomeetril, kus sõiduautot BMW 323i juhtinud 23-aastane mees ei arvestanud ilmastiku- ja teeolusid ja oma juhtimiskogemust ning sõitis sõiduteelt välja. Kiirabi toimetas autojuhi ja kaasreisija, 20-aastase naise, Ida-Viru keskhaigla esmaabipunkti kontrolli.
Kella 14.15 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Tammsaare teel Seebi tn 40 juures, kus sõiduautot Mercedes-Benz S400 juhtinud 51-aastane mees tõenäoliselt ei jõudnud pidurdada ja sõitis tagant otsa sõiduautole Ford Focus, mida juhtis 42-aastane naine. Fordis kaasreisijana viibinud 52-aastane mees toimetati Põhja-Eesti regionaalhaiglasse kontrolli.
Kella 20.51 paiku oli liiklusõnnetus Jõgeva vallas Tartu-Jõgeva-Aravete 63. kilomeetril, kus kaubikut Mercedes-Benz Sprinter juhtinud 57-aastane mees kaotas sirgel teelõigul sõiduki üle kontrolli ja sõitis teelt välja kraavi ning sõiduk rullus üle katuse. Autojuht toimetati Tartu ülikooli kliinikumi.
Kella 21.20 paiku juhtus liiklusõnnetus Järvamaal Paide vallas Paide-Nahkmetsa maantee 1. kilomeetril, kus sõiduautot Mazda 626 juhtinud 21-aastane mees kaotas libeduse tõttu juhitavuse ja sõitis teelt välja vastu hoone seina. Autojuht ja sõidukis kaasreisijana viibinud 20-aastane naine toimetati Järvamaa haiglasse.
Täna öösel kell 1.14 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Laagna tee Kiviku bussipeatuse juures, kus esialgsetel andmetel sõitis halli värvi sõiduauto otsa jalakäijate ülekäigurajal teed ületanud 18-aastasele mehele. Sõiduauto lahkus sündmuskohalt. Jalakäija toimetati AS Ida-Tallinna keskhaigla Ravi tänava korpusesse. Politsei palub õnnetuse pealtnägijatel helistada politsei kliendiinfo telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee.
Kella 2.35 paiku oli liiklusõnnetus Järvamaal Türi linnas Tehnika tn 7 juures, kus sõiduautot Volkswagen Golf juhtinud 18-aastane mees kaotas libeduse tõttu juhitavuse ja sõitis teelt välja vastu puud. Kiirabi toimetas autojuhi Järvamaa haiglasse.