title: Jõhvi tööstusparki tulev rehvide ümbertöötlustehas valmib novembriks

maintext:
(Foto: Rehviliit)
Algselt oli plaan rajada tehas Sillamäe sadamasse, ent nüüd on firma otsustanud Jõhvi tööstuspargi kasuks, ütles ettevõtte juhatuse esimees Mikhail Veksler BNS-ile.
"Leping USA ettevõttega Eco Green on allkirjastatud ja nüüd tegeleme finantseerimise leidmisega, töötame pankade ja keskkonnaministeeriumiga, Keskkonnainvesteeringute Keskusega (KIK) ja kavatseme ka suhelda Kredexiga, et koondada ehituseks vajalik kapital," rääkis Gummigranuli juht.
"Meil on sõlmitud leping maakasutuseks, oleme sisse andnud taotluse jäätmekäitlusloa saamiseks," sõnas ta, lisades et ettevõte tegeleb praegu ehitusfirma otsimisega, mis tehasehoone valmis ehitaks. "Ei saa veel hetkel öelda, millal ehitus algab, aga plaanime, et novembriks oleks tehas valmis ja töötaks. Ning et tehas mitte ainult ei töötleks ümber rehve, vaid valmistaks nendest ka toodangut."
Ettevõte tegeleb Veksleri sõnul praegu ka projektile investori otsimisega. "Me küll otsime investorit, aga pole seni seda leidnud. Püüame probleemi lahendada pankade abil, suhtleme ministeeriumi ja KIK-iga, osaleme konkurssidel, et tehas operatiivselt üles ehitada," rääkis ta.
"Riik raha anda ei saa, see ei ole reaalne, raha peab tulema pankadest. Pankadega on mõningad raskused, aga püüame nendest jagu saada," lisas Veksler.
Veksleri sõnul on tehase ehitamine väga vajalik, kuna siin on väga palju rehve, mida praegu ei ole võimalik praktiliselt ümber töödelda. "Ministeerium suhtub sellesse küsimusse väga positiivselt, eriti [jäätmeosakonna juhataja] Peeter Eek, kellega me oleme suhelnud, ta aitab meid väga palju," märkis Veksler.
"Püüame praegu kõiki teid kasutades leida rahastuse, et tehas kiiresti valmis ehitada. Sest tehase ehitamine peaks käima üsna ruttu, kuue kuuga peaks see võimalik olema," rääkis ta. Kuu aega läheb Veksleri sõnul seadmete tarnimisele ja umbes kuu nende montaažile ning siis saabki tehase käima panna. "Kusjuures ehitus ja seadmete tarnimine saavad käia samal ajal," märkis ta.
Tehas maksab umbes 3 miljonit eurot, lisaks ehitusmaksumus umbes miljon eurot. "Tahame teha ilusti, heakorrastatud tehase. Töötama hakkab seal 35 inimest," sõnas ta. Tehas utiliseeriks aastas 10 000 tonni rehve.


maintext:
Linnahalli renoveerimine konverentsikeskuseks maksab 100 miljonit, ettevõtjad rajaks sarnase keskuse odavamalt
Riigi ja Tallinna linna koostöös renoveeritav Tallinna linnahall, millest peaks saama rahvusvaheline turismi- ja konverentsikeskus, läheb maksma hinnanguliselt 100 miljonit eurot. Erattevõtjad on aga valmis samalaadse konverentsikeskuse rajama kaks korda odavamalt.
Riik ja Tallinna linn panevad uue valitsuse juhtimisel seljad kokku ja tahavad teha linnahallist rahuvahelise turismi- ja konverentsikeskuse, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Me oleme valmis panustama Tallinna linnahalli riigi poolt kuni pool investeeringutest. Kokku on lepitud, et 2018-2019 võiks see riigi poolt tulla suurusjärgus 20 miljonit eurot aastas," ütles peaminister Jüri Ratas.
40 tuhande ruutmeetrise keskuse kordategemisele kuluks umbes 100 miljonit eurot, millest riik lubab maksta 40 miljonit.
Riigi soovil tellis aga Ettevõtlus Arendamise Sihtasutus (EAS) juba eelmise valitsuse ajal audiitorfirmalt E&Y analüüsi, kuhu võiks tulla riigi poolt toetatud rahvusvaheline konverentsikeskus. Tehtud hinnapakkumistest selgub, et riigile läheks keskuse tegemine näiteks Pirita Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse uusarenduse juurde maksma poole vähem.
"Mina saan öelda seda, et kui me tegime enda pakkumise, siis tegime selle vastavalt EAS-i dokumentidele. Seal sooviti umbes 20 tuhat ruutmeetrit pinda ja me oleme valmis selle 20 tuhat ruutmeetrit välja ehitama. Maksimaalne hind oleks olnud 40 miljonit. Maksimum, ma rõhutan. Sellisel juhul oleks olnud riigi või linna abi pidanud olema 20 miljonit," selgitas Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse juhataja Urmas Lind.
Audiitorid analüüsivad lisaks Pirita TOP-i konverentsikeskuse ehitamist ka Ülemise Citysse. Sealne keskus, mida esialgu planeeriti rajada Eesti Euroopa Liidu eesitumise ajaks, olnuks 11 tuhat ruutmeetrit ja läinuks maksma 20 miljonit eurot ehk viis korda vähem kui linnahall. Projekt jäi kõrvale, sest eesistumise kohaks sai kultuurikatel.
"Me oleme andnud selge signaali, et Ülemiste City arendajatena me üksi selle projekti koormat kanda ei võta. Küsimus ei ole investeeringu suuruses, vaid selle opereerimises ja riski võtmises," ütles Mainor Ülemiste juhatuse esimees Margus Nõlvak.
Kuigi tellitud analüüsi tulemusi pole veel teada, on valitsus otsustanud, et konverentsikeskus tuleb linnahalli ja teisi variante, seehulgas erakapitaliga koos ehitamist, praegu ei kaaluta.
"Erakapitaliga on linnahalli püütud renoveerida viimased 15 aastat, vähemalt 15 aastat. Nagu me näeme, see tulemus ei ole realiseerunud. Jah, on poliitiline tahe tänasel koalitsioonil panustada linnahalli kordategemisse, et sinna sünniks rahvusvaheline konverentsi- ja turismikeskus," ütles peaminister.
EAS-i uuringu lõppanalüüs peaks valmima jaanuaris.

fasttext_language: et


title: Kobarseadust analüüsiv Madise rõhutab valitsuse õigust kurssi muuta

maintext:
Õiguskantsler Ülle Madise. (Foto: Mihkel Maripuu/PM/Scanpix)
"Tulumaksuseaduse, sotsiaalmaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seadusega muudetakse väga paljusid õiguslikke suhteid. Põhiseadusliku tööjaotuse järgi teeb president kiire otsuse seaduse kui terviku kohta ja õiguskantsler algatab vajadusel üksikmuudatuste põhiseaduslikkuse järelevalve. Põhiseaduspärased normid saavad nõnda jõustuda," ütles Madise.
"Kuna muudatused on kavandatud jõustuma erineval ajal vahemikus 31. detsembrist aastani 2022, seatakse probleemsete normide analüüsi järjekord vastavalt sellele. Õiguskantsleri ülesanne on hoolitseda, et keegi põhiseadusvastase normi tõttu hätta ei satuks. Esmalt tuleb selgeks teha kavandatud piirangute ja muudatuste tegelikud eesmärgid ning nende tõenäoline mõju, seejärel saab otsustada põhiseaduslikkuse küsimuse," lisas Madise.
Õiguskantsler lisas aga, et valitsuse vahetuse korral peab uuele koalitsioonile jääma võimalus varasemast valitsusest erinevat poliitikat ajada ning see puudutab nii eelmise koalitsiooni kui ka praeguse lubadusi.
"Valitsuste vahetumisel peab olema võimalik poliitikat muuta. Seepärast ei tohiks lubada aastateks ette, et maksumäärasid ei muudeta. Riik on kohustatud lubadusi täitma. Lõppastmes võidakse nõnda muuta valimised ja valitsuste vahetused mõttetuks - ka see on põhiseadusevastane," märkis Madise.
"Seekord tuleb hinnata ka niinimetatud kobarseadusega antud uusi tähtajalisi lubadusi, eriti neid, mis on antud ajaks peale järgmisi riigikogu valimisi," lisas õiguskantsler Ülle Madise.
President Kersti Kaljulaid kuulutas reedel välja uue koalitsiooni maksumuudatuste kobareelnõu, ehk tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse, millega muuhulgas jäetaks tuleval aastal sotsiaalmaksumäär langetamata, tõstetakse ennaktempos erinevaid aktsiise ja kehtestatakse 2018. aastast uus tulumaksuvabastussüsteem. Lisaks kuulutas president reedel välja tuleva aasta riigieelarve seaduse.


title: FOTOD: Valik hetki aasta teisest poolest

maintext: Eesti parlamendierakondadest on aastalõpu seisuga enim liikmeid Keskerakonnal ehk partei on aastaga oma liikmeskonda 766 inimese võrra kasvatanud, Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) on samal ajal juurde saanud vaid 12 liiget.


title: Rain Kooli: usuvabadus või vabadus usust

maintext:
Rain Kooli on ERRi arvamustoimetaja. (Foto: Siim Lõvi/ERR)
Kas islam on oht kristlusele ja Lääne elustiilile? Või ohustab hoopis skeptitsism kõiki usundeid? Kas ateism on usust ülimuslikum? Kas Eesti avalikku ruumi peaks kõik usud võrdselt ära mahtuma – ja kas see on võimalik? Muu hulgas nendel teemadel mõtiskleb ERR-i arvamustoimetaja Rain Kooli oma jõuluessees.
Nii nagu on kaitstud õigus vaateid omada, on kaitstud ka õigus vaateid mitte omada, neist loobuda või neid muuta.
– "Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne" PS § 40-st
1988. aasta jõululaupäev oli midagi imelist. Esimest korda 45 aasta jooksul olid sel päeval kirikute uksed pärani, akendes valgus ja ajahambale vastu pidanud kivimüüride vahelt voogas välja orelimuusika.
Rahvast oli murdu koos. Nii palju, et 17-aastane nooruk ei mahtunud lõpuks ühtegi pealinna kirikutest, vaid seisis munakividel koos sooja saamiseks tammuva uudsushämmingus rahvahulgaga. Kristlus – mis oli aastakümneid olnud keelatud vili (paradoks missugune!) – oli korraga igaühe käeulatuses.
Sisemises vabaduses, aga organiseeritud vaimse vangistuse tingimustes üles kasvanud nooruki jaoks oli olukord loomulikult peibutav. See kõik tundus nii teistmoodi, nii erilise sõnumi ja vastupidiste väärtustega.
Püüdsin oma aja, päriselt. Otsisin tõemeeli oma suhet Jumalaga, nii kaude kui otse, läbi kiriku ja omapäi.
Aga aastatega sai selgeks, et see tee polnud minu jaoks. Kulgenud veel mõnevõrra erinevaid vaimseid radu, maabusin lõpuks leebelt agnostikuks. Ja sellena – mitte ateisti, kristlase ega budistina – olen nüüdseks paar aastakümmet ka püsinud. See on ka helistik, milles järgnevat tasub lugeda.
– Siinmail ei ole kombeks oma religioosseid tõekspidamisi avalikult kuulutada ega eksponeerida.
Eestis on välja kujunenud mõneti kahestunud suhtumine usku ja usunditesse.
Ühest küljest pole organiseerunud religioossus mingi enamusnähtus. Erinevate kristlike kirikute liikmeid on viimase rahvaloenduse andmetel Eesti elanikest 28 protsenti (luterlasi on neist alla poole). Ülejäänud usundeid esindab 0,5 protsenti rahvaarvust.
54 protsenti Eesti elanikest ei tunnista enda sõnul ühtegi usundit.
Teisalt on eestlased 500 aastat elanud luterlikus kultuuriruumis, lisaks elab ajalooliste keerdkäikude tulemusel Eestis väga suur hulk õigeusklikke. Tartu ülikooli usuteaduskonna uuringu kohaselt teatab pisut üle 60 protsendi eestimaalastest, et neile meeldivad kristlikud põhimõtted. Pea sama palju tõdeb, et nende tõekspidamised ei sõltu erinevatest usunditest, kuid neil on siiski oma usk.
Usust on kujunenud Eestis väga isiklik, individuaalne asi. Siinmail ei ole kombeks oma religioosseid tõekspidamisi avalikult kuulutada ega eksponeerida – käitumises, riietuses ega mingil muul moel. Kui keegi seda teeb (Eestis vast kõige nähtavamalt Krišna Teadvuse kogudus), äratab see tähele-, kui mitte halvakspanu.
Nagu ütleb Soome Raudaskylä kristliku kolledži direktor Jukka Hautala (Helsingin Sanomat, 17.12.2016) oma, Eestile religioosselt väga lähedase luterliku kodumaa kohta: ”Avalik ruum on püütud muuta usuneutraalseks, õigemini usuvabaks.”
Nii ka siin. Eriti tundlik teema on sammud, mis on tõlgendatavad püüdlusena kehtestada üldist normi. Osaliselt sellest olid tingitud omaaegne poleemika Vabadussõja võidusamba üle. Kindlasti on sellel oluline roll aga viimase aja arutelus president Kersti Kaljulaiu otsuse üle loobuda jumalateenistustel osalemisest.
– Usuvabadusparagrahvi nn negatiivsest tõlgenduse (vabadus usust) saab muuta ka positiivseks tõlgenduseks. Vabaduseks uskuda.
Nagu nähtub loo alguses toodud tsitaadist, tagab usuvabadust puudutav põhiseaduse 40. paragrahv mitte ainult usu-, vaid ka teisiti- ja mitteuskumise vabaduse. Julgen pakkuda, et Eesti avalikku ruumi domineerib siiski just viimaste vaim. Erineva usu avalikku demonstreerimist tunnetatakse hõlpsasti ohuna, surveavaldusena kas siis mitteuskumisele või inimese enda konkreetsetele usulistele tõekspidamistele.
Nii kujundabki siinset avalikku ruumi vaikimisi nn negatiivne lähenemine usuvabadusele – uskugu, kes tahab ja mida tahab, aga selle eeldus on, et nad teevad seda omaette, ilma et kaaskodanikud sellest teadma peaks. Avalikku ruumi tõlgendan ma siinkohal laiemalt kui Vabaduse väljaku või kaubanduskeskusena. See ulatub kõikidesse inimeste kokkupuudetesse väljaspool vahetut privaatsfääri, leidku need siis aset koolis, tööl, linnatänavatel, kõrtsis või sotsiaalmeedias.
Ütlete, et mis oht või pealesurumine, lihtsalt tobe on, kui suured inimesed rumalusi usuvad? Jah, võimalik. Aga paneb alati imestama, et miks on kellelgi vaja teistsugust olemiskäsitust "lihtsalt" halvustada või selle eksisteerimisõigust kahtluse alla seada. Kui enda vaim on tugev, peaks olema võimalik ju rahulikult aktsepteerida ka enda omast erinevat usku.
Nagu märgib Jukka Hautala oma kirjutises – usuvabaduse negatiivse tõlgenduse (vabadus usust) saab muuta ka positiivseks tõlgenduseks. Vabaduseks uskuda.
Selline lähenemine teeks avalikust ruumist paiga, kus kõik usud senisest hoopis selgemalt esil on. Hautala hinnangul on selleks vaja, et avalik ruum muutuks teatud mõttes turvaalaks – ruumiks, kus kõik osalised on omaks võtnud kaasinimeste puutumatuse, võrdsuse ja rahuliku läbikäimise põhimõtted ning lähtuvad nendest.
– Usuvabadus ei saa kunagi olla ühesuunaline. Pole võimalik, et ühegi usundi tunnustaja või maailmavaate esindaja võiks võtta kelleltki õiguse tolle usule või uskmatusele.
Muidugi kerkib siinkohal kohe küsimus islamist, kristluse nooremast ja kohati vihasemast vennast. Eriti viimastel aastatel on esitatud tõlgendusi – mitte ainult tavainimeste, vaid ka mõnede humanitaarteadlaste poolt –, et kogu islam on usundina niivõrd vägivaldne ja teisi usundeid välistav, et rahumeelne kooseksisteerimine sellega ei ole ka parima tahtmise juures võimalik.
Tsiteerin Euroopa Inimõiguste kohtu tõdemust kaasuses Kokkinakis vs. Kreeka (25.5.1993).
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9 sätestatud mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus on üks demokraatliku ühiskonna alustalasid. Ta on eluliselt vajalik kaitsmaks uskujate identiteeti ja elukontseptsiooni, kuid võrdselt väärtuslik on ta ka ateistidele, agnostikutele, skeptikutele ja ükskõiksetele.
Demokraatlikust ühiskonnast lahutamatu pluralism sõltub sellest.
See on selge sõnum: usuvabadus ei saa kunagi olla ühesuunaline. Pole võimalik, et ühegi usundi tunnustaja või maailmavaate esindaja võiks dikteerida teistele, mida nood tohivad või võtta kelleltki õiguse tolle usule või uskmatusele – ilma et ta rikuks kogu Euroopa põhiõigusi ja -vabadusi.
Kui Euroopa konventsiooni ja inimõiguste kohtu kaitsest tundub väheks jäävat, siis lisab konkreetselt Eesti põhiseaduse § 19 lõige 2, et igaüks peab oma õiguste ja vabaduste kasutamisel ning kohustuste täitmisel austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.
– Iga Euroopasse pürgija arusaam oma usust peab olema selline, et see võimaldab inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning nende järgimist.
Vabadusega uskuda või olla uskumata kaasneb seega olemuslikult kohustus austada ka teiste vastavat vabadust ning moslemid ei saa siin olla mingi erand. Pluralism, olemise mitmekesisus on demokraatlikust ühiskonnast lahutamatu nähtus, osa selle DNA-st. See, kes soovib omada õigust kuuluda sellisesse ühiskonda, peab seda mitmekesisust austama.
Niisiis on lahendus lihtne. Islamist – nagu ka kristlusest ja mitmest teisest usundist – on olemas erinevaid tõlgendusi. Tuleb järjekindlalt lähtuda sellest, et isegi kui Euroopasse pürgijal on siia tulekuks ja jäämiseks seaduslik alus, peaks iga siia jääda sooviv inimene täitma veel ühe kriteeriumi: tema arusaam oma usust peab olema selline, et see võimaldab eeltoodud inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning nende järgimist.
Vastasel juhul võib inimene otsida seda paljukõneldud rahvusvahelist kaitset mõnest endale usundiliselt sobivamast piirkonnast.
***
Miks ma seda kõike kirjutan, päev enne jõule, Issanda aastal 2016? Sest lisaks sellele, et ma olen agnostik, olen ma endiselt veel pisut idealist.
Mulle meeldib idee, et meie avalik ruum on üksteist austavate, võrdseteks pidavate ja sellelt pinnalt sundimatult läbi käivate inimeste päralt. Et keegi ei ehita oma olemasolu teiste lammutamisele, vaid oma identiteedi tugevus laseb elada ka teiste omadel.
Et me võime mahtuda samasse ühiskonda olenemata sellest, milliseks meie maailmavaade ja usk on kujunenud. Et erinevus võib teatud eeldustel siiski rikastada, mitte hävitada.
Et inimsus võidab.
***
On ainult üks religioon, kuigi sellest on sadu erinevaid versioone.
– George Bernard Shaw


title: Rain Kooli: aeg ongi liigestest lahti

maintext:
Rain Kooli on ERRi arvamustoimetaja. (Foto: Siim Lõvi/ERR)
"Shakespeare’i mainitud aeg ei ole tegelikult iial liigestes kinni. Kui on, siis on see olemine vaid näiline või juhuslik. See tähendab, et igaüks, kes soovib head ja elamisväärset maailma, peab selle eest iga päev üha uuesti oma valikute, otsuste ja sammudega seisma," kirjutab ERR-i arvamustoimetaja Rain Kooli oma aastalõpuessees.
Talvine mets on müstiline paik. Eriti kui lisaks teadmisele, et kuupäev viitab talvele, juhtub ka päriselt lund ning külmakraade olema.
Õhk tundub eriliselt puhas, vaikus eriti kõrvatorkav. Helid – olgu need siis mõne linnu huik või kusagil praksatav oks – kostavad eriti võimsate, klaaride ja valjudena.
Samas suvel paistab, lõhnab ja kostab sama paik hoopis teistmoodi. Lehtede kahin, rikkalikum linnustik, alustaimestu elanikud… kõik voogab ja hingab, lliigub ja loob ja lehvitab.
Eestis, Soomes ja teistes põhjamaades ollakse looduslikel põhjustel harjutud elu tsüklilisusega. Talv, kevad, suvi ja sügis on määratlenud siinsete elanike olemist aastatuhandeid, jääajast saadik.
Hiljem on lisandunud uusi, väiksemaid ja keerulisemaid mehhanisme iseloomustavaid tsükleid. Põllumajanduslik aastaring, tellimuse täitmine käsitöölise kojas, tööpäev kontoris. Valimised, ametiajad, toodete ja ettevõtete elukaared…
Nüüdismaakera koos sellel elutseva inimkonnaga on liiga suur, keeruline ja sumedast loogikast läbi imbunud nähtus, et see võiks alluda sisemistele korrapäradele.
Nii mõnigi inimene planeedil nimega Maa on püüdnud leida hoomatavaid tsükleid ka kogu maakera toimimisest. Uskudes, et üleilmse tähtsusega mullistused järgivad mingit kindlat korrapära ja on seega ennustatavad.
Ma mõistan vajadust selle mõttekäigu järele. See on lohutav. Kui maailmas valitseks mingigi hoomatav organiseeritus, oleks elu talutav(am) – isegi keset kõige karmimaid katsumusi annaks usku tõsiasi, et kõik on ajutine ja varsti läheb paremaks.
Paraku on nüüdismaakera koos sellel elutseva inimkonnaga liiga suur, keeruline ja sumedast loogikast läbi imbunud nähtus, et see võiks alluda suurematele sisemistele korrapäradele. Neid korrapärasid on võimalik küll leida, kuid alles tagantjärele. Ning ka siis sõltub mustri vorm ja tsüklilisus sellest, kuhu määratleja parasjagu paigutas joonlaua nullpunkti.
Korrapära ja tsüklid esinevad ainult vabas looduses. Inimkonna jaoks sõltub kõik lugematute mõjude, koos- ja vastumõjude pidevalt muutuvast kogumist. Ning kaugeltki mitte kõik neist mõjudest ei ole prognoositavad. Browni liikumine, mitte seinakell.
***
”Maailm, millega me harjunud olime, läks paigast lahti,” ütles president Toomas Hendrik Ilves lõppevat aastat 1. jaanuaril sisse juhatades. Õigemini juhatas ta nende sõnadega välja mulluse, 2015. aasta. Ta viitas rändekriisile, sõjale Ukrainas ja Süürias ning kodumaise valitsuskoalitsiooni mõtete ja suuna ebaselgusele.
Nii mõndagi on sellest ajast muutunud.
Süürias on Aleppo pärast arutut hulka tsiviilohvreid tervenisti valitsussõbralike vägede käes ning lääneriikide juhid on paratamatult sunnitud (kas või omaette) kaaluma, mis kasu valitsusvastaste toetamisest siis lõppude lõpuks oli.
Eestis on uus valitsus ning sisekaemusega peab tegelema Reformierakond, kelle edu valemi üks osa oli vastasseis Edgar Savisaare Keskerakonnaga. Nagu Frodo ja Guglunk J.R.R. Tolkieni ”Sõrmuste isandas”, olid mõlemad teineteisest sõltuvuses, ihaldasid sama võimu… ning Reformierakond taandus tavaliseks sisuliselt selsamal sekundil kui Savisaar poliitilisse põrmu paiskus.
Maailm, millega me harjunud olime, läks paigast lahti. Ülejäänud maailm pole kunagi paigas olnudki.
Palju rohkem aga ei ole muutunud. Ikka veel on maailmas aastakümneid küdenud konflikte, ikka on silmitut vaesust ja näljahäda, sõgedat julmust ja uskumatut isekust. Vaimupimedust ja väiklust.
Meeletu hulk lahendamata probleeme maakera ülerahvastatusest ja ressursside ebavõrdsest jaotumisest tuumarelvastuse ning kliimamuutusteni.
Ilvese sõnu tulebki lugeda väga täpselt nende esitamise vormis. Maailm, millega me harjunud olime, läks paigast lahti.
Ülejäänud maailm pole kunagi paigas olnudki. Shakespeare’i mainitud aeg ei ole tegelikult iial liigestes kinni. Kui on, siis on see olemine vaid näiline või juhuslik.
***
Mis see nüüd siis on, küsite? Süsimust tulevikuprognoos või allavandunud inimese pessimismilaine? Juhanliivilik ärapööramine?
Siiski mitte.
Pigem meeldetuletus. Võib-olla ebamugav, võib-olla tüütu. Aga meeldetuletus selle kohta, et maailm – eriti veel hea ja elamisväärne maailm – ei ole kunagi valmis, ka siis, kui meile juhuslikel rahulikumatel aegadel nii tundub.
Ajalugu ei lõpe kunagi. Ja see tähendab, et me peame, meeldib see meile või mitte, igaüks iga päev uuesti ja uuesti selle hea ja elamisväärse maailma eest seisma. Oma valikute, otsuste ja sammudega, ükskõik kui tagasihoidlikud ja väliselt tähtsusetud need ka ei tunduks.
Ühest mõttetust kilekotist kuni otsuseni mitte kapseldada ühtki rahvust või religiooni vihkamisse selle liikmete tegude tõttu. Ühest ostust kohalikult talutootjalt kuni kaalutletud valikuni valimistel. Ühest tagasimakset mitteeeldavast heateost mõne ligimese suhtes kuni sisemise tungini rajada oma pilt maailmast tõestatud teabele.
Ka kõige vähemad võivad ajalugu muuta.
***
– Meid kõiki ühendab fakt, et me elame sellel planeedil. Me kõik hingame sama õhku. Meile kõigile on südamelähedane meie laste tulevik. Ja me oleme kõik surelikud.
John F. Kennedy


title: Põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammäär tõuseb

maintext:
Koolitund, arhiivifoto. (Foto: Postimees/Scanpix)
Eelnõu kohaselt kehtestab valitsus 2017. aasta 1. jaanuarist põhikooli ja gümnaasiumi õpetaja töötasu alammääraks täistööajaga töötamisel 1000 eurot kuus ja 1. septembrist 1050 eurot kuus.
Riigieelarveline lisaraha lubab samal ajal tõsta õpetajate keskmise palga aasta esimesel poolel vähemalt 1200 euroni ja sügisel vähemalt 1260 euroni. Käesoleval aastal on õpetaja töötasu alammäär 958 eurot kuus. Valitsus on võtnud eesmärgiks tõsta 2019. aastaks õpetajate töötasu 120 protsenti Eesti keskmisest palgast.
Haridus- ja teadusministri Mailis Repsi sõnul on kahel korral toimuv tõus vajalik kindlustamaks, et õpetajate töötasu kasvab tunduvalt kiiremini Eesti keskmisest palgast. "Nii üldharidus- kui ka kutsekoolide ja lasteaiaõpetajate tempokamat palgatõusu on vaja, et motiveerida häid õpetajaid koolis püsima ning noori õpetajakutset valima. Kokku suureneb õpetajate töötasu alammäär võrreldes lõppeva aastaga pea kümme protsenti," märkis minister Reps.
2017. aasta riigieelarves on planeeritud riigi-, kohalike omavalitsuste ning eraüldhariduskoolide õpetajate tööjõukuludeks 18 miljonit eurot rohkem kui tänavu. Lisaks kasvab ka kutseõppeasutuste õpetajate palk.
Eraldi võtab ministeerium aasta alguses fookussesse lasteaiaõpetajate palgad ning jaanuaris töötatakse välja lasteaiaõpetajate palgakasvu motiveerimise põhimõtted. Valitsuse tegevusprogrammi üks eesmärke on aidata omavalitsustel tõsta lasteaiaõpetajate töötasud vähemalt kooliõpetajate palga alammäärani. Veebruariks töötab ministeerium välja ka omavalitsuste ja tugispetsialistide toetamise põhimõtted, et parandada lastele ning noortele vajalike tugiteenuste kättesaadavust.


maintext:
Idufirmad lobistasid välismaalastele välja soodustingimustel viisad
Iduettevõtete esindusorganiastsioonid on saanud riigi nii kaugele, et välismaalased, kes soovivad tulla meeskonnaga Eestisse iduettevõtet arendama, saavad lihtustatud korras viisa, juhul kui ekspertkomisjon ettevõttel idufirma tunnused tuvastab. Selleks moodustatakse siseministeeriumi juurde ärikiirendite ja ettevõtlusinkubaatorite esindajatest ekspertkomisjon, kelle otsusega start-up viisa taotlusi rahuldama hakatakse.
Siseministeerium on saatnud kooskõlastusringile ministri määruse eelnõu, millega esmakordselt defineeritakse iduettevõtte mõiste ja luuakse iduettevõtete esindusorganisatsiooni esindajatest koosnev ekspertkomisjon, mis hakkab hindama, kas firma on idufirma, et võimaldada välismaalastele lihtsam ligipääs Eesti ärikiirenditele. Ülejäänud välismaalastele, keda nö tavalised Eesti ettevõtted tahavad kohalike töökäte puudusel Eestisse tuua, need tingimused aga ei kehti.
Lühi- või pikaajaline start-up viisa koos elamisloaga, mille andmise üle ekspertkomisjon otsustab, annab välismaa kodanikele võimaluse lihtsustatud tingimustel Eestisse elama ja tööle asuda, st nad ei pea kõiki tüüptingimusi täitma, mida muidu välismaalastele esitatakse.
Välismaalaste seaduse alusel tehtava erisusega peab iduettevõtte ärimudel olema suure globaalse kasvupotentsiaaliga, innovaatiline ja korratav ning äriühing peab aitama oluliselt kaasa Eesti ettevõtluskeskkonna arengule.
"Järgmisest aastast jõustuvate välismaalaste seaduse muudatuste eesmärk on võimaldada Eesti majandusarengu huvides perspektiivsetel idufirmadel Eestisse tulla ja paindlikumalt kvalifitseeritud välistööjõudu tööle võtta. Kehtivas välismaalaste seaduses ei ole iduettevõtetele erisusi ette nähtud ning tulenevalt iduettevõtete eripärast on alustaval iduettevõttel keeruline täita seaduses ette nähtud tingimusi – näiteks peab äriühingul olema 65 000 eurot kapitali, mis on investeeritud äritegevusse Eestis, ning välisspetsialistide värbamisel tuleb maksta töötasu vähemalt välismaalaste seaduses sätestatud palgakriteeriumi ulatuses," põhjendab siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna nõunik Killu Vants kergemate tingimuste kehtestamist.
Uus kord võimaldab taotleda soodsamatel tingimustel viisat ja elamisluba nii iduettevõtjatele kui ka nende pereliikmetele ette soodsamad tingimused viisa ja elamisloa taotlemiseks.
Eesti äriinglite assotsiatsiooni EstBAN tegevjuht Heidi Kakko kinnitab, et soov välismaalastest iduettevõtete töötajatele lihtsustatud korras viisasid väljastada tuli nende poolt ja ütleb, et hindamiskomisjon on vajalik selleks, et Eestisse ei pääseks elama lihtsalt õnneotsijad, vaid tegemist oleks ikkagi idufirmaga, mida nad siia arendama tulevad.
"See on tööriist, mida me saame kasutada, et komisjon saaks laiapõhjalise ja põhjaliku ülevaate, mis selle meeskonna kompetents ja ärimudel on ja kas ta vastab nendele ootustele, mis idufirmadele üldiselt on, aga ka vastavust määruse tingimustele ehk et ettevõte oleks kiirekasvuline, unikaalne, konkurentsieelisega – need kriteeriumid on kõik arvesse võetud," selgitab Kakko.
Paindlikumaid tingimusi vajaksid ka teised tööandjad
Samas ootavad ka teised tööandjad võimalust vajalike oskustega välistööjõu sissetoomiseks. Start-up viisa neid ei aita, ehkki möödunud nädalal vastu võetud välismaalaste seadus leevendab siiski varasemaid jäiku tingimusi.
"Eelmisel nädalal vastu võetud välismaalaste seaduse muudatusega lihtsustati oluliselt näiteks kolmandatest riikidest pärit hooajatööliste palkamist, sisserände piirarvu alt arvati välja IKT sektori töötajad. Samuti alandati välistöötajate palganõuet - kui enne tuli maksta vähemalt 1,24 kordset Eesti keskmist palka, siis edaspidi on palganõue Eesti keskmine palk," kommenteerib tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsar, tervitades idufirmadele leevendatud nõudeid, ent leiab, et teemaga peaks veel jõudsalt edasi minema.
"Sisserände piirarv sai tänavu täis ja sama juhtub ilmselt ka järgmisel aastal - kvooti tuleb oluliselt suurendada ja selle võiks püsielanike arvu asemel siduda hoopis tööealise elanikkonna arvuga - kui tööealisi jääb vähemaks, siis sisserände piirarvu vastavalt suurendataks, et kompenseerida demograafilistest protsessidest tulenevat töökäte vähenemist," pakub Tamsar välja. "Edasi tuleb minna ka palganõude alandamisega, sest praegune leevendus ei aita miteid sektoreid, kus oskustöötajaid vajaka, aga palgad sektorile omaselt madalamad - seetõttu peaks meie hinnangul olema palganõue seotud valdkonna keskmise töötasuga. See aitaks tööstust, teenindussektorit, ehitust - ka siin on oskustega töötajatest puudus," rõhutab Tamsar.
Kaubandus-tööstuskoja tegevjuht Mait Palts leiab, et nõrk koht on vahetegemine, milline on iduettevõte, milline mitte.
"Kahtlemata saab see komisjoni jaoks olema üsna keeruline ülesanne, sest ka siiamaani on ju ikka aeg-ajalt vaieldud selle üle, milline ettevõte nüüd on start-up ettevõte ja milline traditsiooniline. Iseenesest sellise elamisloa alamliik on ju ühest küljest positiivne - loomulikult me tahame Eestisse võimalikult palju ambitsioonikaid uusi ettevõtteid," leiab kaubandus-tööstuskoja juht Mait Palts.
Samas ei mõista Palts, miks peaks üldse vahet tegema, millise ettevõtlusliigiga välismaalane Eestis tegelda tahab.
"Tegelikkuses tekib üldse küsimus, et miks me räägime sellistest eranditest, kui võiks olla üldine põhimõte, et iga ettevõte, kes soovib enda tegevusega Eesti majandusele kaasa aidata, kes soovib tulla Eesti ettevõtlust arendama, võiks olla siia kahe käega oodatud," ütleb Palts. "Seega ühest küljest tekitab see positiivseid tundeid, et sellega on edasi liigutud, sest sellest start-up viisast on räägitud paar aastat vähemalt juba, aga teisest küljest teeb see natukene ikkagi nukraks, et me püüame asju lahendada läbi erandite, kui et me võiksime lähtuda üldisest põhimõttest, et iga ettevõtlik inimene on Eestisse alati oodatud."
Ekspertkomisjoni liikmed on Startup Estonia, Startup Leaders Club, EstBAN, Garage48, BuildIT, Technopol Startup Inkubaator ja Startup Wise Guys. Komisjon teeb oma tööd digitaalses keskkonnas, füüsiliselt kokku tulemata. Komisjoni liikmetel on aega menetleda taotlust ja anda oma hinnang, kas tegemist on idufirmaga, kümne päeva jooksul. Otsuse langetamiseks peab vähemalt neli komisjoniliiget olema samal seisukohal. Taotlejat teavitatakse otsusest automaatselt.
Määrus peaks jõustuma uue aasta alguses.


title: Graham: küberrünnakute eest on tulekul sanktsioonid, mis löövad Venemaad valusalt

maintext:
USA senaator Lindsey Graham. (Foto: EPA/STR)
Kolmapäeval Lätit külastav USA senaator Lindsey Graham ütles, et Venemaa ja selle president Vladimir Putin võivad kindlad olla, et USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakute eest on ootamas ees sanktsioonid.
"Võib eeldada, et Kongress uurib Venemaa sekkumist meie valimistesse ning et tulekul on parteiülesed sanktsioonid, mis löövad Venemaad valusalt, eriti Putinit kui üksikisikut," vahendas Reuters Lõuna-Carolina senaatori Riias öeldud sõnu.
"Praegu on aeg, mil Venemaa peab mõistma, et see on liig mis liig," rõhutas ta.
Venemaa esindajad on USA süüdistused küberrünnakutes ja häkkimises korduvalt tagasi lükanud.
Graham viibib Lätis koos teise vabariiklasest senaatori John McCaini ja demokraat Amy Klobuchariga. Teisipäeval külastas kolmik Eestit.
Koos peaminister Jüri Ratasega pressikonverentsi andnud McCain ütles, et Venemaa seotuses küberrünnakutega pole mingit kahtlust, kuid hetkel vajab veel uurimist, kas Moskva sekkumine avaldas mõju ka valimistulemusele.


maintext:
Siim Kallas: mind häirib siiani, kuidas presidendivalimised lõpuks lahenesid
Taasiseseisvunud Eesti sai suvel neljanda presidendi - vaatamata mitmele valimisvoorule tunnistati võitjaks hoopis viimasel hetkel esile astunud euroametnik Kersti Kaljulaid. Kogu protsess tõstatas aga küsimuse, kas presidendivalimiste korda ei peaks siiski muutma.
Esimene katse riigikogus president ära valida kukkus läbi, sama juhtus valimiskogus. Suvi läbi kestnud valimiskampaania oli olnud justkui asjata, vahendas "Aktuaalse kaamera" 2016. aastat kokkuvõttev erisaade.
"Imelik oli see, kuidas president lõpuks sündis. Aga kui vaadata, kuidas president peaks sündima seadusetähe järgi, siis nii ta umbes sündiski - riigikogu fraktsioonid leidsid üksmeele, leidsid kandidaadi ja president sündis nädala ajaga nagu me teame. Sellest järeldub, et kõik see, mis enne toimus, oli üleliigne," arutles ajakirja Akadeemia peatoimetaja, president Lennart Meri ja Toomas Hendrik Ilvese nõunik Tooma Kiho.
Valimismaratoni otsa tegi lahti Reformierakonna auesimees Siim Kallas. See, et teda lõpuks ei valitud, ei olnud Kallase sõnul pettumus, kuid teda häirib, kuidas asi lahenes.
"Ma olen kogu aeg öelnud, et see, et mind ei valitud, ei ole pettumuse allikas ega põhjus, sest poliitikas on paratamatu, et kui sa mingisse kampaaniasse lähed, pead arvestama, et võib-olla ei võida. Aga mis mind siiamaani häirib ja ma ei kavatse kunagi mainimata jätta, on see, kuidas see asi ikkagi lõpuks lahenes," tõdes ta.
Nii väitlesidki mitmed presidendikandidaadi kandidaadid omavahel suvi läbi, kujunesid justkui üleriigilised valimised, kuigi valijaid oli tegelikult maksimaalselt 335 inimest ehk valimiskogu jagu.
"Ja siis poliitilised otsustajad ehmatasid sellest kampaaniast niivõrd ära, tulid kokku ja täieliku tagatoa tingimustes otsustasid määrata ametisse ühe kandidaadi. Ei mingeid valimisi enam, ei minegid valijamehi, ei mitte midagi enam. See on minu arvates viga, mida Eesti demokraatias ei oleks tohtinud juhtuda," ütles Kallas.
Kiho ja Kallas on ühiselt seda meelt, et lihtsaim viis oleks muuta seadust nii, et kehtetud sedelid arvesse ei läheks.
"Aga mida kindlasti peaks muutma või võiks muuta, on ind, millega inimesed, kes tahaksid presidendiks saada ja seavad oma kandidatuuri ise üles mitu kuud enne seda, kui tegelik otsus ja otsused langema hakkavad," lisas Kiho.
Siim Kallas ütles, et on üha enam seda meelt, et presidenti võiks valida rahvas. Kuid selleks peab muutma põhiseadust.
"See on huvitav, kas siis rahvas valib näitleja või sportlase, kes on iseenesest kõik toredad inimesed ja võivad olla ka väga kaalukad. Eks see ole ka poliitilise klassi ülesanne tõestada oma vajalikkust. See on väljakutse. Kui tõepoolest saab presidendiks populist ja meedias väga populaarne inimene, siis see näitab, et peavoolu poliitilised jõud ei suuda oma sõnumit tuua. Asja tuleb kahepoolselt vaadata. Ja lõppkokkuvõttes - iga rahvas väärib oma presidenti. Iga rahvas väärib oma valitsust, see on tõsi," ütles Kallas.


title: Peking ei taha, et USA pakuks Taiwani presidendile transiitpeatust

maintext:
Taiwani president Tsai Ing-wen. (Foto: AFP/Scanpix)
Tsai külastab jaanuaris Hondurast, Nicaraguat, Guatemalat ja El Salvadori. Ringreis kestab 7.-15. jaanuarini ning teel Ladina-Ameerikasse ja tagasi on Taiwani presidendil kavas teha transiitpeatus ka Ameerika Ühendriikides, vahendas Reuters.
Peking avaldas lootust, et Ameerika Ühendriigid ei saada "Taiwani iseseisvumise jõududele valesid signaale".
Detsembri alguses ärritas Hiina Rahvavabariiki see, et USA presidendiks valitud Donald Trump võttis vastu Taiwani presidendi Tsai Ing-weni telefonikõne, milles viimane kinnisvaramagnaati valimisvõidu puhul õnnitles. Ükski USA president või valitud riigipea pole rääkinud Taiwani liidriga alates 1978. aastast. Valge Maja Trumpi telefonikõnest enne selle toimumist teadlik ei olnud. Mitmed analüütikud leidsid, et see samm seadis Pekingi arvates kahtluse alla nn ühe Hiina poliitika.
"Ühe Hiina poliitika" tähendab Ameerika Ühendriikide poolt juba neli aastakümmet rakendatud lähenemist, mille kohaselt ei tunnistata Taiwani iseseisva riigina, kuigi praktikas - sealhulgas ka sõjaliselt - Taipeid toetatakse, vahendasid Reuters, BBC, Yle jt.
Pärast 1949. aastat, kui Hiina kodusõjas lüüa saanud Hiina Vabariigi valitsus Taiwanile evakueerus, on saar olnud praktikas iseseisev riik. Mandri-Hiinat valitsev Hiina Rahvavabariik aga peab saart vaid üheks oma provintsiks. 1971. aastani esindas Hiinat ÜRO-s Hiina Vabariik, pärast seda on esindanud Hiina Rahvavabariik. Taiwani iseseisvust tunnustab ametikult vaid paarkümmend riiki, kuid samas on majanduslikult arenenud Taiwanil tihedad mitteametlikud suhted USA ja Euroopa Liiduga.
See, et Washington tunnistab Hiina ametliku esindajana Pekingi valitsust, on olnud Hiina Rahvavabariigi ja USA kahepoolsete suhete aluseks juba aastakümneid ehk alates president Richard Nixoni poolt algatatud suhete soojendamist Pekingiga.
Hiljem Fox Newsi intervjuus märkis Trump, et ta ei soovi, et Pekingil oleks õigus öelda, kelle telefonikõnele ta võib vastata ja kelle omale mitte.
"Ma saan täielikult aru "ühe Hiina poliitikast", kuid ma ei saa aru, miks me peame olema seotud selle "ühe Hiina poliitikaga" ilma, et meil õnnestuks sõlmida Hiinaga kokkulepe, mis puudutaks ka teisi asju, sealhulgas kaubandust," sõnas ta.
Trump selgitas, et tegu oli vaid lühikese telefonikõnega, millega talle võidu puhul õnne sooviti. "Miks peaks olema mõnel teisel riigil õigus öelda, kelle kõne ma vastu võtan?"
Vabariiklasest tulevane president on varem Hiinat ka sotsiaalmeedias teravalt kritiseerinud, näiteks süüdistas ta Pekingit valuutakursiga manipuleerimises ja sõjalise võimsuse näitamises Lõuna-Hiina merel.
Hiina välisministeerium on öelnud, et peab Trumpi äsjaseid sõnu "väga murettekitavateks".


title: Ugandas nõudis paadiõnnetus 30 inimese elu

maintext:
Paadil oli kokku 45 inimest, kellest 15 õnnestus päästa. Politsei hinnangul oli alus ülerahvastatud ning see põhjustaski õnnetuse, vahendas BBC.
9 people have died & 21 others missing after a boat they were traveling in capsized in Lake Albert, Daily Monitor reports #NBSUpdates pic.twitter.com/jPa4uZCl3S


title: Mikser: Iisraeli-resolutsioon ei aita rahukõnelusi ummikust välja

maintext:
ÜRO Julgeolekunõukogu. (Foto: Manuel Elisas/AFP/Scanpix)
Mikser rääkis Vikerraadio saates "Uudis+", et resolutsioon on kindlasti oluline, kuid tõenäoliselt ei kavatse Iisrael selle sõnastust täita.
"Küllap see resolutsioon väljendab julgeolekunõukogu liikmesriikide kasvavat muret, sest Iisraeli jätkuv asundustegevus Palestiina aladel seab ohtu võimaluse, et üldse kunagi suudetakse ellu rakendada kahe riigi lahendust, millest seni kogu rahvusvaheline üldsus on lähtunud ja millest ametlikult pole lahti öelnud ka Iisraeli valitsus," sõnas ta.
Mikser lisas, et Iisraeli-Palestiina rahukõnelused on olnud ummikus juba pikemat aega, mistõttu ei saa värske resolutsioon mingit lisaummikut enam tekitada. "Kas see resolutsioon aitab ummikusse jooksnud kõnelused kännu tagant välja - arvestades Iisraeli valulist reaktsiooni, tundub ka see ebatõenäoline," nentis ta.
Välisministri sõnul eeldab kahe riigi lahendus kolme keerulise sõlmküsimuse lahendamist. Üks on Jeruusalemma küsimus, sest mõlemad konfliktipooled taotlevad sellele oma pealinna staatust. See on raskesti ühildatav, aga mitte võimatu, leidis Mikser.
"Teiseks põgenike tagasipöördumise küsimus. Valitseb üldine arusaam, et nõue, et kõik palestiinlastest põgenikud, kes on lahkunud tänase Iisraeli riigi aladelt, saaksid sinna tagasi pöörduda, ei ole realistlik ega võimalik, kui püsivat kahe riigi lahendust tahetakse saavutada. Ja kolmas küsimus on Iisraeli jätkuv asundustegevus," loetles ta.
Mikser märkis, et asundustegevus tükeldab teoreetiliselt palestiinlastele jäävat ala veelgi ja järelejääv territoorium ei võimalda luua toimivat Palestiina riiki ning põlistab seega potentsiaalselt väga plahvatusohtliku olukorra nähtamatusse tulevikku.
USA on otsuse saatkond Jeruusalemma viia sisuliselt juba langetanud
Peatselt USA presidendiks saava Donald Trumpi lubadus tunnustada Iisraeli pealinnana Jeruusalemma ning ka USA saatkond sinna viia ei vallanda välisministri sõnul mingit doominoefekti ja valdav osa maailma riikidest jätkab oma diplomaatilist esindatust Tel Avivist.
"Tegelikult on Ameerika Ühendriikides siseriiklikult otsus viia oma saatkond Jeruusalemma juba põhimõtteliselt langetatud," nentis Mikser. "Selle elluviimist on erinevad administratsioonid järk-järgult pidevalt edasi lükanud. Ameeriklastel on ka vajalik infrastruktuur Jeruusalemmas olemas. Nii et Donald Trumpil pole isegi vaja teha täiendavat otsust USA suursaatkonna ümberkolimise kohta, ta peab järjekordselt varasema otsuse tühistamise või edasilükkamise tegemata jätma ja kõik peaks toimuma automaatselt".
Eesti saatkond jääb tema kinnitusel edaspidigi Tel Avivi.
Püsiv lahendus saab Mikseri sõnul seal piirkonnas tulla ainult läbirääkimiste teel, kus mõlemad osapooled peavad olema konstruktiivsed ja teatud määral kompromissideks valmis. Aastate jooksul ei ole imevõtit, mis lahenduse tooks, leitud, kuid üritamist tuleb kindlasti jätkata, leiab ta.
"Lõppeesmärki mujale nihutada ei ole täna mõistlik. /.../ Seni pole paremat lahendust kui kahe riigi lahendus, mis peaks suutma teineteise kõrval rahus elada, keegi suutnud välja pakkuda," ütles minister.


maintext:
Jüri Luige sõnul on terrorismist saanud Euroopas uus reaalsus
Rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse direktor Jüri Luik ütles, et terrorismist on saanud Euroopas uus reaalsus ning sel aastal said esimest korda ka eestlased terrorirünnaku läbi kannatada.
Jüri Luik andis intervjuu "Aktuaalse kaamera" 2016. aasta erisaatele.
Mis olid aasta suuremad väljakutsed?
Kui oleksime juttu ajanud aasta esimesel poolel, siis kindlasti oleks öelnud, vähemalt Euroopa Liidu poolt lähtudes, et kõik see, mis puudutab rändekriisi ja eriti selle rändekriisi pirduramist ehk lepingut Türgiga.
Nüüd, aasta teisel poolel, on täiesti selge, et suur teema on populismi järsk pealtung, mis on seotud nii Brexitiga kui ka väga selgelt kõige sellega, mis toimus USA-s, kus presidendiks valiti täiesti poliitikakauge, esimest korda üldse riigiametit ja kohe presidendiametit pidav mees, kes oma vaadete poolest on klassikaline populist, pakub lihtsaid lahendusi väga rasketele probleemidele.
Kas Marine Le Pen võiks võita Prantsusmaa presidendivalimistel?
Vaadates, milline populismilaine käib üle Euroopa, mul ple mingit kahtlust, et tal on olemas head šansid.
Inimesed kardavad, et puhkeb sõda. Mis on meid sellesse seisu viinud?
Lühidalt öeldes on meid sellesse seisu viinud ikkagi Venemaa. Venemaa agressiivne käitumine Ukrainaga seoses ja Vene juhtkonna väga agressiivne hoiak Lääneriikide ja sealhulgas Balti riikide suhtes. Selles mõttes ei saa kuidagi rääkida, et kuna meie rõhutame oma retoorikas NATO tähtsust, et kuna meie tegeleme NATO vägede toomisega Balti riikidesse, et see kuidagi suurendab sõjaohtu.
Just nimelt selle pärast, et NATO on jäänud ühtseks, et ta toob oma väed siia, võime me kõik rahulikult magada.
Kas Süüria sõda lõpeb ja kes selle võidab?
Süüria sõjas ilmselt võitjaid ei ole, on ainult kaotajad. Oma olemuselt on see tänaseks täiemõõtmeline kodusõda, mitte ainult kodusõda, vaid kodusõda, millesse on sekkunud kõik maailma suurriigid, välja arvatud Hiina. Sellise sõja lõpetamine on erakordselt keeruline.
Tegelikult Süüria probleemi saaks lahendada kõikehaarava rahukonverentsiga, a la Daytoni lepe Bosnias, aga ma kaugeltki ei näe, et ka järgmisel aastal keegi oleks sellises valmisolekus, et sellist rahukonverentsi korraldada.
Kas terrorismist on saanud Euroopas uus reaalsus, millega tuleb hakata harjuma?
Kahjuks on see nii. Tõepoolest, terrorismist on saanud uus reaalsus Euroopas ja see aasta on toonud kaasa kurva sündmuse, kus ka eestlased on esimest korda terroristliku löögi läbi kannatanud. Õnneks ei ole otseselt midagi toimunud Eestis.
Kui langeb Süürias islamistide püha peakorter Raqqa, ma usun, et see mõjutab suuresti asjaolu, et terroristidel puudub siis selline raskuspunkt, kuhu pöörduda, kust juhiseid saada, kust hingelist jõudu saada. Ma usun, et Raqqa langemine, ISIS-e langemine Süürias tegelikult vähendab märgatavalt terroristide võimalusi.


title: Otepääst sai taas talvepealinn

maintext:
Otepääst sai taas talvepealinn
Kolmapäeval kell 12.44 algas talv ja just siis sai Otepääst jälle talvepealinn.
Lõõtsamängu ja laulu saatel sai Otepääst 20. korda talvepealinn ja nii sai Otepää rahvas endale pealinna juhtimiseks vajaliku valitsemissaua ja talvepealinna tunnistuse, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Talv on Otepääl olemas. Eks ta tänu sellele ole, et Otepää on kõige kõrgem omavalitsus Eestimaal ja see üks-kaks kraadi, mis meil siin külmem on, annab nii palju lund, et me talve kenasti võõrustada saame. Hetkel seda näha ei ole, aga meie mäesuusakeskused on avatud - Tehvandis on kolme ja poole kilomeetrine suusarada sees, saab suusatada," rääkis Otepää vallavanem Kalev Laul.
Ehkki vallavanema sõnul Otepääl lund jagub, on talvepealinna lumeta teed kingipakkide vedamise jõuluvana jaoks keeruliseks teinud.
"Nad kirjutasid ju kirjad ja päkapikud tõid kohale. Ma mäletan, kui me käisime lasteaias ja lund ei olnud. Meil olid suured pakid, kelgud olid küll, aga me pidime tirima neid mööda asfalti. Küll oli raske," rääkis jõuluvana Martin.
Taas talvepealinnaks kuulutatud Otepää sai esimest korda talvepealinna tiitli 1997. aastal.


maintext:
Eestis elav pagulane: näen oma tulevikku siin
Eestis elab kokku 77 kvoodipagulast. "Aktuaalsele kaamerale" intervjuu andnud pagulane ütles, et tema näeb oma tulevikku Eestis, eelkõige oma lapse pärast.
Eestis elav kvoodipagulane andis intervjuu "Aktuaalse kaamera" 2016. aastat kokkuvõtvale erisaatele.
Sa ei taha kaamerasse nägu näidata. Miks?
Ma ei taha näidata oma nägu, sest mu pere on Süürias. Meie valitsuse hinnangul ei ole väljaspool Süüriat, ka Euroopas asuv põgenik õige süürlane. Süürlane peab jääma Süüriasse isegi sõja ajal. Ma kardan oma sugulaste pärast, kes on minu pärast ohus.
Mida tuleks Eestis teha, et teie saatusega inimesed tunneksid end siin turvaliselt ja õnnelikult?
Rahu. Vähemalt on siin rahu. Ma tunnen, et Eesti on rahulik maa. Ma ei ole siin näinud rakette. Ma pole näinud tulistamist. Ma pole näinud tapjaid ja verd. Ma ei ole tundnud vere lõhna.
Kas sa näed oma tulevikku siin?
Jah, ausalt, ma näen oma tulevikku siin. Ja eriti oma lapsele. Mul on üks laps. Ma olen siin tema pärast. Ma tahan talle head. Tema tuleviku pärast. Ma tahan, et ta kasvaks üles normaalselt nagu iga teine laps. Et ta käiks lasteaias, et ta leiaks sõpru, et tal oleks oma vabadus, et ta võiks teha seda, mida tema tahab. Ma tahan, et ta õpiks hästi, ma tahan, et ta saaks kartmata tänavatel kõndida.
Kas sa oled valmis nägema oma last kasvamas eestlaseks?
Ma õpetan talle araabia keelt. Aga me elame siin, meie tulevik on nüüd siin. Seega ta peab õppima eesti keelt. Ta peab leidma eesti sõbrad. Ma ei saa kasutada siin meie, Süüria traditsioone. Ma ei saa, sest ma ei ole Süürias. Ma olen Eestis. Ja ma pean elama nagu elatakse Eesti ühiskonnas. Mu laps kasvab nagu kõik teisedki.


title: Ossinovski: tervishoiutöötajate palgaleppe detailid selguvad jaanuari keskpaigaks

maintext:
Tänavu tegid tervishoiutöötajad patjade abil protesti Marianne Mikko (SDE) väljaütlemise peale, et valves olev meditsiinitöötaja ei tee intensiivset tööd. (Foto: Facebook/#padjagatööle)
Haigekassa teatel jääb nende tervishoiuteenuste loetelu piirhindades muutmata senine palgaeelarve, kuna praeguseks uut tervishoiutöötajate ja haiglate liidu palgakokkulepet sõlmitud ei ole. Töö- ja terviseminister Jevgeni Ossinovski (SDE) kinnitab siiski, et raha selleks on eelarvesse planeeritud ning usub, et järgmiseks haigekassa nõukogu koosolekuks, mis toimub jaanuari keskel, on palgaleppe detailid juba selgemad, nii et streikima hakkama ei pea.
"Loomulikult on sotsiaalministeeriumi, valitsuse ja kogu tervishoiusüsteemi huvides töörahu säilitamine," kinnitas Ossinovski ERR.ee-le. "Oleme sinna suunda liikunud, see protsess on võtnud küll tavapärasest rohkem aega, aga mulle näib, et head tahet, et kokkuleppele jõuda, on osapooltes piisavalt. Loomulikult ei taha keegi streikida, ei taha seda ka tervishoiutöötajad ise," ütles minister.
Hea tahte avalduseks pidas Ossinovski järgmise aasta eelarvesse erandlikult planeeritud täiendavat kümmet miljonit eurot tervishoiu rahastamiseks. "Ka palkade osas mitteametlik palgatõusunumber, mille riiklik lepitaja on teinud, on kindlasti väärikas pakkumine.ja lähinädalatel liigume jõudsalt edasi selle protsessiga," teatas minister.
Ossinovski ütles, et haigekassa on igal aastal planeerinud eelarvesse palgatõusu, mis lähtub vähemalt Eesti keskmisest palgast. Seetõttu on ka järgmise aasta eelarvesse plaanitud summa, mida riiklik lepitaja tervishoiutöötajatele praeguseks välja on pakkunud.
"13. jaanuariks, mis on haigekassa nõukogu järgmine istung, kus kinnitatakse haigekassa eelarve 2017. aastaks, on meil selgus olemas, kui kiiresti suudame palgaleppeni jõuda, millisest kuust see jõustub ja loomulikult ka, kui suur on selle rahaline maht ning teiselt poolt palgatõusuprotsent. Uue aasta esimestel päevadel lepime kokku ka järgmised konkreetsed sammud," teatas minister.
Ossinovski ütles, et keegi ei kahtle selles, et pikemas plaanis on tervishoidu lisaraha vaja.
21 miljonit lisaraha
Järgmisest aastast on haigekassa lisanud raviteenuste nimekirja mitmed uued teenused ja ravimid, mille eelarve on kokku 20,9 miljonit eurot.
2017. aastast uuendatakse hambaravi, ortodontia ning näo- ja lõualuukirurgia teenuste loetelu, millega kaasneb nende teenuste 23-protsendiline eelarvekasv. Samuti uuendatakse hambaravi loetelu täiskasvanute mitterahalise hambaravihüvitise tõttu järgmise aasta 1. juulist.
Uuendatakse ka günekoloogia protseduuride, operatsioonide ja lisavahendite loetelu ning arsti ja õe vastuvõttude ja voodipäevade piirhindu.
Järgmisest aastast lisandub haigekassa poolt hüvitavate raviteenuste hulka ka kiiritusravi uuele vähipaikmele ja täiendav võimalus insuldi ravis - trombektoomia ehk veresoones tekkinud trombi eemaldamine.
Ravimite loetellu lisanduvad rinnakasvaja, melanoomi ehk pahaloomulise nahakasvaja ja Pompe’i tõve ravimid.
Pompe’i tõbi on pärilik, harvaesinev ja raske ainevahetushäire, mis võib lõhustada lihasmassi ning lihase tagasikasvatamine on raskendatud. Haigust on keeruline diagnoosida, kuid pärast haiguse avastamist on oluline alustada ravi võimalikult varakult. Loetellu lisanduv ensüümasendusravi võimaldab aidata kehal ise neid aineid lagundama hakata, mis lihasmassi vähendavad.
Ühe aasta võrra tõuseb sügava või raske liikumis- või liitpuudega lapse vanusepiir kuni 16. eluaastani, kelle hooldaja haiglas viibimise eest haigekassa tasub.
Kokku on haigekassa järgmise aasta tervishoiuteenuste eelarve 786 miljonit eurot.


title: Harjumaal hukkus liiklusõnnetuses Läti kodanikust naine

maintext:
Politsei (Foto: ERR)
Häirekeskus sai kell 00.25 teate liiklusõnnetusest Harjumaal Tallinna-Saku-Laagri tee 8. kilomeetril, kus Läti registreerimisnumbriga Volkswagen sõitis Tallinnast Saku poole, kuid teadmata põhjustel sõitis juht teelt välja vastu puud.
Autost paiskus välja kaasreisija, 31-aastane Läti kodanikust naine, kes hukkus saadud vigastuste tõttu, ütles politsei pressiesindaja Marie Aava ERR.ee-le.
Korrakaitsjate saabudes oli sündmuskohal joobetunnustega mees, kes arstiabi ei vajanud. Ilmselt on tegemist Läti kodanikuga, kuid edasisteks menetlustoiminguteks ning isikutuvastuseks viidi mees politseijaoskonda.
Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskonna välijuht Raiko Kiik märkis, et kõik liiklusõnnetuse asjaolud on selgitamisel, mistõttu on nii mõnigi küsimus hetkel vastuseta.
Tema sõnul selgitavad eksperdid, mis traagilise õnnetuseni viis ning kontrollitakse sedagi, kes roolis oli ning kas juht oli õnnetuse hetkel kaine.
"Liikluses on igal otsusel tagajärg, mis võib maksta elu. Enne teele asumist tuleb veenduda, et juhi tervislik seisund võimaldab sõita. Igal reisijal on valik mitte istuda autosse, kui juhi puhul on vähimgi kahtlus, et ta ei ole teinud kõike endast sõltuvat, et kaasreisijaid turvaliselt sihtkohta viia," lisas Kiik.
Teekate õnnetuspaigas oli kuiv ning lubatud piirkiirus teelõigul on 90 km/h.


maintext:
Soome suursaadik: Eesti ja Soome on teineteisele lähenenud
Kui nõukogude ajal ei olnud Eestit Soome jaoks olemaski, siis viimaste aastate jooksul on Soome tulnud Eestile lähemale ja vastupidi, ütles Soome suursaadik Eestis Kirsti Narinen.
Narinen rääkis ETV saates "Kahekõne", et täna räägivad eestlased rohkem soome keelt kui näiteks kümme aastat tagasi. Samas on selle põhjus tolle ajaga võrreldes erinev. "Räägitakse, õpitakse soome keelt, sest tahetakse Soome tööle või õppima tulla või on abikaasa Soomest pärit või midagi muud," selgitas ta.
Narineni sõnul on Soomes registreeritud umbes 50 000 eestlast, kellele lisandub paarkümmend tuhat pendeldajat.
Vastates saatejuhi kommentaarile, et Soomet on viimastel aastatel ehitatud suuresti just eestlaste tööga, ütles suursaadik, et see sai alguse vaid tänu Euroopa Liidule ja tööjõu vabale liikumisele.
"Ilma Euroopa Liiduta, ma kardan, et meie ametiühingud vaevalt oleks heaks kiitnud tööjõu vaba liikumise. See on turu küsimus. Tööturg on Soomes olnud eestlastele avatud ja seal on olnud sellist tööd, mille jaoks on olnud eestlastel oskust. Sellest see kõik läks. Kui 2009-2010 eestlastel siin tööd ei olnud, siis oli väga hea, et Soomes oli. Muidugi, alguses oli palju musta tööd, aga praegu on see paremas korras," rääkis ta.
Tema sõnul Soome ametiühingud esialgu kartsid. "Aga hetkel, ma arvan, et kokkuvõttes see on väga hea. See /.../ paindlikkus ja vabadus, mida just välismaalt - mitte ainult Eestist - sisse tuuakse, on see, mida Soome ühiskonnal arenemiseks ongi vaja," selgitas Narinen.
Soome tähistab algaval aastal oma iseseisvuse 100. aastapäeva.


maintext:
Päästeamet kontrollib aasta lõpuni kodudes suitsuandureid
Et pühad mööduksid tuleõnnetusteta, kontrollib päästeamet sellest nädalast kodude tuleohutust. Suitsuandureid kontrollitakse kogu Eestis aasta lõpuni.
Kuigi suitsuandur muutus kohustuslikuks 2009. aastal, leidub ka praegu kodusid, kus tuleohutusnõudeid eiratakse. Näiteks möödunud reedel said Pärnu päästjad väljakutse hoonesse, milles toimus tahmapõleng. Kohale jõudes aga selgus, et puidust maja seitsmest korterist puudus suitsuandur viiel, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Kontrollkäikude eesmärk on kindlaks teha, kas suitsuandur on töökorras ning õigesti paigaldatud.
Siiski on inimesed aastatega muutunud suitsuandurist teadlikumaks ning vähem on hooneid, kus see puudub.
"Pilt oli üsna hea. Kuigi me kõikidesse kodudesse sisse ei saanud, siis nendesse kodudesse, kus me saime, oli enamikus andur ikka olemas ja töökorras," rääkis Lääne päästekeskuse vaneminspektor Anastasia Raud.
Kontrollkäigud leiavad aset omanikele etteteatamata. Kontrollitakse ka hooneid, kus on varem tuleohtusega probleeme olnud.
Suitsuandur on eluruumides kohustuslik ning võib päästa elu. Suitsuanduri puudumisega võib aga kaasneda kuni 1200-eurone trahv.
"Kontrollige oma suitsuandurit, et need oleksid töökorras ja olemas. Ja kui te teate, et kellegi lähedastel on probleeme, siis tehke kas või väike jõulukingitus ja ostke ja kinkige ja paigaldage see suitsuandur neile tuppa," tegi Raud üleskutse.
Tänavu on Eestis tulekahjudes hukkunud 36 inimest.


maintext:
"Pealtnägija": Süüria põgenikke Türgis aitavad ka eestlased
Euroopa sipleb juba teist aastat rändekriisi küüsis, mille lainetus jõuab kvoodipagulaste näol ka Eestisse. "Pealtnägija" läks koos reporteri rolli asunud näitlejatari Piret Krummiga kriisi epitsentrile võimalikult lähedale ehk Süüria piirile. Sealseid pagulasi toetab ka Eesti.
Türgis Reyhanli linnas elas veel mõni aasta tagasi ligi 60 000 elanikku, kuid praegu on seal põgenike arv enam kui kahekordistunud ja süürlasi rohkem kui türklasi ning korraga kõlavad nii türgi kui ka araabia keel, vahendab "Pealtnägija".
Linnapildis annab tooni vaesus ja korralagedus. Seda silmatorkavam on räsitud linnas elavate inimeste külalislahkus ja valmidus oma olukorrast rääkida.
Süürias viiendat aastat vältav sõda, kus ühtaegu on ohtlikud nii keskvalitsus kui ka äärmuslikud islamistid, on sundinud kodust lahkuma miljoneid inimesi. Türgis maapaos olevast ligi kolmest miljonist põgenikust vaid 10 kuni 15 protsenti mahub elama riigi pagulaslaagritesse, mis on rangelt reguleeritud ja kuhu kõrvalisi väljastpoolt lihtsalt sisse ei lubata.
Sõjapõgenikud, kes laagrites ei ela, on üle riigi laiali ja proovivad kohaneda nii kuidas oskavad.
Tartu suuruses Reyhanlis võtavad kohalikud vähemalt kaamera ees süürlasi avasüli vastu, hoolimata sellest, et nad pretendeerivad nende töökohtadele ning koormavad koole ja haiglaid.
Türklase Mustafa Sherani sõnul teeb teda murelikuks ka konflikti kandumine üle piiri. "Probleem on see, et sõda puudutab meid pidevalt. Pidevad pommitamised muudavad inimesed rahutuks, ärritunuks. Häda on selles, et mõnikord tabavad pommid otse Reyhanlit," rääkis ta.
Kolm aastat tagasi näitas ka rahvusvaheline meedia kõige suurema plahvatuse tagajärgi, kus autopommi hävitustöö tulemusel hukkus Reyhanli südames 52 inimest ja sai vigastada 140. Viimased pommitamised olid Sherani sõnul linnas aasta tagasi.
Kuigi türklaste sõnul on nad Süüria põgenikele avatud ja abivalmid, tahavad kõik "Pealtnägijaga" kõnelnud süürlased tagasi oma koju. Üks neist on kolm aastat tagasi Süüriast põgenenud Daher Zedan, kes oli kodumaal farmatseut, kellel oli oma äri ja kellest tänaseks on saanud Türgis põgenike abiorganisatsiooni UOSSOM kohalik eestvedaja. Zedani sõnul aitas temal tööd leida juhtimiskogemus, kuid paljud tema kolleegid on ikka tööta.
Põgenikke toetab ka Eesti
Zedani juhitav organisatsioon aitab eelkõige Süüria lapsi, kes on sageli väga halvas seisus ja vajavad psühholoogilist tuge. Lapsi sünnib aga pidevalt juurde. Nii on Türgi piiri ääres oleva haigla sünnitusosakonnas kümnest naisest kaheksa süürlased.
Neid lapsi, kes keskuses abi saamas käivad, toetab ka Eesti. Eesti Pagulasabi organisatsioon kogub raha, et sealsed abistajad saaksid anda lastele ka psühholoogilist tuge.
"Mõned sõbrad Eesti Pagulasabist külastasid meid ja nägid, mida me siin pakume. Me rääkisime nendega meie vajadusest ja nad lubasid meid aidata. Nad olid edukad Eestist annetajate leidmisel," rääkis Zedan.
Istanbulis asuv pagulaskeskus Small Projects Istanbul aitab eelkõige naisi ja lapsi. Seal toimuvad keeleõppe tunnid, samuti pakutakse seal abi Süüriast põgenenud naistele, kes ei taha jõude istuda ja otsivad uues riigis tegevust.
"Neli korda nädalas on töötoad, kuhu naised tulevad, teevad erinevaid tooteid - kõrvarõngaid ja muid asju. Teine pool on see, et me õpetame äritegemise nippe, et ei oleks vaid toodete tegemine, vaid saaks seda ka müüa ja ülejäänud elus kasutada," selgitas pagulaskeskuse juht Shannon Kay.
Kokku käib sellest keskusest läbi ligi 200 inimest. Nad teevad käsitööd ja on sellest leidnud endale väikesegi meelerahu. Jõulude eel lähevad nende tehtud ehted müüki Istanbuli heategevuslikul jõuluturul.
Neid kõrvarõngaid ja ehteid, mida Süüria naised pagulaskeskuses tegid, saab nüüd osta ka Eestis. Täpsema info selle kohta leiab "Pealtnägija" Facebooki lehelt.
Kogu selle projekti eestvedajate seas on ka mitu eestlast. Kui lähiajal saabub keskusesse tööle kaks Eesti vabatahtlikku, siis suurabistaja on MTÜ Mondo, mille koordinaator Türgis on vabakutseline ajakirjanik Hille Hanso.
"Sellises linnapaablis nagu Istanbul on, on hästi raske teistsugusest keskkonnast tulnul hakkama saada. Selline keskus nagu Small Projects Istanbul annab neile psühho-sotsioloogilist tuge - nad käivad koos ja neil on õlg-õla kõrval tunne. See muudab nad positiivsemaks," rääkis Hanso.
Eesti on keskusele andnud kaheks aastaks 2000-eurose toetuse iga kuu ruumide rendiks, keeleõppe ja käsitöö toetamiseks.


maintext:
Hannes Hanso: teabeameti nimevahetus on õigustatud
Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso (SDE) sõnul on plaan nimetada teabeamet ümber välisluureametiks õigustatud ja mõistlik.
Hanso ütles ERR.ee-le, et asutuse nimi peab peegeldama selle tegevuse sisu ning kuna teabeamet tegeleb välisluurega, siis on ka paslik, et nimi seda kajastab.
"Nimevahetus annab ka selgema võõrkeelse tõlke võimaluse. Estonian Information Board või Estonian Foreign Intelligence Agency kõlavad kui kaks erinevat asja, millest ainult viimane kirjeldab selle asutuse tegevust," märkis Hanso.
Hanso sõnul on ka siseriikliku sõnumina välisluure olemasolu teadvustamine meile oluline.
"Endise ministrina võin kinnitada, et Eesti luurevõimekus on maailmatasemel. Seda kinnitavad ka meie rahvusvahelised partnerid. Seega oleme oma välisluure üle uhked ja nimetame seda siis ka õige nimega," ütles Hanso.
Siseministeerium esitas valitsusele julgeolekuasutuste seaduse muutmise eelnõu, milles muude muudatuste hulgas plaanitakse teabeamet ümber nimetada välisluureametiks.
Ka luureeksperdi Eerik-Niiles Krossi sõnul on asutuse praegune nimi aegunud. "Teabeamet täna asub kaitseministeeriumi valitsemisalas, käsuliinid on selged. Selles mõttes riigi struktuuris kõik teavad, kuhu see asutus kuulub, nii et selline pisut segadusse ajav nimi minu arvates on küll ajast ja arust," ütles ta.
Lääneriikides ei ole teabeametiga sarnased asutused enamjaolt välisluure nime all. USA-s on näiteks luure keskagentuur, Saksamaal föderaalne teabeteenistus ja Suurbritannias salaluureteenistus.
"Eks igas riigis on nii ajaloolilisi põhjusi kui ka tõenäoliselt poliitilisi põhjusi. Sõna luure on ikkagi väga paljudes riikides nende asutuste nimes ära nimetatud ja ma usun, et Eesti puhul, kus võib-olla need tõlked ei ole päris üks-üheselt võimalikud, ütleb välisluure täpselt seda, mida ta ütlema peab," arvas Kross.
Hanso ütles, et asutuse uus nimi ei saa olla lihtsalt luureamet, kuna ka sõjaväes on sarnase nimega asutus - luurekeskus. "See võiks tekitada sellise olukorra, kus võidakse hakata asutusi segamini ajama," märkis ta.
Välisluureteenistus ehk lühidalt SVR on Venemaal. Eraldi ametlikku välisluureasutust ei ole lähiriikidest aga Soomel ja Rootsil.
"Ütleme nii, et on mõned sellised riigid, mis tundub, et tunnevad ennast ebamugavalt taolistes küsimustes, ei taha neist rääkida, ei taha tunnistada mõnikord, et taolised asutused on olemas. Eks iga riik otsustab seda ise. Siin on kindlasti ka sisepoliitiline mõõde," selgitas Kross.
Eesti on Krossi sõnul võtnud viimase kümne aasta jooksul julgeolekuteemadel avatud hoiaku, mistõttu on väga kohane, et ka teabeameti uue nimega ei veiderdata.


title: Kutser palub, et ERJK loobuks temavastasest nõudest

maintext:
Priit Kutser (Foto: Hanna Samoson/ERR)
Erakondade Rahastamise Järelvalve Komisjoni (ERJK) esimees Ardo Ojasalu kinnitas, et Priit Kutser on saatnud komisjonile e-kirja, milles palub, et komisjon ei nõuaks temalt 1234 euro maksmist.


title: Pärnu ühineb vaid kahe naabervallaga

maintext:
Pärnu ühineb vaid kahe naabervallaga
Pärnu linn tegi veebruaris ettepaneku ühinemisläbirääkimiste alustamiseks kolmeteistkümnele omavalitsusele, ühineda õnnestub Audru ja Paikuse vallaga ning sellest tekib 51 000 elanikuga omavalitsus.
Ühinemisest jäid kõrvale need, kus läbirääkimised juba käisid ehk Vändrad ja Tootsi, samuti Koonga ja Varbla, kus peeti läbirääkimisi Läänemaaa valdade Hanila ja Lihulaga.
Ühel või teisel põhjusel ei võetud Pärnu ettepanekut kas vastu või siis katkestati juba alanud läbirääkimised. Lõplik seis on see, et ühinevad Pärnu, Paikuse ja Audru vald.
Igati mõistlik otsus, ütleb linnapea Romek Kosenkranius. "Kui me räägime siin osaliselt Tahkuranna vallast, osaliselt Audrust, Sauga, Paikuse vald - need on väga tihedalt põimunud Pärnu linnaga. Osadesse valdadesse sõidavad lausa linnabussid. Paljud elanikud käivad Pärnu linnas tööl, lapsed on koolis Pärnu linnas, meil on ühine veevärk. Nii palju ühiseid asju, et inimesed juba ammu ei taju seda kohalike omavalitsuste piiri."
Audru, Paikuse ja Pärnu kirjutavad ühinemislepingule alla 27. detsembril.


maintext:
Uus lastekaitseseadus pole laste perekonnast eraldamist suurendanud
Laste eraldamine peredest väheneb Eestis iga aastaga aina enam, samas aga suureneb abiavajate laste hulk. Sotsiaalministeerium näeb mõlema tendentsi taga seda, et lastekaitsetöötajad saavad probleemidest varem teada, kuid juhtumid ei lõpe vanematelt laste äravõtmisega.
Selle aasta 1. jaanuaril hakkas kehtima uus lastekaitseseadus. Enne seaduse jõustumist oli selle ümber palju avalikku vaidlust - mitmed organisatsioonid ütlesid, et uue seaduse jõustumisel hakatakse lapsi vanematelt ära võtma ilma suuremate põhjusteta. Statistika räägib aga teist keelt. Laste perekonnast eraldamine on Eestis jätkuvalt langustrendis.
Seda kinnitas "Aktuaalsele kaamerale" sotsiaalministeeriumi laste hoolekandepoliitika juht Signe Riisalo, kes ütles, et laste perekonnast eraldamine on jäkuvalt languses. "Me võime öelda, et viimase viie aastaga on kolmandiku võrra langenud nende laste hulk, keda perekonnast ära võetakse," ütles Riisalo.
Samal ajal on aga oluliselt kasvanud nende laste arv, kes vajavad abi ja sekkumist.
"See võib olla ka põhjus, miks laste varjupaikadesse jõuab vähem lapsi, kes on vägivalla all kannatanud, sest need juhtumid jõuavad varem lastekaitsetöötaja lauale ja ei ole vaja rakendada seda äärmuslikku meedet lapse ajutist ja kiiret paigutamist varjupaika," lisas ta.
Uue lastekaitseseaduse järgi on võimalik laps paigutada turvakodusse 72 tunniks, selle aja jooksul otsustab kohus, kas laps eraldatakse perest. Kui seda tehakse, siis on lapsel õigus püsivamale asendushooldusteenusele.
Tallinna Lilleküla turvakodu juhataja Tiina Simson ütleb, et tõepoolest on viimastel aastatel vähenenud nende laste arv, kes tuuakse turvakodusse vägivalla kannatamise tagajärjel.
"Niipalju kui ma vaatan ka statistikat, siis meile ei ole viimastel aastatel nii palju sinikatega lapsi sattunud. Kui siin aastaid tagasi oli selline tendets, et lapsi juhuslikult peksti mingi suvalise asjaga, võeti näiteks arvuti juhe või lokitangid või, et viimastel aastatel ei ole neid juhtumeid olnud," rääkis Tiina Simson.
Vägivalla all kannatavaid lapsi on turvakodudes vähem, samas on aga neid lapsi, kes vajavad turvakodu teenust aina rohkem. Perekonnast eraldamiseni need juhtumid lõpuks paljud siiski ei jõua.
"Laste arv ei ole vähenenud, pigem on isegi tõusnud, meil on siin viimastel aastatel tõusnud juhtumite arv, kus vanemad ise tegelevad narkootikumidega, kasutavad neid ja nende laste sattumine turvakodusse on iga aastaga suurema tõenäosusega," sõnas Simson.
Simson paneb inimestele südamele, et lastega peab tegelema iga päev - olema kursis nende tegemiste ja liikumistega.


title: Liikluses sai viga 10 inimest

maintext: Kolmapäevase uudistepäeva alguses on teiste seas teemadena laual see, kuidas varjupaikade liit süüdistab riiki seaduse eiramises, Eestilt on tänavu palunud asüüli poole vähem inimesi kui mullu, ja Kuubas on esmakordselt pärast 1995. aastat majanduslangus.


title: Mihkel Kunnus jäi kohtus süüdi perevägivallas

maintext:
Mihkel Kunnus (Foto: Ülo Josing/ERR)
Lõuna ringkonnaprokuratuur süüdistas 34-aastast Kunnust lähisuhtes korduvas partneri kehalises väärkohtlemises, millega tekitas kannatanule valu.
Süüdistuse kohaselt lõi mees Tartus elukaaslast nende elukohas alates 2015. aasta juulist kuni tänavu märtsini kolmel korral.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Margit Pärna sõnul ei ole inimsuhetes vägivallal õigustust ning mida varem vägivallatseja seda mõistab, seda parem. "Kahjuks pöörduvad kannatanud abi saamiseks riigi poole alles korduvate rünnete puhul, kui vägivald on süvenenud ja tagajärjed tõsisemad," ütles prokurör BNS-ile.
Teisipäeval astus Kunnus Tartus kohtu ette ja võttis kokkuleppemenetluses vastu 11 kuu pikkuse tingimisi vangistuse üheaastase katseajaga. Menetluskuludena peab ta tasuma kokku 741 eurot.
Kriminaalasi lahenes kohtus kokkuleppemenetluses, mille kohaldamisega nõustusid kõik osapooled: ehk prokuratuur, süüdistatav, tema kaitsja ja ka kannatanu. Läbirääkimiste tulemusena sõlmisid süüdistatav, kaitsja ja prokurör enne asja kohtusse saatmist kokkuleppe süüdistuse, kuriteo liigi ja karistuse osas. Kohus leidis, et sõlmitud kokkulepe ja selles taotletud karistus on seaduslik ja põhjendatud. Kohus arvestas sellega, et Kunnus on varem kriminaalkorras karistamata.
Teisipäevane otsus on vaidlustatav Tartu ringkonnakohtus 15 päeva jooksul.
Semiootik, publitsist ja kirjanduskriitik Mihkel Kunnus on Eesti Kirjanike Liidu liige. Wikipedia andmetel pälvis ta 2010. aastal kultuurilehe Sirp aastaauhinna ning 2012. aastal Tartu Kultuurikandja aunimetue kultuurikajastaja kategoorias.


title: Pakistani kaitseminister tuletas libauudise ajel Israelile meelde oma riigi tuumavõimekust

maintext:
Khawaja Muhammad Asif
Pakistani kaitseminister tuletas Iisraelile Twitteri vahendusel meelde, et "ka Pakistan on tuumariik", pärast seda, kui sotsiaalvõrgustikus levinud libauudis teatas, et Iisrael ähvardab Pakistani tuumarünnakuga hävitada.
Pakistani kaitseministri Khawaja Muhammad Asif postitus oli vastus 20. detsembril ilmunud libauudisele pealkirjaga "Iisraeli kaitseminister: kui Pakistan saadab maaväe mingilgi ettekäändel Süüriasse, hävitame me riigi tuumarünnakuga". Libauudis ilmus veebilehel AWD News, mis tegeleb võltsuudiste levitamisega, vahendas The Guardian.
Khawaja Muhammad Asifi postituses seisis, et "Israeli kaitseminister ähvardab [Pakistani] tuumarünnakuga, eeldades, et Pakistan on Daeshi-vastase võitlusega Süürias seotud. Iisrael unustab, et ka Pakistan on tuumariik."
Israeli def min threatens nuclear retaliation presuming pak role in Syria against Daesh.Israel forgets Pakistan is a Nuclear state too AH — Khawaja M. Asif (@KhawajaMAsif) December 23, 2016
Iisraeli kaitseministeerium vastas Pakistani kaitseministri säutsule laupäeval, öeldes, et viidatud uudis on "täiesti vale".
@KhawajaMAsif reports referred to by the Pakistani Def Min are entirely false — Ministry of Defense (@Israel_MOD) December 24, 2016
Pakistani kaitseminister Israeli kaitseministeeriumi kommentaarile veel vastanud ei ole.
Iisrael tuumarelva poliitika oma ebamäärane, sest riik ei kinnita ega eita selle olemasolu oma arsenalis. Siiski ollakse üldiselt kindlad, et Iisrael valdab tuumarelva. Pakistanist sai tuumariik 1998. aastal.


title: Malta lennuväljal maandus kaaperdatud Liibüa reisilennuk

maintext:
Uudis on täiendamisel!
Kohaliku meedia teatel suunati Liibüa siseriiklik lend Maltale ümber ning praeguseks on reisilennuk juba Vallettas maandunud, vahendasid BBC ja Reuters.
Riikliku lennufirma Afriqiyah Airways reisilennuk Airbus A320 oli algselt teel riigi edelaosast Sebhast pealinn Tripolisse, kuid mingil hetkel olevat kaks kaaperdajat ähvardanud plahvatuse korraldamisega.
Lennuki pardal on kokku 118 inimest.
Malta peaminister Muscat teatas Twitteris, et julgeolekujõud ja kiirabibrigaadid on sündmuskohal positsioonidel.
Malta asub Liibüa rannikust umbes 500 kilomeetri kaugusel.
Informed of potential hijack situation of a #Libya internal flight diverted to #Malta. Security and emergency operations standing by -JM


title: Trump Venemaa karistamisest küberrünnakute eest: eluga tuleks edasi minna

maintext:
Donald Trump (Foto: Reuters/Scanpix)
Kolmapäeval lubas Lätit külastanud USA senaator Lindsey Graham, et USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakute eest on Venemaad ootamas sanktsioonid.
Kui ajakirjanikud Floridas Donald Trumpi käest uurisid, milline on tema arvamus Venemaale sanktsioonide kehtestamise kohta seoses USA valimiste ajal aset leidnud küberrünnakutega, vastas tulevane president: "Arvan, et peaksime oma eludega edasi minema".
Ta lisas, et arvutid on meie elu väga keeruliseks muutnud ja "kogu see arvutiajastu on viinud selleni, et keegi ei tea enam, mis täpselt toimub".
Trump märkis, et meil on kiirus ja palju muid asju, kuid ei saa olla kindel, et meil on piisavalt turvalisust.
Grahamiga ei ole tulevane president enda sõnul vestelnud.
Trump on varem Venemaa sekkumise valimisprotsessi kahtluse alla seadnud. Detsembri algul ütles ta ajakirjale Time, et ei usu, et venelased sekkusid.
Oktoobris süüdistas president Barack Obama administratsioon avalikult Venemaa valitsust USA poliitorganisatsioonidele korraldatud küberrünnakutes. Obama on lubanud, et saadab Venemaale seoses presidendikampaania ajal tehtud küberrünnakutega selge sõnumi. Räägitud on ka sanktsioonide kehtestamisest.
Demokraatide rahvuskomiteelt (DNC) varastatud e-kirjad lekitati veebi ning Hillary Clintoni kampaaniajuhi John Podesta kirjad avaldati hiljem WikiLeaksi veebilehel. Venemaa on oma osalust küberrünnakutes eitanud ning Wikileaks ei ole avalikustanud, kust nad e-kirjad said. WikiLeaksi asutaja Julian Assange on lükanud tagasi süüdistuse, nagu kasutanuks tema veebilehte Vene valitsus.


title: John McCain saabub Eestisse visiidile

maintext:
Senaator John McCain. (Foto: Reuters/Scanpix)
McCain koos senaatorite Lindsey Grahami ja Amy Klobuchariga kohtuvad teisipäeval ja kolmapäeval president Kersti Kaljulaidi ja peaminister Jüri Ratasega, teatas USA saatkond Eestis.
Kohtumistel arutatakse regionaalset julgeolekut ning NATO plaane Eestis.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annab visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse. USA senaatorite delegatsioon külastab ka Lätit, Leedut, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot.
Detsembri alguses USA-s Washingtonis visiidil viibinud riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson on ERR-ile öeldnud, et John McCain tahab tutvuda olukorraga kohapeal.
"Tema meelest on erakordselt oluline, et lisaks sellele, et USA relvajõudude üksused saavad olema suuremal arvul baseerumas Poolas, siis ei tähenda see, et nende positsioneerimine Eestis, Lätis ja Leedus vähemaks muutuks," märkis Mihkelson.


title: Maaeluministri väide eksitas, kõik talupidajad ei pooldanud koristamata heina toetuse kaotamist

maintext:
Heinategu (Foto: Andres Ehrenpreis/Postimees/Scanpix)
Maaeluminister Tarmo Tamm (KE) teatas otsusest lõpetada järk-järgult koristamata heina toetuse maksmine, väites, et võttis otsust tehes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid ning otsus toetus lõpetada on sündinud üksmeeles. Tegelikkuses aga läksid põllumajandusorganisatsioonide esindajate arvamused toetuse säilimisele või kaotamisele lahku.
Mitmed talupidajad avaldasid imestust, kui maaeluminister Tarmo Tamm teatas otsusest kaotada järk-järgult niidetud heina toetus, viidates kollektiivsele üksmeelele, mis talupidajate esindusorganisatsioonidega saavutati. Nimelt teadsid talupidajad, et neid esindav keskliit ei pooldanud toetuse kaotamist.
Nimelt läks Eestimaa Talupidajate Keskliidu tegevjuhi Kalle Lieberti nimel teisel jõulupühal maaeluminister Tarmo Tamme poole teele pöördumine, mis võtab kokku talupidajate seisukoha. Ehkki organisatsiooni juht tunnistab, et üksmeelt organisatsioonis pole, on ametlik seisukoht siiski koristamata hekseldatud heina ehk heksli toetust mitte kaotada.
"Eestimaa Talupidajate Keskliidu liikmesorganisatsiooni liikmete hulgas on eriarvamusi hekseldamise ja heksli maha jätmise lubamise või keelustamise küsimuses. Enamus pooldab siiski võimalust hekseldada ja heksel maha jätta," seisab 26. detsembril ministrile läkitatud pöördumises. "Hekseldamise ja heksli mahajätmise keelustamist pooldavad peaasjalikult loomapidajad. Vastupidisel seisukohal on peaasjalikult põllumajandustootmise teiste valdkondade esindajad," võtab Liebert kokku.
Ka erametsaliit pooldas toetuse täielikku säilitamist: "Eesti Erametsaliidu poolt toetame 100%-st purustamise toetamise jätkamist ilma heksli kokku kogumise kohustuseta," teatas organisatsiooni tegevdirektor Liina Laineveer oma pöördumises ministrile.
Põllumajandus-Kaubanduskoda seevastu pooldas heinatoetuse kaotamist, et jääks rohkem raha otseste põllumajandustegevuste toetamiseks.
"Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda leiab, et otsetoetused peavad olema suunatud aktiivsetele põllumajandustootjatele ning pelgalt põllumajandusmaa hooldamine ei tohi muutuda omaette ettevõtlusvormiks. Sellest tulenevalt oleme seisukohal, et pikemas perspektiivis ei ole jätkusuutlik otsetoetuste maksmine pelgalt selle eest, et maad hoitakse karjatamiseks ja harimiseks sobilikus seisukorras, ilma et sellel maal toimuks sisulist põllumajanduslikku tegevust," seisab Roomet Sõrmuse pöördumises ministrile. "Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda leiab, et nõuded, mis lubavad edaspidi püsirohumaadel rohtu hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta, ei ole jätkusuutlik ei keskkonna ja muldade, põllumajandussektori konkurentsivõime, Eesti majanduse, maapoliitika ja -suhete ega otsetoetuste süsteemi seisukohalt."
Ka lihaveisekasvatajad pooldasid toetuse kaotamist: "Eesti Lihaveisekasvatajate Selts on kindlalt veendunud, et otsetoetuste raames hooldataval maal peaks lisaks niidetud rohule ka hekseldatud rohu ilma erisusteta täies ulatuses kokku koguma," vastas organisatsiooni juhatuse esimees Aldo Vaan.
Ministril tuli leida kompromiss kahe vastandliku seisukoha vahel, ent kokkuvõtlikus pressiteates see ei väljendunud. Vastupidi, maaeluminister põhjendas toetusest loobumist üksmeelega, mis esindusorganisatsioonidega selles küsimuses saavutati: „Kuna Euroopa Komisjon juhtis tähelepanu, et põllumajandusmaa hooldamise nõue peab rakenduma kogu põllumajandusmaale ühetaoliselt, vaatasime koostöös sektori esindajatega otsetoetuste maksmise tingimused üle. Kaalusime võimalike variantidena, kas kohustada edaspidi hekseldatud rohtu ilma erisuseta täies ulatuses kokku koguma või lubada hekseldada ilma heksli kokku kogumiseta. Võttes arvesse põllumeeste esindusorganisatsioonide ettepanekuid, oleme otsustanud seada alates 2019. aastast rohumaadel kohustuse hekseldatud rohu koristamiseks täies ulatuses, et sellega „euroheina“ tegemist tulevikus veelgi piirata.“
Seega näitas ministri kokkuvõte seisukohta ühtsemana, kui see tegelikult oli ning kõigi põllumeeste esindusorganisatsioonide seisukohti see siiski ei esinda ning arvamused jagunevad pooleks.


title: Kohus mõistis kuritegeliku ühenduse juhi 15 aastaks vangi

maintext:
Amfetamiin (Foto: KKP)
Seitsmele süüdistatavale mõistis kohus reaalsed vangistused, mille pikkused ulatuvad kolmest aastast ja kuuest kuust kuni 15 aastani.
Kõige raskema karistuse sai kuritegeliku ühenduse organiseerinud Vladimir Gavrilin (35), kelle puhul lisandus 15-aastasele vangistusele veel ka 800-eurone rahaline karistus. Neljal süüdistataval lisandus karistusele juurde veel ka varasema otsusega mõistetud vangistus.
Kuritegeliku ühenduse loomise eesmärgiks oli juhtida ja koordineerida varalise kasu saamise eesmärgil loodud ühenduse liikmete tegevust, varustada selle liikmeid ebaseadusliku narkootilise ainega, värvata kuritegelikku ühendusse uusi liikmeid, tegeleda narkootilise aine suures koguses ebaseadusliku käitlemisega ja võõrast valdusest narkootikumide ning sularaha röövimisega.
Kuritegeliku ühenduse organiseerija poolt narkootikumide käitlemisega tegelevate isikutele kehtestatud reegleid eiranud isikutelt pressiti välja Tartu linnas narkootikumide müümise eest raha. Samuti pakuti vägivalla kasutamisega saavutatud kuritegelikule mainele tuginedes „katust“ ehk kaitset narkootikumide käitlemisel ja võimalike probleemide tekkimisel.
Politsei kogutud põhjalikud tõendid viitasid, et kuritegelik ühendus tegutses ajavahemikus 2014. aasta kevadest kuni eelmise aasta maikuu alguseni. Lisaks juhtfiguurile kuulus ühendusse eri aegadel kokku kuus inimest.
Süüdistuse andmeil käideldi Tartumaal suures koguses amfetamiini, marihuaanat ja ecstasy tablette. Prokuröri sõnul nähtus menetlusandmetest, et inimestelt, kel oli enne olnud kokkupuuteid narkootikumidega, hakati nõudma varguste toimepanemist ning narkootikume müümist. Ettepaneku eiramisel kasutati keeldujate suhtes füüsilist ja vaimset vägivalda millega survestati loovutama raha ja narkootikumide tasuta.
Kuriteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks mõisteti kuuelt süüdistatavalt välja kokku 6750 eurot. Menetluskuludena tuleb neil tasuda summad, mis ulatuvad ligi 5000 eurost kuni üle 9000 euroni.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri poolt esitatud süüdistuse üks olulisimaid osi oli kuritegeliku ühenduse loomine ning ühendusse kuulumine, suures koguses narkootiliste ainete käitlemine ning vägivallakuriteod, mis tõid kohtupinki kokku 16 isikut, nendest 11 meest ja viis naist.
Viis inimest nõustusid kohtuliku uurimise käigus kokkuleppemenetlusega, nende osa eraldati teiste süüdistustest, mistõttu arutas eile otsuseni jõudnud kohus üldmenetluses kokku 11 inimese süütegusid.
Kokku esitati kohtueelse uurimise ajal kogutud tõendite põhjal kahtlustus 20 inimesele. Juba uurimise käigus eraldati nelja isiku osas materjalid, kuna kogutud tõendite põhjal neist kahe suhtes pandi toime kaaskahtlustatavate abil vägivallategusid ja kahe kahtlustatava materjalid eraldati kokkuleppemenetluseks.
Lõuna ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Tatjana Tamm ütles, et süüdistatavate hulk oli suur, kuna grupeering kaasas kuritegude toimepanemisse ja narkootiliste ainete tarvitamisse tuttavaid, sugulasi ja lähedasi inimesi.
Ringkonnaprokurör toonitas, et Lõuna prefektuuri narkokuritegude talitus ja Lõuna ringkonnaprokuratuur on võtnud narkokaubanduse kõrgendatud tähelepanu alla ning eelmisel aastal kohtusse saadetud asjas teinud põhjalikku tööd likvideerides Tartu linnas tegutsenud kuritegeliku võrgustiku.
Kriminaalasja kohtueelse menetluse käigus kogutud tõendite alusel süüdistas prokuratuur varem kriminaalkorras karistatud 35-aastast meest kuritegeliku ühenduse loomises. Süüdistuse järgi asutas ta kuritegeliku ühenduse, juhtis seda ning värbas liikmeid.
Prokurör rõhutas, et kuigi grupeeringu ohvriteks olid narkootikume tarvitavad inimesed, on riigi kohustus kaitsta õigusvastase tegevuse eest kõiki ühiskonnagruppe, ka neid, kes on varem elu hammasrataste vahele jäänud.
Kriminaalasja süüdistusaktis on kajastatud kokku 68 episoodi. Kogutud tõendid kinnitasid, et erinevate kuritegude toimepanemisega on süüdistatavad teeninud kriminaalset tulu kokku summas ligi 40 000 eurot.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust viis läbi Lõuna prefektuuri narkokuritegude talitus ning juhtis Lõuna Ringkonnaprokuratuur.
Menetluspooled saavad eilse otsuse vaidlustamise soovist teatada seitsme päeva jooksul. Kui otsus vaidlustatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse teatavaks järgmise aasta 13. jaanuaril.


title: Uudistepäeva kokkuvõte 22. detsembril

maintext:
Uudistepäeva kokkuvõte 22. detsembril
Tänane uudistepäev tõi vähe selgust Berliini rünnaku korraldaja kohta, aga paljastas muu hulgas, kuidas idufirmad lobistavad välismaalastele soodustingimustel viisasid välja.
Saksamaa julgeolekuteenistused on üha suurema surve all selgitamaks, miks tuneeslasest mees, keda oli juba kuid salaja jälgitud ning kelle puhul oli märgatud mitmeid seoseid islamiäärmuslastega, õnnestus väidetavalt ikkagi korraldada esmaspäeval Berliini jõuluturul 12 inimelu nõudnud veokirünnak.
Kolmapäeval anti 24-aastase Tuneesia kodaniku Anis Amri kohta välja Euroopa vahistamismäärus, lisaks on võimud pannud tema tabamiseni viiva informatsiooni eest välja 100 000 euro suuruse preemia. Põgenema pääsenud kahtlustatava puhul on alust arvata, et ta on vägivaldne ja relvastatud ning ei saa ka välistada, et ta kavandab uusi terrorirünnakuid, vahendasid The Guardian, The Local, BBC ja erinevad Saksamaa väljaanded.
Mehe tabamise teeb keerulisemaks ka see, et väidetavalt on Euroopas viibimise jooksul kasutanud vähemalt kuut valenime ning esinenud kolme erineva riigi kodanikuna.
Iduettevõtete esindusorganiastsioonid on saanud riigi nii kaugele, et välismaalased, kes soovivad tulla meeskonnaga Eestisse iduettevõtet arendama, saavad lihtustatud korras viisa, juhul kui ekspertkomisjon ettevõttel idufirma tunnused tuvastab. Selleks moodustatakse siseministeeriumi juurde ärikiirendite ja ettevõtlusinkubaatorite esindajatest ekspertkomisjon, kelle otsusega start-up viisa taotlusi rahuldama hakatakse.
Siseministeerium on saatnud kooskõlastusringile ministri määruse eelnõu, millega esmakordselt defineeritakse iduettevõtte mõiste ja luuakse iduettevõtete esindusorganisatsiooni esindajatest koosnev ekspertkomisjon, mis hakkab hindama, kas firma on idufirma, et võimaldada välismaalastele lihtsam ligipääs Eesti ärikiirenditele. Ülejäänud välismaalastele, keda nö tavalised Eesti ettevõtted tahavad kohalike töökäte puudusel Eestisse tuua, need tingimused aga ei kehti.
Lühi- või pikaajaline start-up viisa koos elamisloaga, mille andmise üle ekspertkomisjon otsustab, annab välismaa kodanikele võimaluse lihtsustatud tingimustel Eestisse elama ja tööle asuda, st nad ei pea kõiki tüüptingimusi täitma, mida muidu välismaalastele esitatakse.
Rahvusvaheline Jalgpalliliit (FIFA) avaldas kolmapäeval aasta viimase edetabeli, milles Eesti koondis tõusis kuus kohta 116. positsioonile. Eestist suurema tõusu tegid vaid kaheksa positsiooni võrra kerkinud Indoneesia ning seitsme pügala võrra tõusnud Myanmar.
Venemaa president Vladimir Putin ütles neljapäeval kaitseministeeriumis toimunud koosolekul, et Moskva peab tugevdama oma relvajõudude tuumavõimekust. Riigipea sõnul peavad Venemaa tuumalõhkepäid kandvad ballistilised raketid olema võimelised läbima nii kaasaegseid kui ka tulevikus kasutusele võetavaid raketikilpe.
Lisaks nõudis Putin, et Venemaa relvajõudusid tuleb arendada tasakaalu silmas pidades ehk panustada tuleb kõikidesse väeliikidesse ja võimekustesse, sealhulgas täppisrelvastusse, sidevahenditesse ja kübersõja süsteemidesse, vahendasid TASS, Lenta, Interfax ja Yle.
President nentis, et Moskva peab tähelepanelikult jälgima muutusi jõudude tasakaalus ning julgeolekupoliitilisi arenguid maailma erinevates piirkondades, eriti aga Venemaa piiride lähedal. Putin rõhutas, et Venemaa peab olema võimeline rakendama kiirelt oma plaane riiki ähvardavate ohtude tõrjumiseks.
USA senaator, senati relvateenistuste komitee esimees John McCain teeb koos kahe senaatoriga Eestisse visiidi järgmisel nädalal.
McCain koos senaatorite Lindsay Grahami ja Amy Klobuchariga on Eestis 27. ja 28. detsembril ning kohtuvad president Kersti Kaljulaidi ja peaminister Jüri Ratasega, teatas USA saatkond Eestis. Kohtumistel on kõne all regionaalne julgeolek ning NATO plaanid Eestis.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annab visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse. USA senaatorite delegatsioon külastab ka Lätit, Leedut, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot.
Neljapäevane Tallinna linnavolikogu istung võttis vastu linna 2017. aasta eelarve, mille sissetulekute ja väljaminekute kogumahuks kujunes 655,3 miljonit eurot; eelarve kogumaht on 10 protsenti suurem kui 2016. aastal. Eelarve vastuvõtmise poolt hääletas 44 linnavolikogu liiget, selle vastu hääletas 19 linnavolinikku.
"Tallinna linna 2017. aasta eelarve on kahtlemata investeeringute eelarve, milles on esikohale seatud hariduse edendamine ning ühistranspordi ja teedevõrgu arendamine ning korrastamine. Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud 29,7 miljonit eurot, ühistranspordile üle 25 miljoni euro ning teede ja tänavate valdkonna investeeringuteks 51,7 miljonit eurot. Kokku on investeerimistegevuseks eelarves ette nähtud 166,4 miljonit eurot," ütles linnapea kohuseid täitev Taavi Aas pressiteates.
Prantsuse Rahvusrinde juhil Marine Le Penil on raskusi, et koguda kokku 20 miljonit eurot, mis on vajalikud tuleva aasta presidendi- ja parlamendivalimiste kampaaniateks, kuna raha saamine Vene pangast nurjus, teatas partei varahoidja.
Venemaa keskpank tühistas juulis Rahvusrinde laenuandja, Moskvas tegutseva First Czech Russian Banki (FCRB) litsentsi, vahendas Bloomberg.
Laekur Wallerand de Saint Justi sõnul ei ole partei siiani leidnud uut toetajat. Saint Just ütles, et ta otsib toetust rahvusvahelistelt rahastajatelt riikidest nagu Venemaa, kuna Prantsuse pangad on keeldunud tema parteid rahastamast.
"FCRB kaotamine oli meile tugev löök. Venemaa laen oli meie jaoks stabiilne ressurss. Nüüd me otsime jätkuvalt laenusid," rääkis Saint Just telefoniintervjuus.
Innuiitidel ja põlisameeriklastel aitasid Põhja-Ameerika karmis kliimas hakkama saada kümnete tuhandete aastate väljasurnud ürginimeste pärilikkusaine, viitab üksikasjalik geenianalüüs.
''Innuiitide ja põlisameeriklaste TBX15/WARS piirkond on küllaltki veider. See sarnaneb rohkem denisova inimeste pärilikkusainele kui teistele nüüdisaegsete inimeste omale. Neandertallaste DNA järjestustele veidi vähem, kuid siiski on kattuvus nüüdisinimestest parem,'' selgitas uurimuse esimene autor Fernando Racimo ERR Novaatorile. Pärilikkusaine lõik kujutab seega taas näidet, kuidas Aafrikast väljarännanud nüüdisinimesed karmima kliimaga juba kohastunud ürginimeste geenidest kiiret kasu lõikasid.
Põlisameeriklaste ja innuiitide jaoks näisid olevat eriti kasulikud geenide WARS2 ja TBX15 alleelid. Neist esimese täpse funktsiooni kohta eriti palju teada pole. Teisel on aga neid isegi liiga palju. ''Näiteks seostatakse seda näo arengu ja kujuga. Ent lisaks mõjutab see keharasva paiknemist ja soojuse tootmist lipiidide oksüdeerimise kaudu, mis on ilmselt praegusel juhul olulised,'' mõtiskles New Yorgi genoomika keskuses töötav Racimo. Samas rõhutas ta, et evolutsioon võis soodustada selle levikut ka teistel põhjustel.
Homne ilm on pilves selgimistega ja kergelt vihmane, sooja on 1–4 kraadi


title: Maaeluminister Tarmo Tamm: maal on võimalik teenida päris suurt raha

maintext:
Tarmo Tamm ametivannet andmas. (Foto: Tauno Tõhk/riigikantselei)
Maaeluminister Tarmo Tamm (KE) leiab, et maal on võimalik olla väga edukas ettevõtja ning teenida päris suurt raha, sest kriis põllumajanduses on läbi ja edasi saab ainult paremaks minna.
Tamm rääkis usutluses Postimehele, et edaspidi võiks tulla ainult häid uudiseid ning ei tohiks enam nii näha, et maaelu ja põllumajandus on hädaorg ning tema arvates põllumees enam Toompeale piketeerima ei tule.
"Kui valitsus on näoga põllumehe poole, pole põllumehel põhjust Toompeale tulla. Kui tuleb, siis valitsust tänama," märkis ta.
Tamme sõnul on põllumajanduses kriis läbi ja põllumehe olukord saab ainult paremaks minna. "Õnneks on läinud üles ka piima- ja lihahind. Tarbijale ei ole see ehk kõige meeldivam, aga kui tahame, et põllumajandustootja ellu jääks, siis tuleb kokkuostuhinna tõusu üle rõõmustada," leidis Tamm.
Maaeluministri kinnitusel maksti otsetoetused põllumeestele jõuluks välja ning uue aasta alguses makstakse välja kriisiabi toetust 16,2 miljonit eurot, järgmise aasta eelarves on ka üleminekutoetused üle 19 miljoni euro, lisaks tõusigade aretustoetus kaks miljonit eurot.
"Vahepealne aeg, kui kolm aastat ei makstud meie põllumeestele üleminekutoetusi, nõrgestas tunduvalt nende konkurentsivõimet. Siis oli mõistetav meeleheide ja Toompeale tulemine, sest 12 000 lehma läks piimakarjast välja. See kõik puudutas inimeste töökohti, maaelu arengut, riigi maksupoliitikat," nentis Tamm.


title: Toom sõitis koos Hvostoviga Süüriasse

maintext:
Yana Toom visiidil Süürias. (Foto: Tatjana Ždanoka)
"Lähen koos Yana Toomiga sündmuste keskpunkti - Süüriasse. Yana polnud üldse nõus, et ma sellest praegu kirjutan, sest ta ei tahtnud oma emale rääkida sellest reisist, aga ma ikkagi veensin teda, et pole vaja üritada naasklit kotis hoida," teatas sotsiaaldemokraatlikku erakonda kuuluv Hvostov teisipäeva ennelõunal Facebookis.
Keskerakonda kuuluva Toomi Eesti büroo juht Oksana Talisainen ütles kella 11.50 ajal Postimehele, et Toom ja Hvostov on parajasti lennukis, mistõttu ei saa europarlamendi saadik oma plaane Süürias kommenteerida. Talisainen ei osanud öelda, mis täpselt on reisi eesmärk, kuid kinnitas, et tegemist on tööreisiga.
Toom käis ka tänavu suvel Süürias, kus kohtus president Bashar al-Assadiga. Räägiti võitlusest terrorismiga ja Süüria vastu kehtestatud sanktsioonidest.


title: Kohus teeb Tallinna Vee ja konkurentsiameti vaidluses otsuse jaanuaris

maintext:
(Foto: RIA Novosti/Scanpix)
Tallinna ringkonnakohus pikendas AS Tallinna Vesi ning konkurentsiameti tariifivaidluse osas tehtava kohtuotsuse tähtaega jaanuari lõpuni.
Ringkonnakohus teeb AS Tallinna Vesi ja konkurentsiameti tariifivaidluses kohtuotsuse 26. jaanuaril.
Konkurentsiamet on alates 2011. aasta maist keeldunud rahuldamast AS Tallinna Vesi poolt esitatud vee- ja reoveeteenuse hinnataotlusi.
Oktoobris 2011 tegi konkurentsiamet AS-ile Tallinna Vesi ettekirjutuse tariifide vähendamiseks.
Konkurentsiamet ei ole oma seisukohta muutnud, kuigi kohtud on tunnistanud AS Tallinna Vesi ning Tallinna linna vahel 2001. aastal sõlmitud teenuslepingu tariife puudutava osa halduslepinguks.
AS Tallinna Vesi on seisukohal, et halduslepingut peab riik haldusmenetluse seaduse alusel järgima kuni lepingu muutmise või kehtetuks tunnistamiseni.
Tallinna halduskohus jättis ettevõtte kaebuse mullu 5. juunil rahuldamata. AS Tallinna Vesi ei nõustunud halduskohtu otsusega, kuna ettevõtte hinnangul kohaldas kohus õigust ning hindas tõendeid ebaõigesti.
Paralleelselt ning eraldiseisvana kohalikust kohtuvaidlusest, on käimas rahvusvaheline vahekohtu menetlus, milles on oodata lahendit 2017. aasta esimeses pooles.


maintext:
Valitsus kinnitas seitsme ühendvalla tekke
Valitsus kinnitas täna seitsme ühendvalla tekke. Suurim neist on 32 000 elanikuga Saaremaa vald. Ühinemisnõustaja Rivo Noorkõiv prognoosis, et 213 omavalitsusest jääb tuleva aasta alguseks alles umbes sada omavalitsust, millest 25 võib ees oodata sundliitmine.
Seitse uut omavalitsust on Elva, Saaremaa, Rakvere, Tapa, Valga, Viljandi ja Vinni vald. Koos nendega on valitsus tänaseks kinnitanud 12 uut kohalikku omavalitsust, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Valitsus plaanib järgmistel istungitel kinnitada veel vähemalt 29 uut omavalitsust, ütles riigihalduse minister Mihhail Korb ja lisas, et neid tuleb veel, sest mitu omavalitsust veel lihvib ühinemislepinguid. 25 omavalitsuses pole üksi jätkamiseks nõutavat 5000 elanikku ja need ei soovi ka kellegagi ühineda.
"Tulevikus vastavalt haldusreformi seadusele nende osas tuleb vabariigi valitsusel midagi ette võtta ehk teha ettepanekud kellega nad võivad ise läbi rääkida ühinemises ja hiljem teha lõplik otsus, kellega need ühendada," sõnas minister Korb.
Seega võivad mitmed ühinemisest loobunud naabervallad end uuel aastal taas läbirääkimiste laua tagant leida. Nii võib minna näiteks neil Harjumaa ja Läänemaa valdadel, kes pidasid pikki läbirääkimisi, ent lõpuks viimsel hetkel loobusid.
Nii otsustas näiteks 12-liikmeline Keila vallavolikogu kolmapäeval 10 häälega loobuda ühinemisest Paldiski linnaga. Selliseid juhtumeid on veel.
"Kui algul oldi väga entusiastlikud, siis teatud küsimustes hakati kas siis kiusu ajama või tülli minema - näiteks nime pärast, näiteks keskuse pärast," nentis ühinemisnõustaja Rivo Noorkõiv.
Noorkõiv lisas, et esialgu lausa suurvallana plaanitud Keila ümbruskonnale võis saatuslikuks saada Keila linna loobumine, sest ühinemisloogika eeldab keskust ja tema tagamaad. Sundliitmiste puhul võib nõustaja sõnul ette tulla ka valdade poolitamisi või mõne teise maakonna koosseisu sattumist.
"Neid tuleb. Et kui vaadata neid ka, kes on nüüd ära hüpanud viimasel hetkel, näiteks Puka vald, siis tõenäoliselt minu enda arusaamise järgi ja ka külaelanike soovid on, et Puka vald võiks minna tegelikult kolmeks," märkis ta.
Noorkõiv tunnistas, et omavalitsuste ühinemisprotsessis on talle meelehärmi teinud ajaloolistest nimedest uute kasuks loobumine.
"No näiteks ma arvan, et siin Lääneranna vald on täiesti uus nimi, mida ilmselt tuleb hakata ju siis turundama, kus see Lääneranna asub. Oleks võinud ju ka Lihula olla," arvas ühinemisnõustaja.
Otsustamisega viimasele hetkele jäämine võib saatuslikuks saada Kohila ja Juuru valdadele. Et vabatahtlikuks ühinemiseks on jäänud üks tööpäev, otsustasid need ühineda soovivad vallad küsida ajapikendust. Rahandusministeeriumist öeldi "Aktuaalse kaamera" toimetusele, et seadus seda ei võimalda.


title: "Jõulutunnel" on kogunud liikumispuudega inimestele treeningsaali seadmete ja trenažööride ostmiseks üle 205 000 euro

maintext:
Jõulutunnel (Foto: ERR)
Tänavune ETV heategevusprogramm "Jõulutunnel" aitab kaasa liikumispuudega inimeste tervisliku seisundi parandamisele. Kogutud annetuste eest on kavas avada treeningsaal ning osta sinna spetsiaalselt liikumispuudega inimeste vajadustele kohandatud liikumist treenivad seadmed. Pühapäeva õhtuks oli kogunenud annetustena üle 203 000 euro.
"Liikumis- ja treenimisvõimalused on meile kõigile väga olulised. Nii ka liikumispuudega inimeste puhul. Paraku on nende treenimisvõimalused piiratud. Ratastoolis pole võimlik kasutada tavapäraseid jõusaaliseadmeid. Samuti puudub võimalus treenida väga väikeste koormustega, nagu need inimesed sageli vajavad," ütles Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu rehabilitatsioonikeskuse juht Piret Vahula.
Kõik soetatavad seadmed on arendatud ja konstrueeritud erivajadusi ning taastusravispetsiifikat silmas pidades. Arvestatud on ka nendega, kes on sunnitud olema ratastoolis.
Liikumispuue võib tabada igaüht meist, vanusest hoolimata. Olgu selle põhjuseks siis infarkt, insult, neuroloogilised haigused, Sclerosis Multiplex, selja- ja peaajutraumad, olme- või tööõnnetused. "Jõulutunneli" kogutud annetuste abil sisustatud treeningsaali saavad kasutada kõik, kellel selleks vajadus. Füüsiline treening kogenud terapeudi juhendamisel aitab oluliselt kaasa nende inimeste liikumise paranemisele.
Pühapäeva õhtuks oli annetustena kogunenud summa üle 200 000 euro, mis võimaldab avada treeningsaali Tallinnas. Sellest rahast jätkub osade seadmete ostmiseks ka Tartusse kavandatavasse treeningsaali.
Kokku on mõlema treeningsaali sisustamiseks vaja 230 000 eurot. Liikumispuudega inimeste liidu tegevjuht Auli Lõoke kinnitas aga, et kui "Jõulutunneli" annetustega soovitud summat kokku ei saada, siis treeningsaal ka Tartusse ehitamata ei jää.
"Jõulutunnel” oli eetris jõulu esimesel pühal, 25. detsembril. Pikk saatepäev algas kell 10.00 ning eetris oli kogu päeva jooksul mitu otsesaadet, ühtekokku viis tundi.
"Jõulutunneli" saatejuhid Piret Järvis ja Urmas Vaino kutsusid otsesaatesse külalisi, et rääkida heategevusest ja aasta õnnestumistest, aga ka liikumispuudega inimeste probleemidest.
"Jõulutunnel" tõi eetrisse ka kaks erilist kontserti Nigulistest. Esimese kontserdi andis Collegium Musicale. "Jõulutunneli kirikukontserdil" esinesid populaarsed Eesti muusikud, nende seas Tanja, Birgit, Pearu Paulus, Kalle Sepp, Hanna-Liina Võsa jt.
Annetustelefonid on avatud alates 21. novembrist 26. detsembri südaööni. Helistades numbrile 900 7701 saab annetada 5 eurot, numbrile 900 7702 annetatakse 10 eurot ja numbrile 900 7703 annetatakse 25 eurot.
Tänavu ühineb "Jõulutunneliga" ka Raadio 2. Raadio 2 Aastahiti annetustelefon on 900 7707. Aastahiti hääletusnumbrit valides saavad helistajad öelda oma tänavuste lemmiklugude nimed ning annetada ühtlasi "Jõulutunneli" heaks 5 eurot.
Televaatajate annetuskõnesid vahendavad Telia Eesti, Elisa, Starman ja Tele2 ilma teenustasuta.
"Jõulutunneli" režissöörid on Maire Radsin ja Marek Miil, videorežissöör Aile Ellmann, toimetaja Marika Kaasik, assistendid Dmitri Hljupin ja Vladlen Pobjaržin, muusikatoimetaja Kaia Häelme, kunstnik Ivi Piho, juhtoperaatorid Tarmo Korol ja Raul Priks, produtsendid Ene-Maris Tali ja Ruth Alaküla.
Eelmisel aastal kogus "Jõulutunnel" Eesti Vähiliidule 312 628 eurot, mille eest osteti kaks mobiilset kabinetti - üks nahavähi ja teine eesnäärmevähi varajaseks diagnoosimiseks..
2014. aastal kogus "Jõulutunnel" Lastekaitse Liidule 144 895 eurot ning selle eest toetati vähekindlustatud perede laste huviharidust. 2013. aastal kogus "Jõulutunnel" televaatajate abiga Toidupanga tegevuse toetamiseks 208 154 eurot. 2012. aastal oli tähelepanu all intellektipuudega noorte ja nende perede eluolu ning koguti Päikesekodu toetuseks 202 000 eurot.
"Jõulutunnel 2016" partner on Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit. Annetusi toetuseks võib teha Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu annetuskontole EE512200221030393016 ja selgituseks tuleb kirjutada "Jõulutunnel".