description: Eile andis suurettevõtja Vjatšeslav Leedo oma esimese põhjaliku teleintervjuu “Pealtnägija” ajakirjanikule Mihkel Kärmasele. Saarte Hääl avaldab selle autori loal. Mihkel Kärmas (M. K.): Ajakirjandus on aastate jooksul läbivalt teist kirjutanud […]

title: Leedo: kuninga roll mulle ei sobi

maintext:
Eile andis suurettevõtja Vjatšeslav Leedo oma esimese põhjaliku teleintervjuu “Pealtnägija” ajakirjanikule Mihkel Kärmasele. Saarte Hääl avaldab selle autori loal.
Mihkel Kärmas (M. K.): Ajakirjandus on aastate jooksul läbivalt teist kirjutanud kui Saaremaa kroonimata kuningast või vähemasti praamikuningast. Kui te selliseid epiteete kuulete, mis tunne teil endal on?
Vjatšeslav Leedo (V. L.): Kuninga roll mulle eriti ei sobi. Ma oleks parem siuke varahoidja, kes niikui võtmetega kolistab ja rahakastisid liigutab keldris.
M. K.: Kui rahast juba juttu tuli. Kuidas teie oma esimese miljoni teenisite?
V. L.: Esimese miljoni, oleneb mis valuutas. Alustasin äri rublades vene ajal. Ja esimese miljoni teenisin kurkidega.
Isa poolt ukraina ja ema poolt saare verd Vjatšeslav või Slavik – nagu isegi võõrad teda kutsuvad – õppis Kingissepa venekeelses koolis, käis pioneerina Artekis, teenis aega Kaug-Idas ning sai kõrghariduse Leningradi tselluloosi- ja paberitööstuse instituudis.
Kohaliku ehitus- ja remondivalitsuse juhiks tõusnud mees kasvatas 80. aastate lõpus töö kõrvalt kurke ja müüs Leningradi turul. Dollarimiljonär sai temast 90. aastate algul, kui ta üllitas koos kompanjoniga ristsõnu ja kergelt erootilisi seinakalendreid, mis müüsid mühinal üle Venemaa. Järgnes marjaäri, mis oli veel tulusam. Leedo oli ühel hetkel Euroopa suurim mustikamüüja.
Kui Leedo on kroonimata kuningas, siis tema loss on üle 1000-ruutmeetrine häärber, kesklinnast kiviviske kaugusel. Silmatorkavam atraktsioon on talveaed ja läbi kahe korruse maa alla ulatuv akvaarium. Palju vähem on teada, et siin asub ka Ukraina konsulaat Läänemaal.
M. K.: Ma kujutan ette, et kui inimesed vaatavad kas või maja fassaadi või kuulevad sellest läbi kahe korruse akvaariumist, see ikka tekitab kadedust.
V. L.: Muidugi tekitab jah, muidugi tekitab. Kui me marju hakkasime korjama, siis meid peaaegu et oleks risti löödud, Kommunismiehitaja kirjutas, et kuradi spekulandid, kõik marjad korjavad metsast ära, lastel pole kisselli ka millestki keeta.
1992. aastal investeeris Leedo ristsõna- ja marjakapitali laevandusse ning temast sai üks esimesi eesti reedereid, kes vedas sütt, puitu ja muud kaupa mööda Läänemerd. 1994. aastal võitis tema Saaremaa Laevakompanii ehk SLK esimese konkursi ja hakkas inimesi vedama.
Leedost sai aastatega saarte praamiühenduse sünonüüm ja mulje oli, et kes iganes soovis seda temalt ära võtta, sel läks hapralt. Näiteks sai see saatuslikuks majandusminister Meelis Atonenile.
V. L.: Meelis Atonen oli aumees, ta astus ise tagasi ja tegelikult minu lugupidamine tema vastu on selles mõttes tükk maad suurem kui mõne praeguse ministri vastu, kes käkki kokku keerates ei tee väljagi. Atonen keeras käki kokku, sai aru, et oli, eksis, astus tagasi ja lasi teistel teha.
M. K.: See, et te olete olnud justkui puutumatu ja ministrid hoopis langevad teie ees, on tekitanud igasuguseid spekulatsioone kuni selleni välja, et teil on mingid salapartnerid, kõrged poliitikud teie firmas sees.
V. L.: Jah, seda juttu on mul räägitud esimesest päevast peale. Kõigepealt oli Palu Peeter, Tallinna Sadama juht, siis on kõik peaministrid järjestikku, maavalitsejad, partei liidrid, mul on kõik partnerid olnud, aga tegelikult ma olen põhimõtteliselt suhteliselt üksik hunt.
Teadaolevalt toetas Leedo 2000. aastate alguses Keskerakonda ja Reformierakonda mõne tuhande euroga. Tema firma Saare Finants andis neile hiljem ka laenu, mis Leedo väitel oli puhas bisnis. See oli majandusministri toolil istunud Edgar Savisaar, kes 2006. aastal SLK-ga liiniveolepingu sõlmis. Liinile tulid ajapikku uued laevad ja reisija vaatevinklist toimis kõik kui kellavärk. Kui 10-aastase lepingu lõpp paistma hakkas, läks huvitavaks. Uue konkursi väljakuulutamine venis ja selle foonil püüdsid poliitikud, konkreetselt Reformierakonna tegelased, Leedo väitel talle “katust” pakkuda.
Pikka süžeed kokku võttes oli Leedo sõnul ääri-veeri jutte palju, kuid konkreetsemaks läks asi 2014. aastal, kui toimus uue konkursi ettevalmistus.
Ühel neljasilmakohtumisel joonistas Tallinna Sadama juhatuse liige Allan Kiil paberile neli sidrunit, mis tähendas nelja miljonit eurot, mis pidi tagama Leedole poliitilise toe ja hanke võidu. Kiil öelnud, et Leedo peab maksmise ja toetuse teemal edasi rääkima Tallinna Sadama nõukogu toonase reformierakondlasest esimehe Remo Holsmeriga.
V. L.: Ma ei tahaks neid asju hakata keerutama uuesti, tegelikult kohtus ma andsin tunnistuse vande all ja ma ei taha spekuleerida.
M. K.: Ma tahaks teie enda suust kuulda. See on tõsine asi, kui selline on juhtunud.
V. L.: On. Ja noh neid, nende protsesside juures on väga palju tõsiseid asju, aga paljud ka ütlevad, see on kibestunud ärimehe kättemaks. Tegelikult olgu jumal nendele ise kohtunik.
M. K.: See ei ole nüüd mingisugune eufemism ega nali, vaid tõesti siis Kiil joonistas paberi peale mingid sidrunid ja te pidite aru saama, et jutt on miljonitest?
V. L.: Nii ta on jah.
Leedo narratiiv on, et pärast seda, kui ta “katusest” keeldus, mängiti ta hankel räpaste võtetega auti ja anti võit poolvägisi riigifirmale TS Laevad. Mis kõige hullem – nõnda lõhuti töötav süsteem ja hakati uut kiirustades üles ehitama, mis andis võimaluse sogases vees kala püüda.
Hiljem vahistatigi Allan Kiil ja Tallinna Sadama juhatuse esimees Ain Kaljurand kahtlustatuna suure altkäemaksu võtmises teiste seas ka laevaehitusfirmalt. Uued praamid ei jõudnudki tähtajaks ja kui esimene – Leiger – nüüd varsti saabubki, läheb ta Leedo väitel kohe remonti.
V. L.: See konkurss, see oli farss. Tegelikult siukest konkurssi ei ole vaja teha olnud. Kui riik otsustab, et ta tahab praamindusega tegeleda, seda oleks võinud otsustuskorras rahulikult teha, Tallinna Sadam oleks võinud rahulikult hakata ehitama parvlaevu. Riigil oli võimalus meid sundida kaks aastat töötama.
M. K.: Te ütlete, et lepingus oli punkt, mis kohustas teid samadel tingimustel edasi sõitma veel kaks aastat pärast selle lepingu tärminit 2016 oktoobri algus?
V. L.: Jah, täpselt. Ühistranspordiseadus ütleb üheselt, ministril on õigus samadel tingimustel kohustada operaatorit kaks aastat, kuni kaks aastat sõitma.
M. K.: Juhan Parts oma suuvärgiga ütleks, et see on nüüd rahata jäänud ärimeeste või kasumita jäänud ärimeeste ohkimine.
V. L.: Täpselt nii jah. Aga ütleme, kui võtta finantsiliselt, mul see ei ole rahata jäänud olukord. Sest tänu sellele, et riik ei ole suutnud ehitada laevu, noh, renditakse meie käest laevad ja me saame oma 10-aastase kasumi ju kätte siin aastaga.
M. K.: Te väidate, et see, et praegu nii, nagu välja kukkus, on olnud teile isegi finantsiliselt tulusam?
L.: Muidugi. Me ju praegu teenime raha ja ei vastuta millegi eest. Välja arvatud selle eest, et laevad sõidavad.
K.: Üks konkreetne episood – teile näidati ust, aga natuke hiljem tulid samad mehed põhimõtteliselt tagasi või noh nende esindajad ja küsisid teilt Regulat ära osta. See pidi olema magus-mõru hetk.
V. L.: No ei tunne nendest hetkedest väga suurt rõõmu, kui tehakse lollusi. Partner oli sunnitud olukorras.
M. K.: No aga kuulge, te müüsite 45 aastat vana laeva neile, põhimõtteliselt ikkagi vanaraua, kaks korda kallimalt, kui te ise selle kunagi ostsite.
V. L.: Jah, aga noh, ega see tehing ei ole paha meie jaoks olnud.
M. K.: Pehmelt öeldes.
V. L.: Pehmelt öeldes, aga noh, ärimeest süüdistada selles, et ta teenib raha, on ju natukene patt.
Tundus, et Leedo maksis pärast kaotust omakorda kätte, viies paremad laevad minema.
M. K.: Mulje oli, et kui teile sai selgeks, et te lahingust võitjana välja ei tule, siis kättemaksuks võtsite uhked valged laevad Saaremaa, Muhumaa ja viisite ära Saksamaale.
L.: Jah, niimoodi võib paista, aga mis kättemaks või kellele ma maksan kätte, ma ei saa aru, kas ma maksan endale kätte, mul on ju enamus ärisid Saaremaal. Ja samas teadsime, et kahe aasta pärast oleme ilma tööta, pidime otsima omale töö.
M. K.: See on puhtalt äriline otsus, te ütlete?
L.: See on puhtalt äriline otsus.
Uuel liinil Saksamaal ei lähe liiga hästi, aga Leedo pole otsustanud, mis seal edasi saab. Praamisaaga peensustest võibki rääkima jääda, kuid kõik see on poeginud vähemalt tosinkond erinevat kohtuasja. Muu hulgas andis Leedo ise Urve Palo laimu eest kohtusse.
Absoluutselt suurim tiksuv pomm on Leedo advokaatide Euroopa Komisjonile saadetud kaebused, et Eesti riik osutas praamihankel väidetavalt keelatud abi. Kaebused on massiivsed ja üks etteheide paljudest on, et majandusministeerium moodustas komisjoni, mis aitas nende konkurenti pakkumise ettevalmistamisel.
Komisjonis oli kaks inimest, kes hiljem teises komisjonis TS Laevad hanke võitjaks valisid. Kui kõik on tõsi, võib see Eestile Leedo leeri väitel tuua 100–400 miljoni euro suuruse paugu.
M. K.: Kaugemas perspektiivis olen kuulnud spekulatsiooni, et praegu joostakse see riiklik firma siin käima, aga ühel päeval, kui see kõik ilusti jookseb, siis toimub erastamine.
V. L.: Jah, me näeme seda nelja-viie aasta pärast. Ja siis saame aru ka, kelle huvid olid mängus.
M. K.: Nii et te ütlete, et tegelikult mängitakse ikkagi mingite järgmiste kapitalistide kätte see asi?
V. L.: Jah, noh see on ju normaalne äriseadus, äriloogika, metsaloogika, džungliloogika – hunt jääb vanaks, uued hundid tahavad süüa ja kui ta, hunt, ei taha nigu ise ära anda, siis tuleb proovida teistpidi ära võtta.
Vanale hundile pole vaja kaasa tunda. Rahvas tunneb teda tänu laevadele, aga tegelikult pole praamid isegi pool Leedo äridest. Ta on suur kinnisvaraomanik, alustades kodulinnast ja lõpetades Tallinna Vabaduse väljakuga.
Leedo palgal on kuni 1000 inimest, alates kohalikust lehest ja raadiost, lõpetades transpordifirma ning pullikasvatusega. Kiirel tuuril kappame läbi tema kohvikust, ehitus- ja puidutööstusest ning lihatööstusest, mis uhkeldab Eesti suuruselt teise päikesepargiga. Ühelt poolt vaimustub Leedo uudsest tehnoloogiast, teisalt on tähelepanuväärne, et suurettevõtja kasutab veel vana klapiga Nokiat.
V. L.: Mul minia sünnipäevaks neli aastat tagasi Hong Kongist tellis 40 telefoni.
M. K.: 40?!
V. L.: 40 telefoni ja tuli kolm saadetist – 15, 15 ja 10. Ja kui see viimane kümme tuli, oli kaasas MTA kiri, kas te, härra Leedo, tegelete telefonide käsimüügiga? Kui jah, siis makske tollimaks ära. Siis ma olin sunnitud maksma tollimaksu ka ära.
M. K.: Aga palju 40 telefonist alles on?
V. L.: Ma arvan, seitse või üheksa peaks olema.


description: Kuressaare politseijuht Rainer Antsaar avaldas sotsiaalmeedias lustaka väljavõtte politsei tegevuse kajastamisest just neissamades sotsiaalsetes suhtlemisvõrgustikes. Antsaar ütles, et Lääne prefektuuri teenindav liiklusüksus tegi sotsiaalmeedias avaldatu põhjal oma logi. “Kirjapilt […]

title: Politseil on sotsiaalmeedias silm peal

maintext:
Kuressaare politseijuht Rainer Antsaar avaldas sotsiaalmeedias lustaka väljavõtte politsei tegevuse kajastamisest just neissamades sotsiaalsetes suhtlemisvõrgustikes. Antsaar ütles, et Lääne prefektuuri teenindav liiklusüksus tegi sotsiaalmeedias avaldatu põhjal oma logi.
“Kirjapilt on muutmata ja see pruun auto meile ei kuulu,” lisas Antsaar naerdes ja lubas lahkesti avaldada logi ka lehes.

fasttext_language: et


description: Düsseldorfi messil esitleb Alunaut oma kolme uut paati: Alunaut A6RIB, keskkonsooliga AC-18 CC ja “Väike Haugikütt” ehk AC-14 soodsama hinnaga õde AC-14L. EAS korraldab Düsseldorfis ka sel talvel Eesti väikelaevaehitussektorile […]

title: Alunaut esitleb Düsseldorfis kolme uut paati

maintext:
Düsseldorfi messil esitleb Alunaut oma kolme uut paati: Alunaut A6RIB, keskkonsooliga AC-18 CC ja “Väike Haugikütt” ehk AC-14 soodsama hinnaga õde AC-14L.
EAS korraldab Düsseldorfis ka sel talvel Eesti väikelaevaehitussektorile ühisstendi, ütles Alunaudi juht Mark Muru (pildil). Seda mitte ainult väikelaevaehitajatele, vaid kaasatud on ka Eesti väikelaevaehitust teenindavad ettevõtted, sadamad, veeturism ja veesport.
Mitmel pool väljas
Alunaudi tooted on 2017. aastal esindatud nii Düsseldorfis, Helsingis, Tallinna meremessil kui ka sügisel Turu messil ja Hamburgi messil. Võimalik, et ka Oslos.
Kõneldes tuleva aasta uudispaatidest, siis Alunaut A6RIB-i sünnilugu on selline, et messidel näidati kahel aastal järjest nende senist A8RIB-i, mis seal palju huvi äratas. Eraklientidele jäi see oma kaugelt üle 100 000 euro küündiva hinna tõttu aga enamasti kättesaamatuks.
“Sellest sündiski mõte teha mudelirivi algusesse tagasihoidlikum paat, säilitades võimalikult maksimaalselt Alunaudi isikupära ja eripära võrreldes teiste meietaolistega,” selgitas Muru.
A6RIB on tehtud siinsete ja ka põhjamaiste kiviste vete tarbeks. See on tugeva konstruktsiooniga ja kvaliteetsetest materjalidest, mis pigem profikasutuse poolel domineerivad. Aluse kere on merealumiiniumist ja pontoon on valmistatud Hypalonist, mitte PVC-st.
Kõikvõimalikke süsteeme ja juhti abistavat elektroonikat on sel paadil Mark Muru sõnul võrreldes selle külluslikult varustatud “suurte õdedega” minimaalselt. “Ja tänu kõigele sellele saabki A6RIB-i soetada koos mootoriga ja valmis merele minekuks alla 60 000-eurose jaehinnaga,” märkis ta.
AC-18 CC ja XC mudelid on aga loogiline jätk Alunaudi AC seeria mudelirivile. Seni oli laiatarbekaubana suurim saada olev AC seeria paat 4,9-meetrine AC-16, nüüd lisandub 5,5 meetri pikkune AC-18 kahes erinevas modifikatsioonis.
Lisandusi on veel
CC tähistab Muru sõnul keskkonsooliga mudelit ja XC täislaiuses tuuleklaasiga mudelit. “Keskkonsooliga paadi sihtgrupp on traditsiooniliselt kalastajad ja muud vee peal pigem mingeid töid või toimetusi tegevad inimesed, XC on mõnus ühenduspaat või lihtsalt hea vete peal ringi sõitmiseks,” selgitas Mark Muru.
2018. aastal lisandub ka samasuguste planeeringutega AC-20 ja ilmselt saab ka AC-22 lõpuks ometi n-ö letitooteks. “Viimane on, hoolimata asjaolust, et AC seeria oli sihitatud eelkõige eraturule, praegu juba aastaid kasutuses erinevate modifikatsioonidena hoopis tööpaatidena,” märkis Muru. Ta lisas, et Düsseldorfis saab esmaesitluse AC-18 CC, aga AC-18 XC esmaesitlus toimub plaanipäraselt Helsingi paadimessil veebruaris.
AC-14 ja AC-14L on saarlastele tegelikult juba tuttavad, neid sai näha näiteks Kuressaare merepäevadel. Kõiki neid paate võib näha ka märtsis Tallinna meremessil.
Ellingutes sünnib muudki vägevat
Aga ega Alunaudi uudised sellega piirdu. “Avalikkusele näitame peamiselt nii-öelda laiatarbekaupa, ellingutes sünnib aga palju muudki,” kinnitas Mark Muru.
aasta kolm kõige põnevamat tegelast on Alunaudi jaoks märtsis tarnitav 250-hobujõuline A7 RIB SAR, mille on endale pääste- ja otsingutöödeks tellinud Saksa päästjad.
Kesksuvel antakse aga Šveitsi politseile üle järjekordne politseipaat. Seekord siis pea 11-meetrine, 740-hobujõuline kahe V8-turbodiisliga varustatud Alunaut A9MP.
Hilissuvel viiakse Saaremaalt Nizzasse lausa 1600-hobujõuline ja 15 meetri pikkune lustisõidupaat, millest projekteerija prognoosi kohaselt peaks lausa 60 sõlme kiirust kätte saama.
Aga nendest paatidest on mõtet rääkida siis, kui nad hakkavad valmis saama, märkis Muru. “Praamidega Kuivastu ja Virtsu vahet sõitjad võivad neid ka mingil hetkel märgata Suures väinas mootoritele sissesõitu tegemas ja käigukatsetusi sooritades kummalisi manöövreid tegemas.”


description: Eile täitus 90. aastaring Mustjala valla aukodanikul, kauaaegsel kooliõpetajal ja käsitöömeistril Maimu Perel. “Ma´p saa üldse aru, et see number nii suur on. Tõsiasi on aga see, et ma nüüd […]

title: Maimu Pere: nii palju on meenutada

maintext:
Eile täitus 90. aastaring Mustjala valla aukodanikul, kauaaegsel kooliõpetajal ja käsitöömeistril Maimu Perel. “Ma´p saa üldse aru, et see number nii suur on. Tõsiasi on aga see, et ma nüüd nii auväärses eas olen,” ütles juubilar.
Abula külast pärit Maimu elab juba aastakümneid Mustjala alevikus kortermajas, kus ta neil päevil arvukaid külalisi võõrustas.
“Oi kui palju siin on käinud – poja pere, sugulased, kooliõpetajad, vallavalitsuse inimesed, naiste klubi liikmed. Nii palju on meenutada ja rääkida. Üks sats on lubanud 25-ndal tulla. Kõik on kena. Palju tänu kõigile!” tundis juubilar õnnitlejaist heameelt.
Seitsme aasta eest maakonna käsitööpreemiaga KadakMari tunnustatud Maimu Peret võib julgelt kutsuda elavaks entsüklopeediaks, kes teab omakandiinimestest ja sündmustest põnevaid lugusid pajatada. Tema lapsepõlve mängukaaslane, kooliõde ja hilisem kolleeg oli kirjanik Endla Tegova, kelle loomingut ta väga austab.
“Ma olen igalt poolt kenasti läbi tulnud. Tänagi meenutasime noorusaega, kõike seda, mida oleme Mustjalas teinud,” märkis Maimu Pere.
Niisama 90-aastane sitke saare naine toas istuda ei malda. Tema lahutamatud kaaslased on raamatud, ajakirjad ja ajalehed. “Ma loen kogu aeg, eesti autorid on minu lemmikud. Heegeldada meeldib mulle ka. Viimasel ajal olen sellega ehk vähem tegelenud. Oma sugulastele heegeldasin seinavaibad. Nii see aeg läheb. Järgmise aasta peale pole veel mõelnud. Suuri plaane selles eas enam ju ei tee,” mõtiskles juubilar.
Välja minnes võtab Maimu kepi endale kaaslaseks ja abiks. Pikki retki ta enam ette ei võta, aga värskes õhus viibimine annab erksa tunde igal juhul.
Õnne ja erksat meelt soovivad juubilarile ka Saarte Hääl ja Kadi raadio.


description: 30. novembril sai häirekeskus väljakutse Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilaskodust. Teataja sõnul oli kärssav madrats täitnud koridori suitsuga. Häirekeskus sai teate 30. novembril kell 2.20 ja kohapeal selgus, et maja teisel korrusel põles […]

title: Soojapuhur süütas õpilaskodus madratsi

maintext:
30. novembril sai häirekeskus väljakutse Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilaskodust.
Teataja sõnul oli kärssav madrats täitnud koridori suitsuga. Häirekeskus sai teate 30. novembril kell 2.20 ja kohapeal selgus, et maja teisel korrusel põles madrats. Õpilased evakueeriti hoone teise tiiba ja suitsev madrats kustutati. Keegi peale toaelaniku viga ei saanud. Madratsi peal õndsat und maganud õpilane oli vingu sisse hinganud ja kiirabi viis ta haiglasse. Toas oli olemas ka suitsuandur, mis oli paraku kinni teibitud.
Põleng sai suure tõenäosusega alguse voodi alla pandud soojapuhurist. Seoses juhtunuga kutsuti õpilaskodu elanikud eile koosolekule, kus nendega vestles kooli haldusjuht Aado Haandi. “Kui selline asi juhtub, tuleb ikka koosolek teha ja rääkida. Olukord oli tõsine ja sellele ei saa jätta tähelepanu pööramata, olgugi et kahjud ei olnud eriti suured,” ütles Haandi Saarte Häälele.


description: Hinnavõitlus on Saaremaa ettevõtte OÜ Kalle Bussid kommertsliiniveo maastikult välja surunud. Kalle Bussid teenindab Kuressaare ja Tallinna vahelist liini homme viimast korda. Edaspidi on ettevõtte busse võimalik tellida Eesti-sisesteks ja […]

title: Kalle bussid uuest aastast Tallinna ei sõida


description: Talupidajad saatsid peaminister Jüri Ratasele avaliku pöördumise, milles paluvad, et ta annaks skandaalidesse sattunud Martin Repinskile võimaluse maaeluministrina jätkata, vahendab Postimees. Teiste seas leiab pöördumisele alla kirjutanute hulgas ka mahepõllumajanduse […]

title: Talunikud paluvad Repinskile võimalus anda

maintext:
Talupidajad saatsid peaminister Jüri Ratasele avaliku pöördumise, milles paluvad, et ta annaks skandaalidesse sattunud Martin Repinskile võimaluse maaeluministrina jätkata, vahendab Postimees.
Teiste seas leiab pöördumisele alla kirjutanute hulgas ka mahepõllumajanduse koostöökogu juhatuse liikme Jaan Kiideri ja Saaremaa talupidajate liidu juhatuse liikme Janek Mägi.
Talunikud märgivad pöördumises, et toetavad Martin Repinski algatusi ja ideid põllumajanduse valdkonna arendamisel ja peavad oluliseks, et nende mõtete elluviimisel tuleks anda talle 100 kriitikavaba päeva ennast tõestada.
“Maaeluminister Martin Repinski on oma sõnavõttudes näidanud, et ta mõistab põllumeeste probleeme ja seepärast usume, et talle tuleb anda võimalus,” tähendatakse pöördumises.


description: Täna kuulutas Tallinna saarlaste ühendus taas välja Öige saarlase tiitli, mis esmakordselt omistati kollektiivile ehk Tallinna Saarlaste Segakoorile. „Tegemist on aastast 1990 pidevalt tegutseva saarlaste vaimu alleshoidjaga,“ ütles Saarte Häälele […]

title: UUS: Öige saarlase tiitel Tallinna saarlaste segakoorile

maintext:
Täna kuulutas Tallinna saarlaste ühendus taas välja Öige saarlase tiitli, mis esmakordselt omistati kollektiivile ehk Tallinna Saarlaste Segakoorile.
„Tegemist on aastast 1990 pidevalt tegutseva saarlaste vaimu alleshoidjaga,“ ütles Saarte Häälele Tallinna saarlaste ühenduse eestseisuse esimees Kalle Liiv. „Arvasime, et need, kes tasakesi ja vaikselt kogu aeg tööd teevad, vajavad ka märkamist.“
Tallinna puuetega inimeste majas toimunud üritusel anti koorile üle vastav tunnistus ja kadakane kepp, millele on põletatud tekst Öige Saarlane 2016 – Tallinna Saarlaste Segakoor.
5. jaanuaril 1990 asutatud Tallinna saarlaste segakooris osalevad mandrisaarlased Tallinnast ja Harjumaalt. Repertuaaris on valdavalt eesti laulud, nende hulgas suur osa kodusaare heliloojate loodud. Koori dirigent on praegu Johanna Murakas.
Koor on osa võtnud laulupidudest ja laulupäevadest, laulumatkad on viinud Lätisse, Soome, Rootsi, Ungarisse, Taani ja Norrasse. Traditsiooniks on kontserdid emadepäeval ja jõulu teisel pühal Tallinna toomkirikus.
Foto: Tiiu Rindaldo


description: Eile Kuressaare kohtumajas kohtu ees seisnud Imre Malvistet süüdistati oma lapse rahalisest toetamisest ilmajätmises. Kohus määras mehele tingimisi karistuse. Malviste peaks oma mõlema alaealise lapse ülalpidamiseks maksma 215 eurot kuus. […]

title: Elatisrahast viilija sai tingimisi karistuse


description: Kolmandat aastat lapsehoolduspuhkusel olnud Triinu Karolinil tekkis ühel hetkel vastupandamatu soov millegagi veel tegeleda. Hakkaja noor naine võttis kätte ja valmistab nüüd ilutooteid. Triinu Karolin, neiupõlvenimega Tootmaa, tunnistas, et kehakoorijaid […]

title: Kodune ema asus tootma saaremaist looduskosmeetikat

maintext:
Kolmandat aastat lapsehoolduspuhkusel olnud Triinu Karolinil tekkis ühel hetkel vastupandamatu soov millegagi veel tegeleda. Hakkaja noor naine võttis kätte ja valmistab nüüd ilutooteid.
Triinu Karolin, neiupõlvenimega Tootmaa, tunnistas, et kehakoorijaid oma retsepti järgi on ta teinud juba üle kolme aasta, kuid müügiga alustas tasapisi sel suvel.
“Samas ei ole see nii lihtne, et võtad kätte ja hakkad muudkui müüma, kõigepealt on vaja paberimajandus korda ajada, kui ükskord aru saad, mida kõike vaja on,” rääkis Triinu. Päris valmis pakendis toode jõudis tema kaubamärgi HOIA homespa (koduspaa – ingl k) alt müüki alles tänavu oktoobris.
Peas käis klõps
Triinu Karolin tõdes, et mõtles kaua, mida võiks ta lastega kodus olles siis veel teha. Nahahoolduse peale ta kohe päris alguses ei tulnudki, kuigi oli oma sõnul sel alal juba katsetanud.
“Mulle tundus, et seda teevad ju kõik, Eestis on nii palju erinevaid looduskosmeetika tootjaid,” nentis noor ettevõtja. “Aga siis tuli Sven (Sven Nuum – toim) ükspäev oma uut Boost Yourself’i toodet meie juurde pildistama ja tema arvas, et ma peaksin siiski oma brändi looma,” rääkis Triinu. “Peas käis klõps ära ja nii ta läks.”
Kohalikke koostisosi on Triinu Karolini toodetes praeguse seisuga ainult kadakamarja-rosmariinkehakoorijas. “Seal sees on mu enda suure vaevaga korjatud kadakamarjad,” kinnitas ta. Edaspidi tahaks ta aga saaremaist toorainet kindlasti rohkem kasutada. Samas möönis Triinu, et selleni jõudmine võtab ilmselt veel aega. “Kahe pisikese lapse kõrvalt tootearendust teha tähendab, et seda tuleb teha une arvelt. Aga uni on mulle püha!”
Ent tooted valmivad sajaprotsendiliselt Saaremaal ja ettevõtegi on registreeritud Saaremaale. “Kogu ettevõtmine on 100% minu erabisnis. Teen kõik ise – valmistan tooteid, leiutan jõudumööda uusi, korraldan paberimajandust, tellin toorainet, teen turundust, tegelen müügiga,” loetles Triinu. “Abikaasa on moraalne tugi ja postituvi,” lisas ta.
Triinu tõdes, et ei usaldakski vist kedagi teist oma tooteid valmistama. “Pealegi on bränd veel nii verivärske, et ega midagi väga üle jää, et oleks, millest palka maksta,” selgitas ta. “Kogu sissetulev kopikas läheb uue tooraine soetamiseks, siltide, topsikute ja muu tavaari tellimiseks, turunduseks ja arenduseks.” Vaid raamatupidamist ei tee Triinu ise.
Kõige esimene hitt-toode oli HOIA homespa sidrunheina-kehakoorija. “Seejärel oli kõige populaarsem beebivaht, siis tsitrusekehakoorija ja piparmündi-greibivaht, seejärel kookosekehavaht ja nüüd roosipuu-kehavaht,” loetles Triinu Karolin.
Kõik on hitid
Kehakoorijatest oli kohvi-münt mõne nädala nii populaarne, et Triinu pidi seda pidevalt juurde tegema. “Seega võin öelda, et tegelikult ei olegi enam hitt-toodet, kõik tooted on populaarsed, lihtsalt erinevatel nädalatel.”
HOIA tooteid saab osta Saaremaa kunstistuudiost, Saarte Sahvrist, Saare Kehastuudiost ja GOSPA-st. Tallinnas on HOIA esindatud Mimesise looduskosmeetika ja Sidruniga Tee poes ning Haapsalus Hingepesas.
Kudjapel elav Triinu Karolin on kahe armsa ja energilise poja ema. Hariduselt on ta aga hoopiski jurist. “Olen tegelenud väga paljude erinevate asjadega, kuid hetkel ei jõua pere, kodu ja HOIA kõrvalt küll mitte millegi muuga tegeleda. Siis on hästi, kui kord kahe kuu jooksul juuksurisse jõuan,” märkis ta. “Telekat ei vaata, uudiseid ei loe, trennis ei käi.”


description: 2. detsembril tuli Eesti läänepoolseima, Lümanda kooli kolmel õpilasel ärgata juba öösel kolme paiku, sest 4.30 alustati sõitu Tartusse. Üle-eestilisest koolidevahelisest joonistusvõistlusest võttis Lümanda põhikooli esindus osa kolmandat korda. Kuna […]

title: Saarlased ERM-i joonistusvõistluse

maintext:
2. detsembril tuli Eesti läänepoolseima, Lümanda kooli kolmel õpilasel ärgata juba öösel kolme paiku, sest 4.30 alustati sõitu Tartusse. Üle-eestilisest koolidevahelisest joonistusvõistlusest võttis Lümanda põhikooli esindus osa kolmandat korda.
Kuna eelmiste võistluste korraldus on olnud igati meeldiv ja tulemused head, otsustati sõit ette võtta seegi kord, seda enam, et üritus toimus vastavatud Eesti Rahva Muuseumis ja oli juba 20-nes omataoline.
Kui üle riigi osales 149 last 33 koolist, siis Saaremaalt osalesid Lümanda põhikooli 6. klassis õppivad kaksikvennad Mark ja Gert Lonks ning 9. klassi õpilane Diane Lüüding.
Tore oli see, et õpilastele korraldati eelnevalt giidiga ekskursioon, mille käigus tutvuti väljapanekuga ja valiti joonistamiseks enim huvi pakkunud eksponaat. Kunstitööks oli aega 2,5 tundi, mille käigus valmis A3-formaadis töö. Meie õpilased eelistasid hariliku pliiatsiga joonistamist.
Kuigi päev oli pikk ja väsitav, meeldis ettevõtmine õpilastele väga ja üheskoos otsustati, et kogu ettevõtmine oli vaeva väärt.
Õpetaja Pille Jõgi


description: JÄÄR Vajad täna tavalisest rohkem teiste inimeste heakskiitu ja julgustust. Oled vastuvõtlik kõikvõimalikele välistele teguritele. Püüa olla enesekindlam. SÕNN Hea päev ürituste korraldamiseks, külla minemiseks ja suhtlemiseks. Sinu vaim on […]

title: Horoskoop

maintext:
JÄÄR
Vajad täna tavalisest rohkem teiste inimeste heakskiitu ja julgustust. Oled vastuvõtlik kõikvõimalikele välistele teguritele. Püüa olla enesekindlam.
SÕNN
Hea päev ürituste korraldamiseks, külla minemiseks ja suhtlemiseks. Sinu vaim on valmis uuteks kogemusteks. Loomingulised mõjud.
KAKSIKUD
Mõjud täna autoriteetse ja usaldusväärsena. Hea päev jagamaks oma ideid ja arusaami kaaslastega. Võimalik, et sinu poole pöördutakse abipalvega.
VÄHK
Oled täna tavalisest leplikum, mis on põhjustatud alateadlikust hirmust üksi jääda. Püüa vältida enese allasurumist, nii oled ise õnnelikum.
LÕVI
Võimalik, et puutud kokku isikutega, kellel on soov domineerida ja teisi kamandada. Sinus tekib tahtmine neile armutult koht kätte näidata.
NEITSI
Peaksid täna olema ettevaatlik inimestega, kes sinuga konkureerivad. Võimalik, et keegi püüab ebaausal teel uurida sinu kavatsusi ja plaane.
KAALUD
Võid järsku avastada mõnes täiesti tavalises tuttavas inspireerivaid omadusi. Hakkad talle nüüdsest tunduvalt rohkem tähelepanu pöörama.
SKORPION
Võimalik, et sinu lähedane sõber või pereliige hakkab sinult nüüd enam tähelepanu ootama. Püüa leida kuldne kesktee, et mõlemal oleks meeldiv suhelda.
AMBUR
Oled täna üsna range ja jäik. Seltskonnas jääd väliselt küll tahaplaanile, kuid sisemiselt tunnetad, et oled teistest peajagu üle.
KALJUKITS
Kui tunned täna soovi südant puistata, siis peaksid hoolikalt kaaluma, kellele oma isiklikke probleeme usaldada. Ettevaatust liikluses!
VEEVALAJA
Oled revolutsioonilises ja uljas meeleolus. Hea päev tõe väljaselgitamiseks ja õigluse jalule seadmiseks. Sinu enesekindlus tagab edu.


description: Kuressaare linnavalitsus paigaldas Kuressaares Kauba tänaval asuvale mustale männile helkivad lindid, keerlevad ja helkivad pulgad ning palli ja varesekuju, et linde eemal hoida. Kuressaare linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel ütles Saarte […]

title: Mustale männile paigaldati peletid

maintext:
Kuressaare linnavalitsus paigaldas Kuressaares Kauba tänaval asuvale mustale männile helkivad lindid, keerlevad ja helkivad pulgad ning palli ja varesekuju, et linde eemal hoida.
Kuressaare linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel ütles Saarte Häälele, et lisaks paigaldati helkivad lindid ja pulgad, kaks palli ja kullikuju ka Torni tänavale.
“Seda, kui kauaks peletusvahendid puudele jäetakse, me täna öelda ei oska. Soovime kõigepealt hinnata vahendite efektiivsust, loodame saada tagasisidet ka ümberkaudsetelt elanikelt ja ettevõtetelt,” rääkis Koppel. Peletusvahendid läksid linnale maksma veidi üle 115 euro pluss paigaldamiskulu.
Peletite paigaldamise ajendiks oli Kauba tänava ettevõtjate pöördumine, milles juhiti tähelepanu, et hakid tekitavad igal aastal oktoobri algusest kuni aprilli lõpuni suuri probleeme ümberkaudsetele elanikele, ettevõtetele ja ka jalakäijatele. Lindude väljaheited reostavad männi alla jäävat maad, sealhulgas ka kõnniteed.
Katrin Koppel märkis, et linnavalitsusele teeb jätkuvalt muret inimeste hoolimatu suhtumine sellesse, kui hakid nende majas elavad. “Selliseid hooneid on meie linnas palju ja eks ükskõikse suhtumise indikaatoriks olegi hakkide rohkus,” lausus ta. Koppel lisas: “On tõenäoline, et piirkonnas, kus hakid kogunevad, on neil läheduses ka peavari – majade katkised tuulekastid jmt. Linnavalitsusel ei ole täna ega ka tulevikus võimalust iga maja kontrollimas käia. Seda peaks tegema eelkõige hoone omanik või elanikud ise.”


description: Laupäeval tähistati Kuressaares pidulikult merekultuuriaasta lõppu. Üheksandat korda valiti ka maakonna aasta mereline tegu, milleks tänavu tunnistati Zoom 8 noorte MM-i läbiviimine Kuressaares. Print PDF

title: GALERII: Merekultuuriaasta lõpetamine Meri hotellis


description: Neljapäeval Hispaaniast Vigo sadamast taas Eesti suunas teekonda jätkanud parvlaev Leiger jõuab eeldatavasti keskööks Prantsusmaale Bresti sadamasse. Laevaliiklust jälgiva veebirakenduse Marinetraffic andmetel oli Leigeri järgmine sihtkoht esialgu Põhja-Saksamaal Elbe jõe […]

title: Leigeri meeskond loodab ööseks Bresti jõuda


description: Linnavalitsus kvalifitseeris kõik riigihanke “Kuressaare Pargi Lasteaia arhitektuurivõistlus” 12 pakkujat ning nende pakkumised tunnistati ideekonkursi kutses ja hankedokumentides esitatud tingimustele vastavaks. Pakkujad esinevad märgusõnade all “Maagia I”, “Liblikas”, “Origami”, “Õisik”, […]

title: Kõik lasteaia kavandid vastasid tingimustele

maintext:
Linnavalitsus kvalifitseeris kõik riigihanke “Kuressaare Pargi Lasteaia arhitektuurivõistlus” 12 pakkujat ning nende pakkumised tunnistati ideekonkursi kutses ja hankedokumentides esitatud tingimustele vastavaks.
Pakkujad esinevad märgusõnade all “Maagia I”, “Liblikas”, “Origami”, “Õisik”, “Röövik”, “Paat”, “Maagia II”, “Puuluu rahvas”, “Liblikapolka”, “Kas pardid räägivad?”, “Rahulik” ja “Alma”.
Arhitektuurivõistluse žürii pidas esimese koosoleku kolmapäeval Tallinnas. Abilinnapea Tiia Leppiku sõnul saab kõigi kaheteistkümne kavandi kohta öelda, et tase on üldiselt kõrge ja konkurents suhteliselt tugev. „Paistis silma, et mõned tööd olid eriti põhjalikult läbi mõeldud ja ka läbi töötatud. Mõnevõrra üllatav oli, et ideekavandite hulgas on ka esmapilgul vormilt sarnaseid töid,“ rääkis ta Saarte Häälele.
Žürii annab välja I-III koha ja ühe ergutuspreemia ning tulemused avalikustatakse järgmisel neljapäeval, 15. detsembril kell 12 Kuressaare raekojas. Parimate ideekavandite märgusõnad avaldatakse juba varem Eesti Arhitektide Liidu kodulehel.
Võistlusega otsitakse tänapäevast arhitektuurset lahendust, mis toetaks ja väärtustaks vanalinnas asuvat Kuressaare vanimat lasteaeda ning mille alusel Pargi lasteaed aastatel 2017–2018 rekonstrueerida. Konkursi auhinnafondi suurus on 14 000 eurot.
Parima ideekavandi autori(te)ga sõlmitakse väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses hankeleping lasteaia eel- ja põhiprojekti koostamiseks. Projekteerimistööde ja autorijärelevalve eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 80 000 eurot.


description: Valitsus plaanib maakonnasisestel liinidel bussisõidu priiks muuta, kuid nii mõnegi inimese hinnangul seisneb põhiline probleem hoopis mujal. Möödunud nädalal ametisse astunud uus Eesti Vabariigi valitsus plaanib alates 2018. aastast võimaldada […]

title: Tasuta sõidust üksi jääb väheks

maintext:
Valitsus plaanib maakonnasisestel liinidel bussisõidu priiks muuta, kuid nii mõnegi inimese hinnangul seisneb põhiline probleem hoopis mujal.
Möödunud nädalal ametisse astunud uus Eesti Vabariigi valitsus plaanib alates 2018. aastast võimaldada inimestel maakondlikel bussiliinidel sõita tasuta. Praegugi maksab riik omavalitsuste piire ületavate maakondlike bussiliinide käigus hoidmisest kinni kaks kolmandikku, kuid kava järgi kujuneb see summa oluliselt suuremaks. Koalitsioonileppes on piletitulu katmise ning liinide tihendamise ja parandamise jaoks riigieelarvest ette nähtud täiendavad 21 miljonit eurot aastas, vahendas ERR.
Majandusminister Kadri Simson ütles, et 2018. aastast kehtima hakkava muudatuse üksikasjad ei ole veel selged. Küll aga oleks riigipoolne toetus tema sõnul nii suur, et see korvaks täna kogutava piletiraha ja lisaks võimaldaks tihendada bussiliine.
Saare maavalitsuse ühistranspordi peaspetsialist Merike Sõrm ütles Saarte Häälele, et tema kuulis valitsuse plaanist “Aktuaalsest kaamerast” ja maavalitsusele kavandatava muudatuse kohta infot otseselt saadetud veel ei ole.
“Kui teised saavad, ega me siis ilma jää. Praegu lepingud aga kehtivad ja ju siis näeb, mis saama hakkab,” lisas ta, viidates asjaolule, et maakonnaliine teenindavate vedajate lepingud kehtivad 2019. aasta 31. juulini. Ida pool sõidavad AS-i GoBus ja lääne pool OÜ Atko Liinid bussid. 2014. aasta 1. septembrist on tavapileti miinimumhind 55 senti ja alates 7. kilomeetrist lisandub iga kilomeetri kohta 5 senti.
Maakonnaliinide tiheduse kohta ütles Sõrm, et 2008. aastal, kui vedajate hanget ette valmistati, tehti põhjalik uuring ja uuriti inimeste sõiduvajadusi. “Kui 2019 uus hange tuleb, siis loodan, et saame samuti uuringu teha,” lisas ta. Liinide täitumust seiratakse aga pidevalt. Näiteks 2014. aastal muudeti maakonnas sõiduplaane ja graafikuid ning osas paikades võeti kasutusele ka tellimusliinid, et vältida busside tühjalt sõitmist.
Tellimise alusel sõidab buss ka Tagaranna–Mustjala lõigul. Sellele lõigule jääva Ninase küla külavanem Andres Haller tõdes, et Ninasel inimesi, kes bussiga sõidaks, eriti palju pole. “Aga kui sõit oleks tasuta, siis võib-olla inimesed mingil määral kasutaksid ühistransporti rohkem,” lausus ta ja lisas, et kaaluks seda võimalust ka ise, kuna käib tööl Kuressaares. Bussipilet Ninaselt linna maksab täiskasvanule umbes 2,3 eurot. Seega tooks tasuta ühistransport kuu arvestuses laias laastus sada eurot säästu.
Laimjala valla elanik Mikk Rand märkis, et küsimus ei ole ainult tasuta transpordis, vaid ikkagi selles, kus ja mis ajal bussid liiguvad.
Laimjalas on olukord tema hinnangul rahuldav. “Kuressaare poole lähevad bussid ilusasti, eriti tööpäeval, aga tagasi saada…” Nimelt alustab viimane buss linnast sõitu Laimjala poole tööpäevadel kell 19.15. “Selles kontekstis kipuvad need asjad ikka nii minema, et kõik peavad kolima linna elama. Aga ei taha vat!” tõdes Rand, viidates, et tasuta transport üksi on populistlik kavatsus, kui ei pöörata tähelepanu liinide tihedusele.
Võiks olla tasuta
Ta lisas samas, et tal ei ole midagi tasuta ühistranspordi vastu. “Kõik ei pea olema tasuline. Transporti võib võtta samamoodi kui kooliharidust,” tõi Mikk Rand võrdluseks. Teatud kontekstis on transport tasuta juba ka praegu. Rand tõi välja, et praegu maksab vald kinni näiteks need sõidud, kui laps käib linnas trennis või koolis.
Saare maakonnas oli tasuta ühistranspordi teema viimati päevakorral 2013. aasta algul. Toonane maavalitsuse transpordinõunik Taavi Kurisoo analüüsis küsimust ja tõi välja, et Saare maakonnas saaksid tasuta ühistranspordi kehtestada kohalikud omavalitsused ühiselt, makstes kinni piletitulu osa ühistranspordi kuludest. Analüüsi kohaselt oleksid kohalike omavalitsuste kulutused ühistranspordile suurenenud seeläbi keskmiselt ühe protsendi võrra.
Tasuta ühistranspordi vastu avaldas toona arvamust Harjumaa Liinide (praegu OÜ Atko Liinid) Saaremaa osakonna juhataja Mati Maas, kes leidis, et maavalitsuse väljapakutud idee tasuta ühistranspordist Saare maakonnas ei oleks aus nende suhtes, kes bussiga ei sõida.
“Eks keegi peab selle kuskil ikka kinni maksma, sest tasuta lõunaid ei ole ja eks ta läheks kõik maksumaksja rahast,” sõnastas Mati Maas oma isikliku arvamuse Kadi raadiole antud lühiusutluses. Ta lisas toona, et see ei ole päris aus, sest põhimõtteliselt maksavad ühistranspordi kinni ka need inimesed, kes sellega ise ei sõidagi.
Bussifirma Atko juht Margo Tomingas suhtub aga ideesse, et maakondlikel liinidel oleks sõit tasuta, positiivselt.
Endine transpordinõunik ja praegune ühinemisnõunik Taavi Kurisoo pooldab tasuta bussitransporti endiselt kahe käega. “Praeguses situatsioonis, kui on sisuliselt tulemas ühe keskusega omavalitsus, on oluline, et kõigil elanikel oleks võimalik käia omavalitsuse keskuses võrdsetel tingimustel,” lausus ta. Kurisoo viitas ka asjaolule, et sõitjate arv on maakonnas vähenenud aasta kohta suurusjärgus 10 protsenti. “Meil oleks vaja midagi, mis sõitjate arvu suurendaks,” märkis ta. Nagu Merike Sõrm, leidis ka Kurisoo, et uuesti peaks tegema analüüsi, et näha, kuidas maakonna elanikud liiguvad ja eriti need, kes tahavad ühistransporti kasutada.
Ettevõtjate seisukohalt on ühistranspordi parem korraldamine igati oodatud. “Tänane reaalsus on see, et tööhõive piirid on nihkunud vähemalt 50 kilomeetri kaugusele ja tööl käiakse nii maalt linna kui ka linnast maale,” tõdes Saaremaa ettevõtjate liidu juhatuse esimees Villu Vatsfeld.
Mis tööl käimine inimesele maksma läheb, on tema hinnangul oluline, kuna väiksematel ettevõtjatel puudub võimalus töötajatele transpordi korraldamiseks ning märkimisväärne osa tööjõust jääb seetõttu kehvemasse seisu. Seda põhjusel, et kaugelt tööl käimine oma autoga ei tasu lihtsalt ära. “Seepärast on alust arvata, et tasuta või odav transport mõjub regionaalsele tööhõivele positiivselt,” nentis Vatsfeld.
Õiged graafikud
Samas on kõige selle juures üks oluline aga – ei tohi unustada bussigraafikute sobivust nii töövõtjale kui ka tööandjale. “Kui tasuta buss sõidab valel marsruudil ja valel kellaajal, siis ei too ühistranspordi ümberkorraldamine mingit kasu,” kinnitas ettevõtjate liidu juht. “Siin tuleb loota ka sellele, et ühinevatel omavalitsustel jagub piisavalt tahet liinigraafikute korraldamiseks eelkõige reisijate huvidest lähtuvalt.”
Reformierakonda kuuluv riigikogu liige Kalle Laanet ütles, et ühistranspordi osas on märksõnad kättesaadavus ja kvaliteet. “Täna ei ole maainimesel probleemi osta bussipilet, vaid täna on probleem selles, et buss käib sellisel ajal, mis tema vajadusi ei rahulda,” lausus ta.
Eelkõige tulekski Laaneti hinnangul mõelda sellele, kuidas tagatakse maainimesele kvaliteetne ja kliendivajadusest tulenev teenus. Ka endine majandusminister Kristen Michal on välja toonud, et inimesel ei ole vahet, kas buss on tasuta või tasuline, kui see ei sõida temale vajalikul marsruudil.
Reisijate arv kukub
2016. aasta kümne kuu jooksul on riik Saare maakonna maaliine toetanud 980 013 euroga ja Kuressaare linnaliini 118 058 euroga. Piletitulu on maaliinidelt saadud 282 357 eurot ja reisijaid on kokku olnud 297 950. Kilomeetreid on maaliinidel läbitud 1 279 864.
Möödunud aasta kümne kuu jooksul toetas riik maaliine Saare maakonnas 974 515 euroga ja piletitulu saadi 315 328 eurot. Reisijaid oli siis 328 221.
Raido Kahm, Kertu Kalmus


description: Kuressaare linnavalitsus kinnitas jõulukuuskede müügikohad linna omandis olevates avalikes kohtades. Alates 9. detsembrist saab jõulukuuski müüa Kuressaare turul (Tallinna tn 5), J. Smuuli tn 11 esises skeitpargis, Tuulte Roosi elamurajoonis […]

title: Kuuski saab linnas müüa seitsmes kohas

maintext:
Kuressaare linnavalitsus kinnitas jõulukuuskede müügikohad linna omandis olevates avalikes kohtades.
Alates 9. detsembrist saab jõulukuuski müüa Kuressaare turul (Tallinna tn 5), J. Smuuli tn 11 esises skeitpargis, Tuulte Roosi elamurajoonis Ranna tn 36 maja juures, August Kitzbergi tänava bussiparklas, Tallinna tn 4 esisel platsil, Kaare tn ja Pihtla tee nurgal ning Tallinna tn 83.
Müügiõiguse saamiseks tuleb linnavalitsusele avaldus esitada ja müüjal peab olema dokument kuuskede päritolu kohta (nt üleandmise-vastuvõtmise akt, väljavõte kinnisturaamatust vm). Jõulukuuskede müügikohtade kasutamist koordineerib linnavalitsuse heakorra- ja haljastusspetsialist Katrin Reinhold, kes väljastab müügiloa.
Linnavalitsus juhib tähelepanu, et tegu on kohtadega, kus soovijad võivad jõulukuuski müüa, samas ei tähenda see, et neid kõigis loetletud kohtades ka müüma hakatakse. Lisaks võib jõulukuuski müüa eramaal, näiteks kaubanduskeskuste parklates, ja selleks pole linnavalitsuse luba vaja.


description: Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku 13 väljakutset, politseisse toimetati seejuures üks inimene. Kainenema ei pidanud sedakorda kedagi paigutama. Reede õhtul kell 19.25 varastas 49-aastane mees kauplusest Super Alko kaks pudelit […]

title: Politsei ülevaade: viinavargus ja peretüli lapse pärast

maintext:
Nädalavahetusel teenindas Kuressaare politseijaoskond kokku 13 väljakutset, politseisse toimetati seejuures üks inimene. Kainenema ei pidanud sedakorda kedagi paigutama.
Reede õhtul kell 19.25 varastas 49-aastane mees kauplusest Super Alko kaks pudelit viina. Kaupluse müüjad pidas mehe kinni ja kutsusid politsei. Juhtumi osas alustati väärteomenetlus.
Samal õhtul kell 20.48 alustati Kuressaare linnas väärteomenetlus kahe alaealise noormehe suhtes, kes alla 16-aastasena ei kandnud jalgrattaga sõites kiivrit. Ühele neist noormeestest oli eelmisel päeval sama asja pärast juba märkus tehtud.
Laupäeval kell12.54 teatati politseile Kuressaare linnas peretülist, kus naine ja mees tülitsesid omavahel lapse pärast. Tüli käigus lõhuti ära välisukse klaas. Juhtumi osas alustati väärteomenetlus.


description: Sõmera Kodu likvideerimise ja teenuste ümberjagamise plaan on Lääne-Saare vallale muret tekitanud. Vallavalitsuse arvates peaks Sõmera Kodu siiski vähemalt osaliselt Sõmerale jääma. Vald on korduvalt väljendanud muret, et Sõmera Kodu […]

title: Sõmera tulevik: kas minister Tsahkna vassis?

maintext:
Sõmera Kodu likvideerimise ja teenuste ümberjagamise plaan on Lääne-Saare vallale muret tekitanud. Vallavalitsuse arvates peaks Sõmera Kodu siiski vähemalt osaliselt Sõmerale jääma.
Vald on korduvalt väljendanud muret, et Sõmera Kodu kaotamine toob kaasa töökohtade kadumise vallas ja seab keerulisse olukorda liitpuudega hoolealused, kelle jaoks on Sõmeral suisa ideaalne elukeskkond.
Teadaolevalt on riik võtnud eesmärgiks üle 30-kohalised teenusekohad ümber korraldada ja arendada toetavaid teenuseid ning keskenduda isikukesksusele ja kogukonnapõhisusele. Suured hooldekodud suletakse ja luuakse väiksemad teenuskeskused.
Sõmeral asub Eesti suurim erihooldeteenust pakkuv asutus. Sotsiaalministeerium vastas Lääne-Saare valla arupärimistele, et ministeerium peab Sõmera Kodu sulgemist põhjendatuks. Sellega anti sisuliselt märku, et teema on lõpetatud. Otsekui lohutuseks lisatakse, et mõned töökohad jäävad Saare maakonda ikkagi alles, kuna siia on plaanitud mõned teenusekohad.
Lääne-Saare vallavanem Tiina Luks ütles Saarte Häälele, et Sõmera Kodu teema on üleval juba aastast 2014. Räägitud on AS-i Hoolekandeteenused juhiga ja kõikvõimalike ministritega, sealhulgas eelmise peaministriga. Viimane väljendas alles suvel omavalitsusjuhtidega kohtudes tahet, et regioonides oleks ministeeriumide haldusalasse kuuluvaid töökohti.
Lääne-Saare valla esindajad Koit Voojärv, Mart Maastik ja Ave Tuisk käisid oktoobri algul pealinnas kohtumas ka toonase sotsiaalkaitseministri Margus Tsahknaga.
Vallavolikogu sotsiaalkomisjoni esimees Koit Voojärv ütles Saarte Häälele, et ministriga vesteldes toonitati, kuidas riigi huvi tundub olevat vaid määrusi täita ja uued majad ehitada. “Klientide ja nende eestkostjate selgitused Sõmerast kui parimast keskkonnast jäetakse kõrvale,” lausus Voojärv.
Keskkond ei ole tema sõnul parim mitte mändide ja linnulaulu pärast, vaid sealse läbipõimunud elukeskkonna tõttu. “Juhtisime tähelepanu, et tegemist on maapiirkonnaga, kus ei ole niigi ülemäära palju töökohti,” selgitas Voojärv valla muret.
Minister Tsahkna lubas Sõmeral korraldada kokkusaamise inimestele, keda kõnealune teema puudutab, ja osapooled ära kuulata. “Seni ei ole midagi toimunud,” tõdes Voojärv.
Sotsiaalkaitseministeeriumist öeldi Saarte Häälele, et minister pole lubanud muud kui protsessile tuge pakkuda. Teisalt on Koit Voojärvel väga detailsed teadmised, kuidas ministri sõnul peaksid toimuma kohtumised ja kes seal osalevad.
Nüüd juba kaitseministri ametis olev Margus Tsahkna ega ka tema nõunik Susan Lilleväli ei leidnud alates reedest aega, et antud lubadust Saarte Häälele kommenteerida. Samamoodi ei soostunud sotsiaalministeeriumi pressiesindaja Oskar Lepik vahendama sotsiaalkaitseministri Kaia Iva arvamust.
KOMMENTAAR
Mart Maastik, Lääne-Saare vallavolinik
Ma väga loodan, et ka uues ministris on see iva, milline jäi kõlama eelmise ministriga kohtudes. Härra Tsahknaga kohtumisest jäi kõlama variant, et lähiajal saaksime kõigi osapooltega kokku Sõmeral, et leida probleemile loogiline lahendus, mis oleks sobiv kõigile osapooltele. Eriti nüüd, kus Saaremaa ühinemine suurvallaks on kokku lepitud, sest nüüd pole see enam vaid Lääne-Saare valla mure, vaid kogu Saaremaad puudutav.


title: Maakonna aasta õpetaja on Kadi Tänav Tänak

maintext:
Läinud nädalal otsustas Saare maavalitsuse komisjon valida tänavuseks aasta õpetajaks Kuressaare vanalinna kooli klassi- ja kehalise kasvatuse õpetaja Kadi Tänav Tänaku.
Kadi Tänav Tänakule tuli tunnustus eile hommikul üllatusena. „Kuulsin seda oma kolleegidelt,“ märkis vastne aasta õpetaja, kes ise ütleb endale suurimaks tunnustuseks olevat laste särasilmad.
Maavalitsuse haridusosakonna juhataja Raivo Peetersi sõnul on Kadi Tänav Tänak nõudlik ja täpne nii enese kui ka oma õpilaste suhtes, tal on hea kontakt lapsevanematega ning ta on ka nende poolt hinnatud pedagoog. Lisaks on Kadi Tänav Tänaku juhendatud sportlased saavutanud edu nii maakonnas kui ka vabariigis.
Ka vanalinna kooli direktor Sulev Soodla ei olnud kiidusõnadega kitsi: „Oleks vaid selliseid inimesi koolis rohkem, Kadi Tänav Tänak on just selline, nagu üks õpetaja olema peab – ta teeb lastega isetegevust ning juhendab neid spordis. Ta on eluterve suhtumisega ning igati teistele eeskujuks.“
Kadi Tänav Tänak on lõpetanud 1989. aastal Tartu pedagoogikakooli, Kuressaare vanalinna koolis on ta pedagoogiametit pidanud 1994. aastast. Enne seda oli Tartumaalt Kambjast pärit neiu õpetaja Kambja 9-klassilises koolis ning Kuressaare gümnaasiumis.
Saaremaale sattus ta tänu abikaasa Margusele, kellega tutvus sõna otseses mõttes kartulivagude vahel – kui Tartus õpetajaks õppides Saaremaal kartuleid võtmas käis.
Saare maakonna aasta õpetaja peres sirgub kaks last – Kädy on Kuressaare gümnaasiumi abiturient ning Mario õpib vanalinna koolis –, kellega koos usinasti sporti tehakse, jooksmas käiakse ja jalgrattaga sõidetakse.


description: Saare maakonna õpilaste tulemused rahvusvahelises PISA testis on märgatavalt kehvemad, kui olid 2006. aastal. Kui 2006. aastal hinnati 15-aastaste saarlaste teadmisi loodusteaduste alal 561 punktiga, siis see näitaja on vähenenud […]

title: Saaremaa on PISA testi pingereas kukkunud

maintext:
Saare maakonna õpilaste tulemused rahvusvahelises PISA testis on märgatavalt kehvemad, kui olid 2006. aastal.
Kui 2006. aastal hinnati 15-aastaste saarlaste teadmisi loodusteaduste alal 561 punktiga, siis see näitaja on vähenenud iga aastaga, mil PISA test läbi viidi – nii 2009. kui ka 2012. aastal. Mulluses testis kogusid noored saarlased vaid 535 punkti ehk 26 punkti vähem kui 2006. aastal. Maakondade lõikes andis see 7. koha.
Tabeli tipus troonivad, nagu ka kümme aastat tagasi, Hiiumaa õpilased 575 punktiga. Hiidlaste tulemus on isegi 11 punkti võrra paranenud.
“Kahjuks on Saare maakonna tulemus loodusteadustes maakondade pingereas langevas tendentsis – mis iganes selle põhjus ka on,” tõdes Saaremaa ühisgümnaasiumi direktor Viljar Aro. “Seni on Saaremaa siiski olnud üle Eesti keskmise ja meie kool on olnud üle Saaremaa keskmise.”
Aro sõnul ta mulluse testi tulemusi kooliti veel ei tea.
Matemaatikaalaste teadmiste osas on maakondadest kõige enam vähenenud just Saaremaa punktisumma – 24 punkti võrra ehk 537-lt 513-le. Kui 2006. aastal kuulus saarlastele maakondade edetabelis kolmas koht, siis nüüd üheksas. Raplamaal langes tulemus 10 ja Tartumaal 7 punkti.
Tulemus on aga kõige rohkem paranenud Lääne-, Jõgeva- ja Võrumaal (vastavalt 21, 19 ja 13 punkti). Esikoht pingereas kuulub 549 punktiga, nagu 2006. aastalgi, hiidlastele. Nende tulemus paranes 4 punkti võrra. Saare maakonna koolidest tegi testi 137 õpilast.


description: Teaduste Akadeemiast saadeti eile viimsele teekonnale akadeemik Lembit Krumm, kes lahkus meie seast 13. detsembril pärast lühikest rasket haigust. Akadeemik Krumm sündis 20. juulil 1928. aastal Kuressaares talupidajate peres. Pärast […]

title: Suri saarlasest akadeemik

maintext:
Teaduste Akadeemiast saadeti eile viimsele teekonnale akadeemik Lembit Krumm, kes lahkus meie seast 13. detsembril pärast lühikest rasket haigust.
Akadeemik Krumm sündis 20. juulil 1928. aastal Kuressaares talupidajate peres. Pärast kõrghariduse omandamist Tallinna tehnikaülikoolis siirdus ta teadustööle Tomskis, seejärel Novosibirskis ja Irkutskis. Seal töötades pani ta aluse elektroenergeetiliste süsteemide kompleksse optimaalse juhtimise teooriale ja meetoditele, teatas Eesti Teaduste Akadeemia.


description: Peterburi ettevõtjad soovivad Kuressaare terviseparki rajada kuni kaheksa rajaga seikluspargi, milleks linn on algatanud pargi maa-ala rendikonkursi. Linnavalitsus korraldab eelläbirääkimistega pakkumise tervisepargis asuva ca 17 930 m2 suuruse maa-ala üürileandmiseks […]

title: Peterburi investorid plaanivad kooli juurde seiklusparki

maintext:
Peterburi ettevõtjad soovivad Kuressaare terviseparki rajada kuni kaheksa rajaga seikluspargi, milleks linn on algatanud pargi maa-ala rendikonkursi.
Linnavalitsus korraldab eelläbirääkimistega pakkumise tervisepargis asuva ca 17 930 m2 suuruse maa-ala üürileandmiseks eesmärgiga rajada sinna seikluspark, mis pakuks uusi võimalusi vaba aja sportlikuks veetmiseks.
Pakkumise tulemusel soovitakse leida seikluspargile parim idee ja selle teostaja. Üüri algsuurus on 10 eurot kuus ja pakkumine tuleb esitada linnavalitsusele hiljemalt 20. jaanuaril kell 10.
Abilinnapea Mart Mäeker ütles, et üks ettevõte avaldas soovi rajada linna erineva raskusastmega radadest koosnev seikluspark. Koostöös Kuressaare spordikooliga täpsustati seikluspargi asukoht ja selle püstitamise tingimused, millest lähtuvalt töötati välja hanke tingimused seikluspargi rajamiseks. “Kui linna esitatud tingimustel leitakse koostööpartner, siis täpsustatakse kõik tingimused eelläbirääkimiste käigus,” selgitas abilinnapea.
Saarte Hääle andmeil on pargi rajamisest huvitatud Saaremaal kinnisvara omavad Peterburi ettevõtjad, kes esimese hooga viskasid silma lossipargile. Linnapoolsed tingimused näevad üürnikule ette kohustuse seikluspark omal kulul projekteerida ja välja ehitada, samuti peab üürnik tagama rajatava seikluspargi kasutamisel ohutusnõuete täitmise ning rajatiste ja maa-ala korrashoiu.
Parki on ette nähtud kuni kaheksa erineva raskusastmega seiklusrada erineva vanuse ja võimekusega kasutajatele. Arvestades, et maa-ala on neljast küljest ümbritsetud jooksu- ja suusaradadega, on lisatingimus, et seikluspargi rajaja peab selle külastajatele ehitama silla jooksu- ja suusaradade ületamiseks. Lisaks on üürnikul kohustus võimaldada Kuressaare kooliõpilastele kokku 1500 tasuta külastuskorda aastas.
Pargiala üürilepingu tähtaeg on viis aastat alates hiljemalt tuleva aasta 1. märtsist. Hiljem on võimalus lepingut pikendada. Eeldusel, et pakkumine õnnestub, on seikluspargi valmimise tähtaeg 1. juuli 2017.
Linnaeelarvest on tulevaks aastaks tervisepargi investeeringutele eraldatud 95 000 eurot, mille eest on plaanis rajada harrastussportlastele Kaevu tänava äärde korralik parkimisala.


description: * Liival hakkas tööle minispaa * Salme koolipere kogunes rahuläbirääkimistele * Kodune ema asus tootma saaremaist kosmeetikat * Raport võttis ravikvaliteedi luubi alla! Print PDF

title: Homses, 21. detsembri Saarte Hääles!


description: Leisi vallavolikogu otsustas oma esmaspäevasel istungil, et Leisi aleviku perearstipunkt saab ruumid vallamaja esimesel korrusel. Praegu Leisi alevikus Karja tn 2 ridaelamus asuva perearstipunkti ruumid ei vasta terviseameti nõuetele. Leisi […]

title: Leisi perearst saab ruumid vallamajas

maintext:
Leisi vallavolikogu otsustas oma esmaspäevasel istungil, et Leisi aleviku perearstipunkt saab ruumid vallamaja esimesel korrusel.
Praegu Leisi alevikus Karja tn 2 ridaelamus asuva perearstipunkti ruumid ei vasta terviseameti nõuetele. Leisi valla arengukava näeb uute ruumide väljaehitamise ette ülejärgmisel aastal.
Vallavalitsus pidas perearstipunktile sobiva asukoha leidmiseks nõu nii perearst Ingrid Tamme kui ka Leisi keskkooli juhtkonnaga, kuna perearsti ruumide ühe asukohana kaaluti ka Leisi keskkooli hoone spaapoolseid ruume: kooliõe ja hambaravikabinetti, personaliruumi ja osa vestibüülist.
Sobivamaks peeti siiski praegust vallamaja – ka seetõttu, et pärast valdade liitmist jääb hoones 2018. aastal tegutsema vaid 2–4 töötajaga teeninduspunkt, osa I korruse ruumidest aga vabaneb.
Kuressaare haigla taotles esmatasandi tervisekeskuse ja selle Leisi filiaali rajamiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust 1 554 000 eurot. Leisi perearstipunkti ruumide nüüdisajastamiseks on otsustatud eraldada kuni 60 000 eurot toetusraha.


description: Kuressaare politseijaoskonnas on hoiul kümme eset, mille omanik on seni tuvastamata. Tundes piltidelt ära teile kuuluva kaotatud eseme, palub politsei olla nii hea ja oma vara kenasti koju tagasi viia.  […]

title: Politsei pakub kaotatud asju

maintext: Kuressaare politseijaoskonnas on hoiul kümme eset, mille omanik on seni tuvastamata. Tundes piltidelt ära teile kuuluva kaotatud eseme, palub politsei olla nii hea ja oma vara kenasti koju tagasi viia. Leitud esemetele saab järgi tulla tööpäeviti kella 9 kuni 16.30 aadressil Transvaali tn 58.


description: Kuressaare toidupank ootab jõulukuistel toidukogumispäevadel tavalisest rohkem maiustusi. Eile kella kahe paiku päeval seisis Saare Selveri kassade lähedal kaks toidupanga kogumiskäru. Neist ühe juures annetusi vastu võtnud Endla Saaretalu kinnitusel […]

title: Jõulukuu toidukogumiskärud täituvad ruttu

maintext:
Kuressaare toidupank ootab jõulukuistel toidukogumispäevadel tavalisest rohkem maiustusi.
Eile kella kahe paiku päeval seisis Saare Selveri kassade lähedal kaks toidupanga kogumiskäru. Neist ühe juures annetusi vastu võtnud Endla Saaretalu kinnitusel oli kahe tunni saak koguni kolm suurt kärutäit. Tema sõnul on eriti varmad toidukäru täitma koos lastega poodi tulnud emad.
“Jõulude eel ootame, et lastele mõeldes toodaks rohkem kommi ja tõepoolest – tuuaksegi,” ütles Saare Selveris toidukogumist korraldanud Kristin Lauri. Tema hinnangul on pühade eelne aeg toidukogumise kohapealt suurepärane – inimesed mõtlevad tavalisest enam neile, kes abi vajavad.
Koos lapselaps Jan-Martti Kiiliga poes käinud Ulje Kiil ostis toidupanga jaoks kilo suhkrut ja kilo tatart. “Tatar on hea selle poolest, et täidab hästi kõhtu,” ütles Ulje.
“Täna on superhästi läinud,” leidis ühe toidukäru juures annetajaid ootav vabatahtlik Juta. “Siit minu juurest on juba seitse kastitäit ära viidud.” Juta sõnul on annetajaid nii nooremate kui ka vanemate poekülastajate seas.
Nagu Endla Saaretalu, on ka Juta toidupangal vabatahtlikuna abiks käinud varemgi. “Väga hea tunne on, kui saan ise millegi kasulikuga abiks olla,” lausus Juta. “Rõõm abisaaja silmades teeb südame soojaks.”
Täna tegutsevad Kuressaare toidupanga vabatahtlikud abilised kell 12–18 Rimi kaupluses.


description: Kuressaares Lossi tänava majade 11 ja 13 vahele paigaldatud masin turgutab inimesi sisekaemusele ja annab kogu järgneva talve jooksul tasuta vastused kõikidele kas-küsimustele. Masina idee autor Merit Karise ütles Saarte […]

title: Lossi tänava masin vastab kõigile kas-küsimustele

maintext:
Kuressaares Lossi tänava majade 11 ja 13 vahele paigaldatud masin turgutab inimesi sisekaemusele ja annab kogu järgneva talve jooksul tasuta vastused kõikidele kas-küsimustele.
Masina idee autor Merit Karise ütles Saarte Häälele, et ta käib kogu aeg Lossi tänavat mööda tööle ja koju ja kõige põnevamad kohad on kolm kitsast vahetkäiku majade vahel. Eriti Lossi 11 ja 13 vahel. „Alati vaatan ja tuleb tunne, et mis seal on. See on eikellegimaa, pimedus, sügavik. Põnev, salapärane. Natuke hirmus ka;“ selgitas ta.
Külaskäik Tartu Kunstikooli kolleegi, Saaremaa juurtega Jaanus Hiisi stuudiosse, kus ta led-valgustitega plaate teeb, tõi Karisele valgustuse, et vahekäiku peab tulema jah/võib-olla/ei masin.
„Viimastel aastatel otsivad inimesed üha enam raha eest vastuseid selgeltnägijailt ja kividelt. Võiks ju olla ka tasuta võimalus vastus saada, väga demokraatlik, rahakoti paksusest sõltumatu. Ja eks kõik võivad mõelda ka filosoofiliselt küsimise ja vastamise üle,“ lisas ta.
Masina panid kokku Jaanus Hiis ja Sergei Jasjukevitš firmast LedCraft, rahaliselt toetas projekti Kuressaare linn. Masin on üleval kuni märtsini 2017 ja Karise sõnul on seda soovitav külastada pimedal ajal.


description: Saaremaa muuseumi fotokogus leidub üsna haruldasi ajahetke jäädvustusi ning kui otsida sealt muuseumi vanimaid pilte, tuleb päevavalgele ka nii mõnigi fotoga seotud lugu. Saaremaa muuseumi vanemteadur Maret Soorsk tunnistas Saarte […]

title: Haruldased fotod Saaremaast

maintext:
Saaremaa muuseumi fotokogus leidub üsna haruldasi ajahetke jäädvustusi ning kui otsida sealt muuseumi vanimaid pilte, tuleb päevavalgele ka nii mõnigi fotoga seotud lugu.
Saaremaa muuseumi vanemteadur Maret Soorsk tunnistas Saarte Hääle päringu peale, et Saaremaaga seotud vanimaid fotosid varem ekstra otsitud ei olegi. Nüüd sai muuseumi kogu ka selle pilguga üle käidud. Muuseumi fotokogus olev kõige vanem pilt on dateeritud 1857. aastaga. Kas tegu on Saaremaaga seotud pildiga, seda ei tea. Fotol on puu all olev haud.
Teadaolevalt Saaremaaga seotud vanima pildi täpset tegemisaega öelda ei osatagi, kuid varaseim teade pildistamisest pärineb 1853. aastast, mil Kuressaares tegutsesid rändpiltnikest vennad Charles ja Robert Borchardt.
Maret Soorski sõnul on muuseumil palju materjali, mille andmed puuduvad. Kui on näiteks teada fotograaf, saab määratleda ajavahemikku, mil ta siinmail tegutses, või on teada pildil olevad isikud. Vahel läheb sündmuse määratlemiseks vaja veidi järeldamist, info otsimist ja ka õnne.
Maret Soorsk ütleb, et igal juhul on kõik 19. sajandi fotod haruldased. Kui visiit- ja kabinetportreid võib siiski leida, siis väljaspool ateljeed tehtud pilte tuleb tõesti välja haruharva. Saarte Hääl esitlebki siinkohal muuseumi vanimaid Saaremaaga seotud fotosid.
Valik fotodest ilmus laupäevases Saarte Hääles.


description: Kümnes Eesti vabapidamisega külmlaudas loomade heaoluga seotud probleeme uurinud Eesti maaülikooli teadlased osutavad oma töös mitmele kitsaskohale ja annavad soovitusi kehtiva veiste pidamise määruse täiendamiseks. Teadlased leiavad, et senisest rohkem […]

title: Teadlased uurisid loomade heaolu vabapidamisega lautades

maintext:
Kümnes Eesti vabapidamisega külmlaudas loomade heaoluga seotud probleeme uurinud Eesti maaülikooli teadlased osutavad oma töös mitmele kitsaskohale ja annavad soovitusi kehtiva veiste pidamise määruse täiendamiseks.
Teadlased leiavad, et senisest rohkem tuleks loomapidajatele selgitada heaolu seoseid looma tervise ja produktiivsusega. Looma ja loomapidaja omavaheline hea suhtlus on aluseks, et loom tunneb ennast mugavalt ja tunneb minimaalselt stressi. Uuringu autorid soovitavad maaeluministeeriumil edaspidi korraldada veisekasvatajatele vastavaid koolitusi.
Üldine hinnang heaolule külastatud vabapidamisega veiselautades oli rahuldav, kuid välja toodi viis olulisemat heaoluga seotud riski: toitumus (liialt palju kõhnu lehmi), nahaprobleemide esinemine, lonkamine, ebapiisav jootmisseadmete arv ja asemete ebamugavus (liialt pikk lamama heitmise aeg).
Rangema kontrolli all peaks olema söötmisalane nõustamine, sest looma kehv söötmine on vastuvõetamatu. Edaspidi võiks loomaga vahetult kokku puutuv isik olla läbinud toitumushinde määramise koolituse.
Asemed ja nende piirded tuleb disainida vastavalt looma mõõtmetele. Katkiseid, kõverdunud piiretega või kahjustatud kummimatiga asemeid ei loeta kasutatavate asemete hulka. Suhteliselt sageli täheldati farmikülastuste käigus ebapiisavat juurdepääsu puhtale joogiveele.
Silma hakkasid nahaprobleemid, eriti kanna piirkonnas, tagakehal ja kaelal. Probleemid on ilmselt tingitud ebamugavusest lamamisel, ka võivad metallpiirded paikneda liialt madalal, eriti söödafrondi juures. Kui lehma kaela piirkonnas esineb sageli karvadeta piirkondi, on see olukord ebanormaalne.
Suur mure piimakarjakasvatuses on loomade lonkamine. Soovitav on koolitada karjakuid ja õpetada neile, kuidas probleemi avastamisel tegutseda.
Mitmes külastatud farmis täheldati, et lehmad näivad tüdinud või passiivsed. See viitab vajadusele rikastada lehmade igapäevast elukeskkonda (sügamishari) või tagada neile võimaluse korral pääsemine õuealale vähemalt mingil osal aastast.


description: “Eestil on rahvusvahelise õpioskuse uuringu PISA 2015 tulemuste põhjal põhjust rahuloluks, sest meie 15-aastaste noorte tulemused olid parimad Euroopas ja tugevamate hulgas maailmas,” kirjutab Muhus elav arheoloog, arhitektuuriloolane ja muinsuskaitsetegelane […]

title: Mida Juku õpib, seda Juhan ei tea!

maintext:
“Eestil on rahvusvahelise õpioskuse uuringu PISA 2015 tulemuste põhjal põhjust rahuloluks, sest meie 15-aastaste noorte tulemused olid parimad Euroopas ja tugevamate hulgas maailmas,” kirjutab Muhus elav arheoloog, arhitektuuriloolane ja muinsuskaitsetegelane Jaan Tamm.
“Loodusteaduste (bioloogia, geograafia, füüsika, keemia) valdkonnas platseerusime koguni esimeseks. Samas kinnitab tublide õppurite hilisem tööalane tegevus, et kõike koolis omandatut ei suudeta või ei taheta reaalses elus rakendada.” Eriti ei suuda seda need, kellest sõltuvad meie riigi majanduspoliitilised otsused ja nende elluviimine, eelkõige säästva arengu valdkonnas. Selle kujukas ja kurb tõend on Säästva Ühiskonna Indeksi põhjal Eesti alles 149. koht maailmas keskkonnaheaolus. Põhjuseks muidugi jätkuvalt suur süsinikujalajälg ja energiamahukas tootmine.
Kui ühtepidi ühineme rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepetega, mille alusel me peaksime eelnimetatud näitajaid jätkuvalt vähendama, siis teistpidi suurendame fossiilsete kütuste tootmist pea veerandi võrra, põhjendades seda töötuse kõrge taseme ja sotsiaalprobleemidega Ida-Virumaal.
Kirvemeetodiga tammide kallale
Oleme aastakümneid püüdnud kopsakate rahasüstidega taastada kunagisi ranna- ja puisniite, mis karjatamise hääbumise tõttu on võsastunud. Sama oleme üritanud teha kunagist Eesti maastikku enne suurkollektiviseerimist ilmestanud kiviaedadega. Viimast küll ebaõnnestunult, sest pärandkultuuri mälestiste hulka kuuluvate tuhandete kilomeetrite kiviaedade “taastamise” tulemusena on meie esiisade poolt aastasadade jooksul põllu-, heina- ja karjamaadele maaparanduse käigus laotud kiviaiad enamikus kadunud. Asemele on ilmunud madalad geomeetrilised müürimoodustised, mida vanu kiviaedu lõhkudes maksumaksja raha eest aina juurde produtseeritakse.
Seoses hakk- ja muu puidu üha suureneva varumisega on sagenenud seni võsa ja metsa varjus olnud kiviaedade lõhkumised ja äravedamised. Et taolise röövtegevuse käigus midagi (eriti metsamaadel) esiisade pärandist alles jääb, on esialgu vaid õhkõrn võimalus.
Veelgi enam on põhjust karta meie maastikku aastatuhandeid ilmestanud veestiku muutumist inimtegevuse tulemusena. Räägitakse ju üha valjemini vajadusest eemaldada meie põhjaranniku jõgede aastaaegadest tulenevat vetevoolu reguleerinud tammid. Eesmärk on õilis – tagada kaladele juurdepääs kudealadele. Erinevate, kogu Euroopas ja ka mujal maailmas teada olevate lahenduste kasutamise asemel kasutatakse kirvemeetodit – pole tammi, pole probleemi. Sageli on tammid aga kultuurimälestisena kirjas olevad hüdrorajatised. Viimaste hulgas ka töötavad, mille kordategemiseks ja käigushoidmiseks on omanik, kohalik kogukond või ka investor pidanud laenu võtma või muud raha kaasama. Samas täidavad need rajatised õilsat eesmärki – toodavad ülivajalikku rohelist energiat. Lammutamise poolt otsustajad unustavad, et Põhja-Eesti kärestikulistel jõgedel olid tammid ja nende tekitatud paisjärved ainus võimalus neis jõgedes aastaringselt vett hoida. Jõed ja paisjärved on elupaik oluliselt laiemale ökosüsteemile kui vaid kord aastas kudema tulevatele kaladele.
Kui kalade kudemisaladele parema juurdepääsu tagamiseks võetakse ette paikkonna loodust nii tugevalt mõjutada võivaid ja üsna kulukaid samme, ei soovita aga midagi taolist teha kalade loomulikku liikumist kõige rohkem takistava, Eesti pikima (Kindalaiust Muhuni 2,5 km) vesiehitise ehk väinatammiga. Viimased rekonstrueerimised toimusid 1980ndail–90ndail. Selleks ajaks oli tollastele otsustajatelegi selge, et Väikese väina hüdroloogiline olukord on oluliselt halvenenud. Projekteeriti lisaks tammi laiendamisele Orissaare suunas väina põhja- ja lõunaosa veevahetust senisest enam võimaldavad avad läbi tammi. Projektis ettenähtu jäi aga riigikorra muutumisel teostamata. Tammi muldkehand, varasema tammi kivikehandiga võrreldes oluliselt laiem ja tihkem, sulges väina eri pooled täielikult.
Seejärel eriti vohama hakanud roostike laienemisest tammi põhja- ja lõunaküljel annab tunnistust tollaste ehitustööde lõppfaasis tehtud piltide võrdlemine kümmekond aastat hilisematega, rääkimata praegusest olukorrast. Kui tamm oli veel kitsam, toimus osaline veevahetus väina eri osade vahel ka tormiste ilmadega. Praegu ainsa veevahetuskoha, Muhu-poolse tammialuse truubi sisend ja väljund kaugenevad tammi kivikehandist aasta-aastalt üha intensiivistuva roostumise tõttu.
Nagu hane selga vesi
Mõlemal kaldal elavate kogukondade appikarjed Eesti otsustajate poole riigikogus ja valitsuse tasandil, aktsioonid ja allkirjade kogumised on kui hane selga vesi. Eriti kummalise positsiooni on selles küsimuses võtnud aga keskkonnaministeerium eesotsas minister Marko Pomerantsiga. Virumaa mehena eelistab ta kiita hoopis takka projektidele (neljarealine maantee Tallinnast Tartusse, Rail Baltic jms), mis senist Eesti niigi habrast asustusmustrit veelgi enam purustavad ja taastumatut maavara ehitusmaterjalide näol arutult raiskavad.
Appi on võetud ka akadeemilised ringkonnad, kes väidavad, et on lootusetult hilja (kus te siis varem olite?) või et midagi ei tasugi muuta. Siin on vist võtmesõnaks tasuvus. On ju nii paljude suurprojektidega (lisaks eelmainitutele Pärnu–Ikla maantee, Helsingi–Tallinna tunnel jms) üheaegne tegelemine ning veelgi enam nende valmimisjärgseks hoolduseks kuluvad hiigelsummad pannud riigiisadki mõtlema, et kohe on ka Euroopa Liidult saadav raha otsas ja siis peame oma valede otsuste eest ise maksma hakkama.
Kui seni on harjutud vaatama Euroopa kui vaid seadus- ja rahaandja poole, tuleks ehk seoses Väikese väina ja väinatammi probleemidega nõu küsida ka nendelt riikidelt, kes meist keskkonnaheaolu indeksi poolest ees on. Ning neid on tervelt 148. Vastavate kontaktide ja kogemuste saamise muudab oluliselt kergemaks märtsis Stockholmis toimuv Läänemere tuleviku konverents, mis on suunatud Läänemere ümbruse riikide merega piirnevatele kohalikele omavalitsustele (seega siis ka Muhu, Orissaare ja Pöide vallale), mere ja selle probleemidega tegelevatele ülikoolidele (seega siis mitte ainult Tartu ülikooli teadlastele, nagu juhtus viimasel väinatammi arutelul) ning siinsetele ettevõtjatele, kelle tegevusest väga palju sõltub, milline on meie kodumeri 10–15 aasta pärast.


description: Kuressaare kultuurikeskuses kohtuti laupäeva õhtul Saaremaal filmitud sarja “Varjudemaa” autorite Ergo Kullaga ning näitlejate Karin Raski, Tarvo Vridolini ja Olev Sten Erik Jõgiga. Kontserdi andis eriaali originaalmuusika autor Mauno Meesit. […]

title: GALERII: “Varjudemaa” tegijad kohtusid Kuressaares fännidega


description: 2016. aasta jooksul ehitas Tele2 Saaremaale 24 uut tugijaama, mille tulemusena täiustati oluliselt rannikualade ja Muhu saare mobiilside leviala. Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte Eestis ligi […]

title: Tele2 käivitas Saaremaal tänavu 24 uut tugijaama

maintext:
2016. aasta jooksul ehitas Tele2 Saaremaale 24 uut tugijaama, mille tulemusena täiustati oluliselt rannikualade ja Muhu saare mobiilside leviala.
Tele2 Eesti raadiovõrgu juhi Tanel Sarri sõnul investeeris ettevõte Eestis ligi 8 miljonit eurot, et ennetada mobiilse interneti kasutusmahtude kasvu ja tõsta keskmist mobiilse interneti kiirust.
Üle Eesti püstitati 349 uut tugijaama, kattes 98,4 protsenti riigist 4G-võrguga. Lõppeva aasta võrguehitustööde keskmes oli Sarri sõnul erinevaid sagedusi liita võimaldava võrgutehnoloogia viimine üle Eesti.
Tallinna, Keila ja Pärnu elanikele on kättesaadav Baltimaade kiireim 4,5G mobiilne internet allalaadimiskiirusega kuni 375 Mbit/s, mille teeb võimalikuks kolme sageduse liitmine. Kuni 225 Mbit/s kiirusega internet on lisaks kättesaadav 30 suuremas linnas ja asulas, sealhulgas Kuressaares, kus Tele2 võrk liidab kahte edastussagedust.
Saare maakonna selleaastaste võrguehitustööde fookuses oli Kuressaare linn, rannikualad ja Muhu, kus käivitati saare peale kaks täiesti uut jaama. Kuni 225 megabitti sekundis kiirusega interneti kättesaadavust laiendati Kuressaare kesklinnas, linnuse ümbruses ja Smuuli tänaval. Saaremaa uute tugijaamade asukohad on Kanissaare, Võiküla, Tusti, Karala, Koimla, Kuressaare, Laimjala, Mustjala, Saarepanga ja Sõrve.
Lisaks uute tugijaamade rajamisele investeeris Tele2 sel aastal üle 100 000 euro toitesüsteemide kaasajastamisse ja üle 300 000 euro akupargi uuendamiseks, et minimeerida saartel asuvate tugijaamade katkestusohtu suurtest tormidest põhjustatud voolukatkestuste ajal, mil suur osa saartest ja rannikualadest on elektrita.
Tuleval aastal plaanib Tele2 Saaremaal käivitada vähemalt kaheksa ja üle-eestiliselt 325 uut tugijaama.


description: Orissaare, Pöide ja Leisi vald oleksid suure tõenäosusega võinud ühineda Ida-Saare vallaks, kui eelmine valitsus oleks võimaldanud seaduses lubatud erisusi. Sellise järelduse saab teha riigikohtu eile avaldatud otsusest. “See otsus […]

title: Ida-Saaremaa tõmmati haneks

maintext:
Orissaare, Pöide ja Leisi vald oleksid suure tõenäosusega võinud ühineda Ida-Saare vallaks, kui eelmine valitsus oleks võimaldanud seaduses lubatud erisusi. Sellise järelduse saab teha riigikohtu eile avaldatud otsusest.
“See otsus on ikka negatiivne,” ütles eile Saarte Häälele Pöide volikogu liige Priit Lulla. Pöide oli üks mitmest Eesti vallast, kes kaebasid haldusreformiseaduse riigikohtusse.
Eile avaldatud otsusega pidas riigikohus kaebusi suures osas põhjendamatuiks. Kohus ütles vaid, et 100 000-eurone ühinemiskulude ülempiir on seadusega vastuolus. See suures osas kedagi ei puuduta, kuna nii suureks kulud ei paisu. Paljuloodetud sundliitmise tühistamist ei tulnud.
Pöide vallavanem Andres Hanso ütles, et tema lootused olid suuremad ja et kohtu põhjendused on üsna sisutühjad. Tema sõnul oli riigikohtu otsuses ikkagi annus riigi poliitikat. “Õigustati õigustamatut,” avaldas Hanso arvamust.
Pöide valda enim puudutanud 5000 elaniku kriteeriumi osas leidis riigikohtu kolleegium, et elanike kriteerium ei ole ainus, mida haldusterritoriaalse korralduse muutmisel arvestada tuleb.
“Seadus võimaldab valitsusel jätta ka alla 5000 elanikuga omavalitsusüksus ühendamata, kui selleks on kaalukad põhjused,” seisab otsuses.
Priit Lulla ütles, et tegelikult olid Ida-Saaremaa läbirääkimised tublid ja asjalikud. “Nii kaua, kuni [Taavi] Rõivas tuli siia jalgu trampima, et alla 5000 ei saa,” märkis Lulla. Kui nüüdset riigikohtu seisukohta lugeda, siis võinuksid läbirääkimised rahulikult edasi minna ja valitsus oleks teinud otsuse eraldi. Seda, et veidi alla 5000 elanikuga valdade puhul ollakse paindlikud, kinnitasid eile nii peaminister Jüri Ratas kui ka valitsust esindanud advokaadid.
Peaminister kinnitas Postimehele, et kohati muret tekitanud 5000 elaniku nõude puhul omavalitsuse moodustamiseks on mõistliku lahenduse leidmiseks võimalik lubada mõningast paindlikkust.
Advokaadid lisasid, et 5000 elaniku kriteerium on siduv sundliitmise menetluse algatamisel, kuid mitte lõppotsuse tegemisel. Seega ei pea valitsus sundliitmist lõpuni viima ja võib jätta näiteks 4999 elanikuga valla omaette. Ida-Saaremaa valdu see ei lohuta, sest nemad oleksid pidanud omakorda ühinema ja see ühinemislaev on nüüdseks juba sadamast lahkunud.
Andres Hanso sõnul jäädakse nüüd siis ootama valitsuse sundliitmise määrust. Seejärel saab vald esitada oma seisukoha ning siis valitsus kas jätab nad rahule või sundliidabki.
“Ei usu,” kostis Andres Hanso pakkumise peale, et äkki valitsus jätabki Pöide omaette nagu Muhu või Ruhnu. “Aga lootma peab,” lisas ta.
Vägisi armsaks ei saa
Tornimäe külje all tegutsev ettevõtja Priit Lulla ütleb naerdes, et vähemalt üks hea asi on sundliitmise juures küll. “Jääme siia üksinda ja keegi meid ei kontrolli,” muigab Lulla, viidates, et ei linnasaksad viitsi nii kaugele küll vist tulema hakata.
Tõsisemaks muutudes ütleb Lulla, et tasuks ühest asjast aru saada. Ühinemise vastu pole keegi, oleneb, kuidas seda teha. Tema sõnul oleks see pidanud olema nagu abiellumisega. “Armastama peaks ka,” arvab Lulla. Nüüd pannakse tema sõnul aga vägisi paari ja siis tuleb vaadata, kuidas hakkama saada.
Volinik Lulla ütleb, et linnast jääb Pöide ikka kaugele. Tõsi ta on, et väiksematest keskustest võistleb selle kandiga vaid Taga-Sõrve.
Räägitakse küll, et uues suures volikogus on linnamehi vähem kui maamehi, kuid pilt pöörduks Lulla arvates ikkagi linna kasuks. “See 40 protsenti on ikka huvitatud, et Tallinna tänav korda saaks,” ütleb ta, lisades, et maapiirkondade inimestel tuleks võidelda oma kandi eest.
Priit Lulla meelest oleks Saaremaa pidanud jaotuma Kuressaare, Ida-Saare ja Lääne-Saare vallaks.


description: Saaremaa kaubamaja juures uinakut teinud purjus mehe taskust rahakoti varastanud Gert Jürgenson sai kohtult tingimisi karistuse. 13. septembril varastas Jürgenson kaubamaja juures asuval puhkealal tukastava mehe taskust rahakoti 250 euro […]

title: Taskuvaras sai tingimisi karistuse

maintext:
Saaremaa kaubamaja juures uinakut teinud purjus mehe taskust rahakoti varastanud Gert Jürgenson sai kohtult tingimisi karistuse.
13. septembril varastas Jürgenson kaubamaja juures asuval puhkealal tukastava mehe taskust rahakoti 250 euro sularaha ja isikutunnistusega.
Kuna Jürgenson veetis kahtlusalusena kaks päeva eelvangistuses, kuulub määratud karistusest ärakandmisele kolme kuu ja 28 päeva pikkune vangistus, mille kohus jättis tingimisi kohaldamata ühe aasta pikkuse katseajaga. Lisaks määrati mees katseajaks kriminaalhooldaja järelevalve alla.
Kannatanule tuleb Jürgensonil maksta 250 eurot. Riigituludesse peab ta aga kandma 645 eurot sundraha ja maksma kaitsjatasu 160 eurot.


description: Eile hommikul avastas Muhu lambapidaja Rein Ling oma Lahekülas asuval karjamaal murtud lambad, kelle murdjaks võib kurikuulsa hundi asemel olla hoopiski ilves. “Murdmise iseloomu ja söömise järgi on seal esimese […]

title: Muhu lammaste murdmises on kahtlus ilvesel

maintext:
Eile hommikul avastas Muhu lambapidaja Rein Ling oma Lahekülas asuval karjamaal murtud lambad, kelle murdjaks võib kurikuulsa hundi asemel olla hoopiski ilves.
“Murdmise iseloomu ja söömise järgi on seal esimese vaatluse põhjal suure tõenäosusega seda tööd teinud ilves,” ütles keskkonnaameti jahinduse peaspetsialist Jaan Ärmus.
13-st küla keskel asuval karjamaal viibinud lambast murdis kiskja maha neli, kolmel lambal on kergemad vigastused ja kaks utte on kadunud. Murtud lambaid on söödud turjast ja kaelast, kahel lambal oli magu välja tõmmatud, kirjeldas Ärmus, kelle sõnul on selline käitumine iseloomulik ilvesele.
Lambapidaja Rein Ling, kes on ka jahimees, ütles, et ei oska hinnata, kas murdja võis olla ilves. “Ma ise olen ilvest näinud vaid loomaaias,” sõnas ta. Sel aastal on Muhu lambapidajaid hirmul hoidnud hunt, kes praeguseks on murdnud üle 60 lamba.
Arvukalt kariloomade murdmisi menetlenud looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi ütles, et kuna ei ole seda juhtumit eksperdina menetlenud, ei soovi ta seda kommenteerida. Küll aga kinnitas Talvi, et viimati murdis ilves Saare maakonnas lamba teadaolevalt eelmisel aastal.
2010. aasta aprillis avaldas Saarte Hääl koos fotoga loo, kuidas möödasõitjad silmasid Kuressaare–Kuivastu maanteel autoaknast väinatammi ääres liikunud ilvest. Tollast juhtumit kommenteerides tõi Jaan Ärmus välja, et Saaremaal on ilveseid olnud alates 1970. aastatest. Ilvest on loendatatud ka Muhu saarel. Saaremaal on aastate jooksul kütitud kaks ilvest. Esimene neist 1970. aastatel ja teine 1995. aastal.


description: Muhus Hellamaal sai värvikorra alla laululava, mille kujundus on koopia möödunud sajandil elanud Koguva taluperenaise seelikumustrist. Hellamaa külakeskuse juhataja Tiina Jõgi ütles, et muhulastel on põhjust oma värviküllase laululavaga rahul […]

title: Muhu rahvas hakkab laulma Schmuuli Mare seeliku all

maintext:
Muhus Hellamaal sai värvikorra alla laululava, mille kujundus on koopia möödunud sajandil elanud Koguva taluperenaise seelikumustrist.
Hellamaa külakeskuse juhataja Tiina Jõgi ütles, et muhulastel on põhjust oma värviküllase laululavaga rahul olla. “Niipalju kui mina tean, on kõik väga rahul – vähemalt meie taidlejad on küll väga õnnelikud ja tänulikud.”
Laululava arhitekt Terje Truumaa rääkis, et ilu poolest tuntud Muhu seelikud ja muhulaste huumorisoon viisid ta mõttele panna lauljad esinema seeliku all. “Kujutan ette, kui palju nalja hakkab rahvas saama, kui peaks tekkima kõnekäänd, et lähme seeliku alla või laulame seeliku all,” naeris Truumaa, soovitades mõelda ka vaatepildile, kus laululava seelik ja rahvariietes taidlejad uhkelt kokku sulavad.
Laululava mustri valimisel pakkus Muhu muuseum arhitektile välja kolm kirevamat seelikut. Muhu muuseumi teadur Eda Maripuu ütles, et laululava jaoks väljavalitud seelikumuster kuulus Koguva küla Tõnise talu perenaisele Mare Schmuulile (1878–1945). Just Tõnise talust sai Muhu muuseumi tekstiilikogu ka alguse ja sealt pärineb üsna mitu seelikut.
Arhitekti sõnul oli tema eesmärk seelikumuster ja värvitoonid värvikaardi koodide abil võimalikult üks ühele laululavale üle kanda. “Et kangas on ju üks ja puit on teine, mistõttu ei saa toonide identsuses päris kindel olla,” sõnas Truumaa.
Ka triipude laius on laululavale proportsionaalselt üle kantud, mistõttu tuli lava ehitusel kasutada viies eri mõõdus laudu. Lisaks on arhitektil mõte, et Muhu käsitöölised joonistaksid lavale oma käega siksakke, nagu neid leidub seelikumustrites.
Tiina Jõgi sõnul tahab vald järgmisel sügisel rajada laulava juurde betoonist tantsuplatsi ja paigaldada pingid. Terje Truumaa on seegi väljakutse lahendatud huumorivõtmes. Kuna lauluväljak asub spordiplatsil, paigutab ta pingid selliselt, et jooksurada hakkab kulgema pinkide vahelt läbi. “Siis on muhulastel Orissaare tammega staadionile midagi vastu panna,” sõnas Terje Truumaa. “Nii et ühed teevad teatrit ja teised seal parasjagu jooksevad.”
Esimene üritus uuel laululaval on ilmselt jaanipäevakontsert. Laululava pidulik avamine toimub aga mõni nädal hiljem, kui 8.–9. juulil peetakse nüüdisaja esimene Muhu laulupidu.
Jõgi sõnul oli laululava asupaigana kaalumisel ka Liiva, ent siis teadsid vanemad muhulased meenutada, et Hellamaal on ka varem laululava olnud. Pealegi peetakse Hellamaal traditsiooniliselt Muhu jaaniõhtut.
Muhu laululava ehitamine sai stardipaugu 2014. aastal, kui LEADER-programmi toel valmis laululava ehitusprojekt ja ehitati välja elektriliitumine. Möödunud aastal toimus Liival heategevuskontsert “Muhulastelt muhulastele”, millega koguti lava ehituskulude katteks üle 4800 euro. Et sel kevadel LEADER-meetmele esitatud taotlus toetust ei saanud, siis rahastas ehitust täies mahus Muhu vald.
Praeguse plaani kohaselt võiks laululava Hellamaa spordiväljakul valmida 2017. aasta lõpuks. Lava suurus on umbes 55 m², millele lisandub 13-ruutmeetrine esinejate ruum. Laululava hinnanguline maksumus on 110 000 eurot.


description: Kukkusin linnas libedal kõnniteel ja murdsin käeluu. Tööandja ütleb, et see ei ole tööõnnetus, sest see ei juhtunud meie ettevõtte territooriumil. Vastab Rein Reisberg, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Linnas kõnniteel juhtunud […]

title: LUGEJA KIRI

maintext:
Kukkusin linnas libedal kõnniteel ja murdsin käeluu. Tööandja ütleb, et see ei ole tööõnnetus, sest see ei juhtunud meie ettevõtte territooriumil.
Vastab Rein Reisberg, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant:
Linnas kõnniteel juhtunud õnnetus on tööõnnetus sõltuvalt sellest, miks töötaja seal kõndis. Kui ta täitis seal oma igapäevaseid tööülesandeid, näiteks postiljonina, siis on ilmselgelt tegu tööõnnetusega. Samuti on tegemist tööõnnetusega juhul, kui näiteks igapäevaselt kontoris töötav sekretär sai tööülesande osta kontori jõulukuusele ehteid ja õnnetus juhtus ajal, mil ta kõndis kauplusse ehteid ostma. Siinjuures ei oma tähtsust, mis esmapilgul tundub õnnetuse põhjusena – libe hooldamata kõnnitee, talvetingimusteks liiga libeda tallaga jalanõud, tähelepanu hajumine telefoniga rääkimise tõttu või töötaja kiirustamine. Tegu on ikkagi tööõnnetusega ja põhjused selguvad uurimise käigus.
Kuid on ka olukordi, kus kõnniteel juhtunud õnnetust ei loeta tööõnnetuseks. Teel kodunt tööle ja töölt koju juhtunud õnnetus ei ole tööõnnetus. Sellekohane muudatus tehti töötervishoiu ja tööohutuse seaduses juba aastal 2003. Samuti ei loeta tööõnnetuseks kukkumist kõnniteel, kui see juhtus tööaja hulka mitte arvataval lõunavaheajal, näiteks teel oma ettevõttest eemal asuvasse söögikohta.
Kui tööandjani jõuab teave töötaja kukkumisest kõnniteel, siis tuleb välja selgitada õnnetuse asjaolud. Kui asjaoludest ilmneb, et tegemist oli tööõnnetusega, peab tööandja vormistama raporti. Kui ilmneb, et tegemist ei olnud tööõnnetusega, koostab tööandja akti, milles kirjeldab õnnetusjuhtumi asjaolusid vabas vormis ja esitab uurimise lõpetamise põhjuse. Sõltumata sellest, kas koostatakse raport või akt, tuleb see esitada nii kannatanule kui ka tööinspektsioonile.


description: Lääne-Saare valla Kotlandi küla elanik Lelet Tamm jõudis uurimistöö tulemusena prügisokutajani, kes elab hoopis linnas. Prügi sokutamise probleem on Kotlandi külas ja Pihla ranna läheduses Lelet Tamme sõnul kestnud pea […]

title: Äravisatud paberid juhatasid prügisokutajani

maintext:
Lääne-Saare valla Kotlandi küla elanik Lelet Tamm jõudis uurimistöö tulemusena prügisokutajani, kes elab hoopis linnas.
Prügi sokutamise probleem on Kotlandi külas ja Pihla ranna läheduses Lelet Tamme sõnul kestnud pea kolm aastat. “See ei ole meie küla rahvaga seotud – kõigiga on räägitud. Ja mina korjan ja puhastan ja puhastan ja ei tea, kelle kuradi jama, ma ütlen,” tõdes Tamm, et niisugune reostamine tekitab nördimust.
Toodi müüdud majast
Viimasel korral leidis ta aga loodusesse visatud prügi seast reisi- ja kindlustusdokumendid. Tamm võttis ühendust paberites märgitud isikuga, kes väljendas suurt imestust ja sõitis järgmisel päeval Kotlandi külla. “Koristasime kahekesi kõik ära,” märkis Tamm. Tuli välja, et dokumendid asusid varem majas, mis oli juba 2014. aasta jaanuaris maha müüdud.
Tamm sai eelmiselt omanikult teada Kuressaares Kaevu tänaval asuva maja uue omaniku nime – Marek S. – ja uuris välja telefoninumbri. “Mina elan 33 km kaugusel Kuressaarest. Ei tea, miks käib keegi linnast siia prügi toomas. Esialgu ta (Marek S. – toim) ütles, et ei tea, kuidas prügi meile sattus,» rääkis Tamm.
Kurioosne oli loo juures see, et Marek tunnistas sodi küll omaks, kuna Tammel olid olemas faktid selle päritolu kohta, kuid reostamist mitte. Mõne aja pärast helistas Marek Tammele tagasi, kuna talle meenunud, et sõber Peeter võtnud prügi kaasa ja lubanud kodus ära põletada.
“Selline jutt oli,” nentis Tamm ja lisas, et prügi hulgas, mis Pihla ranna lähedale maha jäeti, oli palju sellist kraami, mida põletada ei saa.
Riputas häbiposti
Tamm tõdes, et tõendid on tal vaid ühe juhtumi kohta, kuid sellegipoolest kahtlustab ta, et kolme aasta jooksul on risustaja olnud sama. Esiteks klapivad reostamise alguse ja Kaevu tänava maja ostmise aeg. Lisaks oli Tamme sõnul äratuntav reostaja käekiri – prügi ei jäetud loodusesse kunagi koti sees, vaid see oli välja kallatud, enamasti üsna tee äärde. Aastate jooksul jäeti maha nii olme- kui ka ehitusprügi.
Kotlandi küla heakorra eest seisev Tamm kinnitas, et on olukorrast rääkinud nii keskkonnaametile kui ka vallavalitsusele ja ka politsei on sellest teadlik. Talle anti aga mõista, et esimese rikkumise korral risustaja trahvi ei pruugi saada, kui ta kahetseb. Tamm leidis aga, et tegu väärib siiski karistust ja riputas risustaja avalikku häbiposti. Nimelt kirjutas ta eile hommikul Facebooki: “Prügisokutajad tegutsevad taas. Reostajaks Marek Sepp Kaevu tänavalt.”
Marek S. kinnitas Saarte Häälele, et on prügi sokutamise teemal Lelet Tammega suhelnud. “Ma olen seotud küll sellega, aga see on keerulisem lugu. Ei, ma ei kommenteeri seda praegu,” lisas ta, viidates, et juhtumit praegu uuritakse.
Linnavalitsusest kinnitati, et kõnealusel Kaevu tänava kinnistul on kehtiv prügiveoleping olemas.


description: Novembrikuus lõpetasime KOP-i toetuse abil ahjuehituse. Enne pottsepa tulekut sai korraldatud talgupäev, kus lõhkusime vana kasutuskõlbmatuks muutunud ahju välja. Vanad ahjukivid hoidsime alles ning nüüd kerkib nendest uus sein, taaskasutus […]

title: KOP-toetuse ja vabatahtlike abiga sai Randvere seltsimaja uue ahju

maintext:
Novembrikuus lõpetasime KOP-i toetuse abil ahjuehituse. Enne pottsepa tulekut sai korraldatud talgupäev, kus lõhkusime vana kasutuskõlbmatuks muutunud ahju välja.
Vanad ahjukivid hoidsime alles ning nüüd kerkib nendest uus sein, taaskasutus on meil popp, sest ega kõik saagi olla uus ja läikiv.
Uue ja suurema ahju ehitamise käigus tuli korstnast välja ka hakipesa, mis sai ka kohe likvideeritud.
Täname Kohaliku Omaalgatuse Programmi, vabatahtlikke, kes talgupäeval abiks käisid, ja Lääne-Saare valda.
Hanna Saar, MTÜ Randvere Heaks


description: Kuressaare linnuse konvendihoone aknad vahetab välja OÜ Arens Ehitustööd, tehes seda  202842,68 euro eest. Lepingu järgi peaks veidi üle saja akna olema vahetatud 2018. aasta novembri lõpuks. Tööde eest vastutav […]

title: Linnuse aknad vahetab kohalik ettevõte

maintext:
Kuressaare linnuse konvendihoone aknad vahetab välja OÜ Arens Ehitustööd, tehes seda 202842,68 euro eest.
Lepingu järgi peaks veidi üle saja akna olema vahetatud 2018. aasta novembri lõpuks. Tööde eest vastutav erialaspetsialist on Tõnu Sepp.
Saaremaa muuseumil tuli akende vahetaja leidmiseks korraldada kaks hanget, millest esimene ebaõnnestus ja teisele laekus kaks pakkumist. Konvendihoone tinaraamistuses aknad on valmistatud ja paigaldatud 1980. aastatel ja on praeguseks täielikult amortiseerunud ega pea seetõttu enam tuult ja vihma. Pärast akende väljavahetamist peaks linnus paremini sooja pidama. Samuti peaks iga ruum saama vähemalt ühe avatava akna.
Arens Ehitustööd oli Saaremaa muuseumi partner ka Aavikute majamuuseumi remontimisel.


description: Lääne- Saare vallavalitsuse 6. detsembri istungi materjalid Isikliku kasutusõiguse seadmine Seati isiklik kasutusõigus Elektrilevi OÜ kasuks 29 m² ulatuses valla omandis olevale Viiumäe teele. Hajaasustuse programmi lõpparuande kinnitamine Kiideti heaks […]

title: VALLAVALITSUSE ISTUNGID


description: “Omavalitsus saab küll kontrollida kasside ja koerte pidamise eeskirja täitmist ja juhtida loomapidaja tähelepanu kehtivatele nõuetele, kuid sunni rakendamise võimalus puudub,” kirjutab Eestimaa loomakaitseliidu juhatuse liige Pille Tees liidu pöördumises […]

title: ELL: vald loomaomaniku kassi hukata ei saa

maintext:
“Omavalitsus saab küll kontrollida kasside ja koerte pidamise eeskirja täitmist ja juhtida loomapidaja tähelepanu kehtivatele nõuetele, kuid sunni rakendamise võimalus puudub,” kirjutab Eestimaa loomakaitseliidu juhatuse liige Pille Tees liidu pöördumises Pöide vallavalitsuse poole seoses Puka küla kortermaja ümber hulkuvate kassidega. “Väärteo korras karistamine on võimalik vaid rikkumisega kaasneva varalise kahju või tervisekahjustuse tekitamise korral.”
Eestimaa loomakaitse liidule (ELL) teatati, et Pöide vallas Puka külas on kortermaja ümber palju hulkuvaid kasse. Kassidel on küll omanikud, kuid teadaolevalt on kassid järelevalveta ja hulguvad väljaspool loomapidajale kuuluvat territooriumi.
Meedia vahendusel teab ELL, et vald on teinud hulkuva kassikarja omanikele ettekirjutuse, mille täitmata jätmisel ootab kasse hukkamine. Ettekirjutuse saanud loomaomanikele on kasside äraviimiseks aega antud 12. detsembrini.
Saarte Hääle andmetel (“Vallavalitsus: kassikari peab kortermaja ümbert kaduma”, SH 1.12) on kassid vaktsineerimata ning rikutakse ka Pöide valla koerte ja kasside pidamise eeskirja punkti, mille järgi ei tohi kasside pidamine häirida avalikku korda ning teiste inimeste rahu ja turvalisust, ning ka punkti, mille järgi tuleb korterelamutes loomapidamiseks sõlmida majanaabritega eelnev kirjalik kokkulepe. Vastavalt Saarte Hääles kajastatule on Pöide vallavanem andnud järgmise kommetaari: “Kui loomi tähtajaks minema ei toimetata, laseb vald loomad kinni püüda ja hukata ning kasside omanikud maksavad selle omast taskust kinni.”
Kasside kohene hukkamine pärast nende kinnipüüdmist ei ole kooskõlas loomakaitseseadusega, on lubamatu ja ka karistatav. Seejuures puudub omavalitsusel õigus ja pädevus loomi omanikult ära võtta või rakendada eeskirja alusel sundi.
Kohalikul omavalitsusel on aga seadusest tulenev kohustus korraldada esimesel võimalusel pärast teate saamist hulkuvate loomade (sh loomapidaja juurest lahtipääsenud loomade) kinnipüüdmine ning kui neid ei õnnestu omanikule tagastada, siis tuleb korraldada nende toimetamine varjupaika.
Kuna kasside omanik/omanikud on Pöide vallavalitsusele teada, ei saa kohalik omavalitsus loomaomaniku kindlakstegemise ja uue omaniku leidmise võimatusele tuginedes kasse hukata ka kahe nädala möödumisel varjupaika toimetamise hetkest.
Küll aga saab kohalik omavalitsus kasside omanikult sisse nõuda varjupaika viidud kasside kinnipüüdmise ja varjupaigas pidamise kulud ning on kohustatud kassid omanikule tagastama. Kui kasside omanikega ei ole võimalik kiirele ja rahumeelsele ning kasside heaolu arvestavale kokkuleppele jõuda, siis tuleb probleemi lahendamisel juhinduda eelnevalt viidatud õigusnormidest – teavitada vajadusel veterinaar- ja toiduametit, kes kontrollib kasside tingimusi ja otsustab loomade äravõtmise vajaduse üle ja/või korraldab kasside kinnipüüdmise kooskõlas hulkuvate loomade püüdmist ja pidamist reguleerivate normidega.
Kohaliku omavalitsuse pädevuses ei ole sätestada looma pidamise tingimusena kortermajades majanaabri nõusolek. Omandit puudutavad kitsendused saab sätestada vaid seadusega, üheski seaduses aga vastavaid kitsendusi ei ole. ELL palub kasside ja koerte pidamise eeskirja täitmise kontrollimisel, samuti eeskirja muutmisel arvestada inimeste põhiõigustega.
Lühendatult ELL-i pöördumisest Pöide vallavalitsuse poole seoses Pöide vallas Puka külas olevate kassidega ning kasside ja koerte pidamise eeskirjaga.


description: Riigi ilmateenistuse sügisese ülevaate kohaselt oli Saare maakond Eesti tipus nelja näitaja poolest.Ilmateenistuse teatel algab klimaatiline sügis, kui ööpäeva keskmine temperatuur langeb püsivalt alla 13 soojakraadi. Mandril juhtus see tänavu […]

title: Kõige soojem, kuivem, päikeselisem ja lumisem!

maintext:
Riigi ilmateenistuse sügisese ülevaate kohaselt oli Saare maakond Eesti tipus nelja näitaja poolest.Ilmateenistuse teatel algab klimaatiline sügis, kui ööpäeva keskmine temperatuur langeb püsivalt alla 13 soojakraadi. Mandril juhtus see tänavu 13.–14. septembril, saartel 17.–18. septembril ja läänerannikul (Vilsandi, Ruhnu, Ristna) alles 2. oktoobril.
Sügist iseloomustavate ilmanäitajate poolest tõusis Saare maakond esile neljal puhul. Vilsandi oli 92 mm sademetega sügise kõige kuivem paik (norm 204 mm), Sõrve 375,6 tunni päikesepaistega kõige päikeselisem koht, Ruhnu oma 8,3 keskmise soojakraadiga sügise kõige soojem paik ja Uue-Lõve 9. novembril maha sadanud 28-sentimeetrise lumekihiga sügise kõige lumisem koht.


description: Kaitseliidu Lääne malev pidas pühapäeval Kiltsi lennuväljal tervele perele mõeldud talvepäeva, kus võisteldi kolmel alal ka laskmises. Naiste sportpüstolis sai 70 punktiga esikoha saarlane Kätlin Poopuu. Talle järgnesid Ege Vaga […]

title: Kätlin Poopuu võitis sportpüstolist laskmise


description: Pankrotis Pidula mõisa ostis pankrotipesast välja kahe nädala eest loodud ettevõte Pidula Manor OÜ. Pidula Manor OÜ juhatuse liige Tarvo Kriisa ei soovinud mõisakompleksi edasise kasutamise kohta veel infot jagada, […]

title: Pidula mõisal uus omanik

maintext:
Pankrotis Pidula mõisa ostis pankrotipesast välja kahe nädala eest loodud ettevõte Pidula Manor OÜ.
Pidula Manor OÜ juhatuse liige Tarvo Kriisa ei soovinud mõisakompleksi edasise kasutamise kohta veel infot jagada, viidates, et tal on ka äripartner, kellega pannakse tulevikuplaanid paika lähiajal.
Vesa Lappalainenile kuulunud OÜ Pidula Mõis pankrot kuulutati ettevõtte oma soovil välja möödunud aasta novembris.
Selle aasta mais oli Pidula mõis pankrotivarana enampakkumisel alghinnaga 350 000 eurot, kuid ostjat ei leidnud.
Novembris olid OÜ-le Pidula Mõis kuuluvad neli kinnistut tervikvarana müügis 240 000 euroga.


description: Ühisnädalat on korraldatud juba neli aastat. Paraku jäi seekordne viimaseks. Mis järgmisel aastal toimub, eks seda näita aeg. Kindel on aga see, et parimate tunnustamine oli, on ja jääb! Tänavuse […]

title: Ühisnädal sai väärika lõpu

maintext:
Ühisnädalat on korraldatud juba neli aastat. Paraku jäi seekordne viimaseks. Mis järgmisel aastal toimub, eks seda näita aeg. Kindel on aga see, et parimate tunnustamine oli, on ja jääb!
Tänavuse ühisnädala raames said maavalitsuse tunnustuse edendustöösse panustanud. Toimus Lääne-Eesti turismikonverents, kus tunnustati parimaid turismiasjalisi, ja Torgu Kuningriik pidas oma 24. aastapäeva.
Korraldati koolitus, kus hoolivusest kogukonnas rääkisid külalised Lihulast, toimus noortele mõeldud õppereis Saaremaal. Noortega kohtus Kõrkvere seltsi juhatuse liige Mari Pihl.
Pöide Tujutares ootasid särasilmsed memmed-taadid ja Kavandi kandi seltsis memmed, kes olid noortele rikkaliku ja koduse laua katnud. Krista Riik rääkis Kavandi tegemistest.
Nädala lõpetas kodanikupäev Nasva klubis, kus taas räägiti hoolivast inimesest ja hoolivast ühiskonnast ning tunnustati parimaid.
Kokku toimus Saaremaal ühisnädala raames kuus üritust, milles osales 368 inimest.
Kodanikupäeva eesmärk oli teadvustada kodanikustaatust, tõsta kodanikuuhkust, kõnelda kodanikuõigustest ja juhtida tähelepanu kodanikutundele, -kohusele ja -vastutusele.
Seda olete kõik teinud. Aitäh teile, tegusad inimesed. Soovin teile veel rohkem tegusid uuel aastal.
Rahulikku jõuluaega ja hoolige üksteisest!
Helje Pent, Saaremaa arenduskeskus


description: Politseile möödusid jõulupühad raskemate vahejuhtumiteta, küll oli aga piisavalt toimetamist väljakutsetega, mille põhjuseks alkohol ja selle liigtarbimine. Kokku sai politsei pühade ajal 21 väljakutset ja tabas kaks purjus mootorsõidukijuhti, kelle […]

title: MIS JUHTUS?

maintext:
Politseile möödusid jõulupühad raskemate vahejuhtumiteta, küll oli aga piisavalt toimetamist väljakutsetega, mille põhjuseks alkohol ja selle liigtarbimine.
Kokku sai politsei pühade ajal 21 väljakutset ja tabas kaks purjus mootorsõidukijuhti, kelle joove oli nii suur, et tuli alustada kriminaalmenetlust. Pühade ajal registreeriti ka üks peretüli, mille üheks põhjuseks jällegi alkoholi liigtarbimine.
“Kuna kohe-kohe saabub ka aastavahetus ja rahvast on palju liikvel, on siinkohal paslik meelde tuletada, et leidke endi seast kaine grupijuht, kes oleks vajadusel ka kaine juht liikluses. Olge üksteise vastu sallivad ja hoolivad, siis läheb ka vana aasta minema rahumeelselt ja uus tuleb veelgi ilusam kui tänavune,” ütles Kuressaare politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Kaido Vahter. “Politsei soovib kõigile turvalist vana-aasta lõppu.”
24. detsembril kell 15.26 kutsuti päästjad välja liiklusõnnetuse tõttu, mis oli juhtunud Lääne-Saare vallas Kärlal. Kahe sõiduauto osalusel toimunud õnnetuses keegi viga ei saanud, juhid olid kained ja asjaga tegeleb edasi kindlustus.
26. detsembri hommikul enne kella kümmet juhtus liiklusõnnetus Kuressaare–Võhma–Panga maantee 1. kilomeetril, kus Aste poolt Kuressaare suunas sõitnud Volkswagen Gofi juht kaotas lauges kurvis oma sõiduki üle kontrolli ja auto paiskus maanteekraavi. Juhi väitel põhjustas õnnetuse libe tee.


description: Sel nädalavahetusel sõidetakse Kihelkonna valla teedel Eesti selle aasta viimane rahvaralli. Täpse kaardi katsetest ja nende toimumise kellaaegadest leiab allolevalt lingilt! Vaata suuremat kaarti siit! Print PDF

title: VAATA: Kihelkonna rahvaralli 2016 (kaart)