maintext:
Illuka otsustas liituda lõunaregiooni valdadega
9. september 2016
Varem Iisaku valla ühinemisläbirääkimiste ettepaneku tagasi lükanud Illuka vallavolikogu andis nüüd teada, et on valmis alustama läbirääkimisi Iisaku, Mäetaguse, Tudulinna ja Alajõe vallaga.
“Esimesel korral lükkasime läbirääkimiste ettepaneku tagasi, sest eelistasime alguses konsulteerida kõikide naaberomavalitsustega, ka polnud siis haldusreformi seadus veel vastu võetud,” põhjendas Illuka vallavolikogu esimees Paul Kesküla.
Läbirääkimiste juures on Illuka olnud siiski algusest peale − kõigis suundades, mida hakatuseks kombati.
“Oleme end asjadega kursis hoidnud, nüüd on aeg niikaugel, et peame selle ametlikuks muutma, ja valisime suuna, kus oleks eesmärk jõuda ühinemislepinguni. Volikogu otsusega on see suund lõunaregiooni poole ehk siis andsime oma valmidusest alustada ametlikke läbirääkimisi teada Iisaku, Mäetaguse, Tudulinna ja Alajõe vallale,” rääkis Kesküla. “Me ei alusta nullist, vaid jätkame sealt, kuhu konsultatsioonide käigus oleme jõudnud.”
Illuka volikogu pöördumises on ausalt märgitud, et kui vallal tekib mis tahes hetkel võimalus jätkata iseseisvalt, siis seda ka tehakse. Läbirääkimiste tulemused saavad sel juhul olla aluseks vastastikuse koostöö jätkamiseks muudel alustel.
Selline võimalus võib tekkida siis, kui riigikohus peaks valdade pöördumist arutades jõudma otsusele, et haldusreformi sundliitmist käsitlevad punktid pole põhiseadusega kooskõlas.
Juriidiliselt peab korrektne olema
Riigikohtu otsust ootavad pikisilmi kõik omavalitsused, kavandatavas Alutaguse suurvallas aga ennekõike Illuka ja Mäetaguse, kes eelistaksid omaette jääda, kui vähegi võimalik.
“Seda on hea teada, et Illuka on ka valmis meiega liituma − kaks tugevamat omavalitsust annavad lõunaregioonile kindlasti tugevust juurde,” ütles Mäetaguse vallavolikogu esimees Veljo Kingsep, viidates rahakamatele põlevkivivaldadele.
Mäetaguse volikogu pole veel otsustanud, kas ametlikke läbirääkimisi alustatakse Iisaku või Jõhvi suunal, ent Kingsepa sõnul kaldub eelistus pigem lõunaregiooni poole. Illuka lisandumine annab sellele arvamusele kindlust juurde.
Paul Kesküla rõhutas, et Illuka volikogu ei teinud kellelegi ühinemisettepanekut, vaid andis teada, et on valmis ühinema juba käimas olevate läbirääkimistega.
“Me ei saa läbirääkimistega ametlikult ühineda enne, kui meile on tehtud selleks uus ettepanek. Oleme regiooni vallajuhtidega koos istunud ja sellest rääkinud, ettepanek meile kindlasti tuleb, aga juriidilise korrektsuse huvides peame selle ära ootama.”
Iisaku vallavolikogu istung, kus selle ettepaneku tegemine päevakorda võetakse, toimub tuleval neljapäeval.
Viis valda mahuvad napilt raamidesse
Alguses oli idee ühendada nn Alutaguse vallaks seitse lõunaregiooni valda; pärast Avinurme ja Lohusuu otsust liituda Jõgevamaa poole on võimalikke liitujaid tänase seisuga viis.
Järgmisel neljapäeval teeb Iisaku vallavolikogu neljale ülejäänule läbirääkimiste alustamiseks ametliku ettepaneku; kui see volikogudes heaks kiidetakse, läheb järgmisena volikogudesse arutamisele liitumislepingu projekt.
“See projekt on valmis, põhiasjad on kokku lepitud,” ütles Iisaku vallavolikogu esimees Priit Palmet. “Ka Illuka on seal ära mainitud, oleme nendega arvestanud, nii et tehtud töö ei lähe raisku.”
Kui kõik viis valda ühinemiseni jõuavad, saab elanike arvuks 5200. Ilma Illukata jäänuks elanike arv alla seaduses nõutava 5000 ja liitujad pidanuks taotlema valitsuselt erisuse rakendamist.
“Kui nii Illuka kui Mäetaguse peaksid kõrvale jääma, ei mahuks me kolm − Iisaku, Tudulinna ja Alajõe − ka erisuse raamidesse ning ühinemine jääks ära,” tõdes Palmet. “Kui riigikohus sundliitmise põhiseadusega vastuolus olevaks peaks tunnistama, siis on terves riigis haldusreform ära lõppenud. Ma siiski usun, et see otsus tuleb reformi jätkamist toetav.”


maintext:
14aastase Darja mõrv on lahendatud, detailid avalikustatakse kohtus
20. september 2016
14aastase Darja tapmises kahtlustavana on kinni peetud kaks Narvast pärit noormeest, neist üht kahtlustatakse tapmises ja teist tapmise varjamises. Vastuse põhiküsimusele − miks tüdruk tapeti − ja muud detailid on uurimisorganid valmis avalikustama alles kohtus.
Uurimine tegi kindlaks, et 14aastane Darja tapeti sellessamas kohas, kust 2015. aasta 9. detsembril tema surnukeha leiti − Pähklimäe terviseraja kaugeimas osas, umbes paari kilomeetri kaugusel tema kodust. Uurijate sõnul oli tüdruk läinud sinna ise ja vägivaldselt teda sinna viidud ei oldud.
Darja oli pere vaateväljast kadunud viis päeva varem, 5. detsembril liitus otsingutega ka politsei. Juba enne surnukeha leidmist algatas politsei kriminaalasja ebaseaduslikult vabaduse võtmise fakti alusel.
Ida prefektuuri kriminaalbüroo juht Tarvo Kruup andis eile Narvas toimunud pressikonverentsil teada, et praeguseks on kohtueelne uurimine edukalt lõpule jõudnud, kõik kuriteo asjaolud selgunud ja mõningad detailid võib avalikuks teha. Muu hulgas selle, et tüdruku surnukehalt ei leitud vägivalla tundemärke ning alles pärast ekspertiiside läbiviimist sai selgeks, et ohvrit oli kägistatud.
Politseile ammu tuttavad
Uurimise käigus määrati hulk ekspertiise, tehti väga palju ülekuulamisi ja töötati andmetega, sealhulgas nii telefonioperaatorite info kui ka linna videosalvestistega. Välja töötati mitmeid versioone, kuid lõpuks jäi alles neist üks, mille kohaselt seostati Darja surmaga kaht Narvast pärit 1997. aastal sündinud noormeest.
Ohver ja kahtlustatavad olid omavahel tuttavad.
Tarvo Kruubi sõnul pidas politsei nad mõlemad esimest korda kinni juba detsembris ning esitas neile kahtlustuse surma põhjustamises ettevaatamatusest. Ent selleks hetkeks polnud piisavalt tõendeid ega ekspertiisitulemusi, et väita, et tegemist oli tahtliku tapmisega, ning noormehed lasti vabaks.
“Uurijatel oli ka teisi versioone, mida kontrolliti samasuguse põhjalikkusega, ent need ei leidnud kinnitust,” täpsustas Kruup.
Tema sõnul jätkati tööd põhiversiooni kallal, ehkki kontrolliti põhjalikult ka teisi. Maikuus esitas politsei ühele noormehele kahtlustuse tapmises ja teisele tapmise varjamises. Siis aga oli vaja teha veel ekspertiise ja kõik ekspertiisitulemused laekusid alles suve lõpus.
Kruup märkis, et tegemist oli väga keerulise uurimisega, kuid tänu heale koostööle politsei, prokuratuuri ja ekspertide vahel jõuti selleni, et praeguseks on kahele noormehele kahtlustus esitatud. “Oli mitmeid nüansse, mis panid proovile nii uurijad, prokurörid kui eksperdid. Meil oli väga hea koostöö, aga uurimise põhiroll jäi kanda kriminaalpolitseinikele, kes kasutasid oma oskusi inimeste lugemisel ja vaistu järgides suutsid koguda väga olulisi tõendeid,” sõnas Kruup.
Keerulisus seisnes tema sõnul ka selles, et surnukeha leiti viis päeva pärast kadumist. “Väga raske on leida tõendeid vabast loodusest ja see on suur ime, kui need leitakse.”
Vastused küsimustele kõlavad kohtus
“Nüüd lõpuks on kriminaalmenetlus prokuratuurile üle antud ja valmis kohtulikuks uurimiseks,” ütles Tarvo Kruup.
Viru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör Margus Gross ei öelnud otsesõnu, kas noormehed on end süüdi tunnistanud või mitte, kuid sõnas, et nad on andnud piisavalt ütlusi, kusjuures kevadel rääkisid nad uurijatele rohkem kui talvel.
“Kõike, mis puudutab motiivi ja seda, kuidas see toimus, arutatakse kohtus,” lisas Gross.
Darja tapmises kahtlustatav noormees kannab praegu vanglakaristust varasema kuriteo − röövimise eest. Teist noormeest kahtlustatakse tapmise varjamises ning tema suhtes on tõkendina kehtestatud elukohast lahkumise keeld. Teda on varem kriminaalkorras karistatud kehalise väärkohtlemise eest.

fasttext_language: et


title: Kui enda kaitseks pole raha

maintext:
Kui enda kaitseks pole raha
2. september 2016
Tänases Põhjarannikus räägib endine Kohtla vallavanem Hannes Lumiste sellest, kuidas temast sai kriminaalkurjategija. Aga otseselt mitte see ei ole tänase juhtkirja teema.
Oleme mitmesuguseid kohtulugusid ja kriminaaluurimisi kajastades aina sagedamini kokku puutunud juhtumitega, kus inimesed tunnistavad ennast süüdi või ei kaeba süüdimõistvat kohtuotsust edasi põhjusel, et see on nendele liiga kallis ja neil pole selleks raha. Sama tunnistab tänases lehes ka endine Kohtla vallavanem Hannes Lumiste. Olukorras, kus sa oled kulutanud enda süütuse tõestamisel riigiga vaidlemiseks juba mitu tuhat eurot ja kohtuvaidluse lõpuks vajad ehk veel sama palju, sul pole tööd või kui on, siis pead ju millestki ka peret ülal pidama − ühel hetkel ongi otsustamise koht.
Võib ju öelda, et riik tagab kõigile kaitse. Aga kahjuks on nii, et riigi määratud advokaadil pole eriti stiimulit pingutada. Kuigi ka riik maksab määratud advokaadi tasuna üsna korraliku summa − 40 eurot tunnis −, siis advokaat saab selle raha igal juhul kätte. Palgatud advokaadi tasu võib olla vähemalt kaks korda kõrgem.
Ent ka riikliku advokaadi korral peab inimene kulud hüvitama, kui ta süüdi mõistetakse − kohtuotsus pole aga ju kunagi sada protsenti ette teada. Paljud löövadki käega ja tunnistavad ennast süüdi (ehkki tunnevad, et ebaõiglaselt) pelgalt materiaalsetel põhjustel. Selline olukord aga õõnestab õigusriigi autoriteeti.


maintext:
Ida-Viru mööblitootmise lipulaev värbab uusi töökäsi
28. september 2016
OÜ TNC-Components − Kohtla-Järve mööblikombinaadi järglane − palkab novembris 21 töötajat, kasutades selleks riigi ellukutsutud töökoha loomise toetust, mis peaks ergutama Ida-Virumaale investeerima.
Kävas asuv TNC-Components on üks Eesti suuremaid mööblikomponentide, köögi- ja vannitoamööbli tootjaid, mis alates 2001. aastast põhineb täielikult Soome kapitalil.
Areng mitmes suunas
“Tegevuse laiendamise ideed on olnud õhus ka varem, aga nüüd on soodne hetk, et arenguplaane kiirendada,” ütles ettevõtte direktor Marko Melter.
Areng toimub korraga mitmes suunas. Näiteks võetakse senisest rohkem sihikule garderoobide tootmine. Samuti soovitakse välja tulla projektimööbli turul − siin on peamisteks partneriteks Soome ehitusettevõtted ja Eesti moodulmajade tootjad.
“Eelmisel sügisel tõime siia emaettevõtte kesklao, mis tähendab, et meil on olemas absoluutselt kõik, et saaksime panna kohapeal kokku standardse köögi- ja vannitoamööbli ning garderoobid ja neid moodulmajade tootjatele tarnida,” ütles Melter.
Suurem maht tingib selle, et lisaks tootmisele hakkab kahes vahetuses tööle ka pakkimine, logistikaladu ja projektimööbli kokkupanek.
Praegu eksporditakse üle 90 protsendi toodangust Skandinaaviasse ja mujale Euroopa Liitu. Kunagi peeti ka Venemaa turu vallutusplaane, aga need on praegu pandud ootele. Venemaa turg on küll Melteri sõnul ahvatlev, seda enam, et firma eelkäija, Kohtla-Järve mööblivabrik, ehitati plaaniga varustada köögimööbliga kogu Baltikumi ja Peterburi ümbrust. “Mõtteid endiselt on, aga praegu näeme, et mujal turgudel on lihtsam toimetada,” tähendas ta.
Ettevõtte eelmise aasta müügikäive oli 6,5 miljonit eurot ja sel aastal ulatub see prognoosi järgi 9-10 miljoni euroni. Puhaskasum ligines mullu 300 000 eurole ja jääb tänavu kasumiprognoosi järgi samasse suurusjärku.
“Arvan, et meil läheb oma sektoris väga hästi. Kasum oleks eelmisel aastal kindlasti suurem olnud, aga kuna tegime ühekordseid investeeringuid − panime raha lattu seisma −, tõmbas see kasumi tagasihoidlikumaks. Alates 2001. aastast kuni praeguseni oleme investeerinud ettevõttesse ligemale 7,85 miljonit eurot. Kõike, mida annab, automatiseerime. Sel aastal soetasime esimese roboti ja nüüd püüame saada kogemuse, kuidas seda kasutada võimalikult paljudes kohtades, näiteks CNC-pinkide käsitsemisel,” rääkis Melter.
Toetus sobival ajal
Automatiseerimisest hoolimata kasvab tootmismahu suurenemisega vajadus töökäte järele ja riiklik töökoha loomise toetus tuli ettevõttele sobival ajal.
“Muidu oleme kasvanud tasa ja targu, aga nüüd otsustasime seda teha kiiresti ja fokusseeritult. Eks see sunnib protsesse paremini läbi mõtlema. 20 inimest ühes kuus tootmisesse tuua on ikka päris suur arv, arvestades, et meil on praegu hingekirjas 79 inimest,” rääkis Melter.
Tehasesse vajatakse juurde puidutööpingi ja CNC-tööpingi operaatoreid ning seadistajaid (töötasu 600-1000 eurot), mööbli monteerijaid (töötasu 600-800 eurot), laotöötajaid (töötasu 600-1000 eurot) ja mehhatroonikuid-hooldelukkseppi (töötasu 1400 eurot). Täna toimub töötukassa Jõhvi büroos ettevõtte infopäev. Väljavalitud kandidaadid kutsutakse proovipäevale.
Töötukassa Ida-Virumaa osakonna tööandjate konsultandi Kaire Põlgaste sõnul suunatakse TNC-Componentsi infopäevale inimesed, kes sobivad töökoha loomise toetuse sihtrühma ehk on olnud töötud vähemalt kuus kuud. “Selleks ei pea olema töötukassas arvel. Võib-olla on inimene olnud lapsega kodus, õppinud… Seetõttu oleme reklaaminud infopäeva ka väljapoole, seda enam, et tööandja on ise valmis inimesi koolitama.”
Koolitamises loodab mööblitehas teha koostööd Ida-Virumaa kutsehariduskeskusega, mille nõukoja liige Melter on. Õpipoisiõpe toimub vähemalt 2/3 ulatuses tööandja juures ja sinna saab suunata ka olemasolevaid töötajaid.
Töökoha loomise toetust makstakse tööandjale, kes võtab Ida-Virumaal ühe kalendrikuu jooksul tööle vähemalt 20 töötut. Riik hüvitab 50 protsenti töötaja brutopalgast maksimaalselt ühe aasta jooksul. Toetuse ülempiir on kahekordne töötasu alammäär ehk 860 eurot.
Esimesena sõlmis töötukassa juulis lepingu MTÜga Sotsiaalse Kohanemise Tugikeskus, kes valmistab puidust mänguasju ja plaanib oma tegevust laiendada ning töötajaid juurde värvata. Septembris on lisandunud kaks Narva õmblusettevõtet: OÜ JunEst ja OÜ Palladapluss. Tõsisest huvist on teada andnud Narva tööstuspark ja MTÜ Voice. Viimane otsib inimesi, kes loevad stuudios sisse audioraamatuid ja kasutusjuhendeid.
Kevadel võivad sündida lepingud OÜga N&V (vajab 20 hooajatöölist), OÜga Shroma (otsib 150 keevitajat) ja OÜga FastVPS Eesti (värbab 20 klienditeenindajat hotelli ja restorani).
“Nimekirjas on üle kümne ettevõtte ja huvilisi tuleb juurde,” kommenteeris töötukassa Ida-Virumaa osakonna juhataja Anneki Teelahk. “Oleme kutsunud ka mujalt ettevõtteid Ida-Virumaale, aga eks aeg näitab, kes võtab sellest kinni ja kes mitte.”


maintext:
Eesti president − universumi direktor või visiitkaart?
7. september 2016
Presidendivalimistest on vististi kõik juba midagi arvanud ja nii õnnestus minulgi kui väliskommentaatoril paar sõna raadios öelda. Tõepoolest, nagu ma juba Vikerraadios ütlesin, jääb aeg-ajalt mulje, et Eesti valib universumi direktorit, aga mitte presidenti. Vaadates seda, missuguseid probleeme peaks tulevane president lahendama − alustades haigekassa puudujäägist ja lõpetades ühiskonna ühendamisega.
Ometi on presidendil põhiseaduse paragrahvi 78 punkti 1 järgi kohustus esindada Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises. Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne ütleb laiasõnaliselt, et vabariigi presidendil on kokku 19 ülesannet või pädevust, “millega taheti anda ammendav loetelu tema ülesannetest ja keelata nende laiendav tõlgendamine”. Ehk siis president ei ole tõesti universumi direktor, vaid tema ülesanded on täpselt määratletud. Seda siis eeskätt välissuhtluses.
Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne lisab, et “rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikkel 7 kohaselt loetakse riigipead riigi rahvusvahelise suhtlemise organite seas riiki esindavaks ilma erilise volituseta (ex officio). Esindamine rahvusvahelises suhtlemises ei tähenda üksnes suhtlemist teiste riikidega, vaid laieneb ka suhetele rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude rahvusvahelise õiguse subjektidega (nt Püha Tool, Malta Rüütliordu)”.
Mõneti meenutab olukord Euroopa Parlamendi valimisi, kus samamoodi on parlamendisaadikuil roll ja kohustus kaasa rääkida Euroopa asjades, unustamata muidugi ka koduseid huve. Ent ikkagi on europarlamendi valimisdebattidel läinud jutt peaaegu kohe kodumaa peale. Arusaadavalt, sest saadikud tunnevad ju Eestit kõige paremini ja eks igaühel ole ka mingi mure välja öelda. See kõik ei lähe aga kokku tegelikkusega, sest Euroopa Parlamendi saadik ei saa hakata teid sillutama või koole avama.
President saab muidugi üht-teist ära teha riigisiseselt. Ja see oleks tõesti keeruliste välis- ja julgeolekupoliitiliste küsimuste viimine rahvani. Nii näiteks tegi enne euroreferendumit 2003. aastal Arnold Rüütel, kes asus toetama Eesti ühinemist Euroopa Liiduga. Olid ju arvamusküsitlused näidanud sugugi mitte ühemõttelist poolehoidu ühendusega liitumisele.
Miks ei võiks tulevane president kõnelda rahvaga näiteks rändekriisist, piirilepingutest, Brexitist ja selgitada selle tegevuse juures ka Eesti huve? Kes tahab, see tuleb kuulama. Lisaks võiks president ulatuda ka vene keelt kõnelevate elanikeni, kes suudavad küll vastu võtta teistsugust informatsiooni, mida neile paiskab päevast päeva Kremli kontrollitud meedia. On ju ETV + deklareerinud, et nende prioriteet pole välisuudised, ja jääbki küsimus, kust peaksid meie vene inimesed saama adekvaatset infot maailmas toimuva kohta. President ei suudaks kindlasti seda infolünka üksinda täita, kuid hakatuseks sobiks tema väga hästi.
Teine lugu on tõesti sellesama rahvusvahelise suhtlemisega. President on Eesti visiitkaart. Et Eesti on nii Euroopa Liidu kui ka NATO liige, kirjutab rahvusvaheline meedia presidendist pärast valimistulemuste selgumist ilmselt rohkem kui mingi muu väikeriigi puhul. Kui presidendiks peaks saama näiteks Mailis Reps, on kindlasti Läti meedia tähelepanu kõrgem, sest on ju Repsi abikaasa lätlane.
President võtab vastu oma kolleege − riigipäid teistest riikidest. Enamasti siis, kui tegemist on riigivisiidiga. Iga välisvisiidi puhul koostab presidendi/peaministri/välisministri jt büroo koostöös külastatava riigi saatkonnaga memo külastatava riigi, sealhulgas selle riigi liidrite kohta.
Mõttemänguna võikski lühidalt arutleda, mida kirjutaksid saatkonnad meie presidendikandidaatide kohta, ehk tekiks rubriik “Kui ma oleksin välisriigi diplomaat”. Ja tulebki arvestada, et nad kirjutavad raporteid ka praegusest presidendikarussellist.
Siim Kallase puhul poleks kahtlust, et ära toodaks tema Euroopa Komisjoni taust ja ka varasem olemine Eesti pea-, välis- ja rahandusministriks. Mõni usinam saatkond võib mainida temaga seotud rahaskandaale. Marina Kaljuranna puhul leiaks mainimist tema töötamine välisministrina, ilmselt rõhutataks ka tema olemist Eesti suursaadikuna Venemaal pronkssõduri kriisi ajal 2007.
Allar Jõksi, Mailis Repsi ja Mart Helme puhul oleks kohest infot saatkondadel kindlasti vähem, seda rohkem peaksid memo kirjutajad pingutama, et korralik teave oma riigijuhtideni jõuaks. Tahame seda või mitte, aga Helme puhul mainitaks ära EKRE ja seda seostataks teiste Euroopa äärmusparteidega.
Samas ei saa memode kirjutajad ka maad ja taevast kokku kirjutada − meid külastaval inimesel jääb memo lugemiseks aega tavaliselt lennukireisi jagu, mitte rohkem. Seega tuleb välja tuua põhiline.
Iseasi muidugi − ja seda kohtab tänapäeva maailmas järjest rohkem −, kui riigijuhid üksteist varasemast isiklikult tunnevad. Säärane tõenäosus on jällegi suurem Siim Kallase ja Marina Kaljuranna puhul, kes on Euroopa Liidu kaudu oma kolleegidega palju tutvusi sobitanud.
Iseenesest oleks kas või protokolliliselt huvitavam − aga loomulikult ka muid aspekte silmas pidades −, kui Eesti presidendiks saaks naine. Mida hakkavad tegema siis koos riigipeade abikaasad (neile ju organiseeritakse aeg-ajalt eraldi programm)? Kui Eesti presidendiks saab Marina Kaljurand ja USA presidendiks Hillary Clinton, siis oleks lihtsam − Bill Clinton võiks sundimatult jutelda Kalle Kaljurannaga. Clintoni visiiti ei pruugi toimuda, aga kindlasti toimub Läti presidendi Raimonds Vejonise visiit. Mailis Repsi presidendiks olemise puhul on võimalus, et Iveta Vejone ja Agris Repšs veedavad aega läti keeles vesteldes. Mida aga nad koos külastaksid, oleks iseküsimus.
Pärast 24. septembrit oleme muidugi targemad. Aga kindel võib olla selles, et me ei saa uut universumi direktorit, küll aga uue visiitkaardi, kes on Eesti riigipea nii Eesti Euroopa Liidu eesistumise kui ka vabariigi 100. sünnipäeva pidustuste ajal.


maintext:
Kohtla-Järve tahab endise ühiselamu lammutada veel sel aastal
29. september 2016
Kohtla-Järvel Kalevi 33 asuva endise ühiselamuhoone lammutamiseks välja kuulutatud riigihankekonkursi võitis Järvamaa firma Jäätmeproff. Linnavalitsus ootab nüüd firmalt oma hinnapakkumise kinnitamist ning loodab, et tondiloss tehakse maatasa veel selle aasta lõpuks.
Konkursist võttis osa neli firmat, ükski neist polnud kohalik. Parima pakkumise − veidi üle 106 000 euro − tegi firma Jäätmeproff, kuid lepingut nendega sõlmitud veel ei ole. “Asi on selles, et konkursi võitjal on aega oma hinnapakkumise kinnitamiseks või sellest loobumiseks,” selgitas Kohtla-Järve abilinnapea Vitali Borodin. “Praeguseks ei ole me neilt saanud ei üht ega teist, kuid aeg läheb. Ent usun, et kui firma tahaks oma pakkumisest loobuda, siis oleks ta seda juba teinud.”
Kalevi 33 asuva hoone lammutamiseks on linn ette näinud 120 000 eurot, sellest 60 000 eurot tuleb linnaeelarvest ja 60 000 eurot on KredExi toetus. Üheksakorruseline hoone on kavas lammutada spetsiaalse kraana abil, alustades ülemistest korrustest ning kasutamata seejuures lõhke- või muid seadeldisi, kuna kõrval asuvad elumajad.
Borodin tunnistas, et firma Jäätmeproff hinnapakkumine oli tõepoolest väga soodne ning seetõttu on hakanud linnal tekkima kartused, et firma võib oma plaanidest loobuda. Sel juhul tuleb korraldada uus riigihankekonkurss.
Vitali Borodini sõnul jääb linnal praegu üle vaid oodata, kuid eile saadeti firmale kiri palvega oma vastus kiiremini anda. Nii et esialgu pole teada, millal asi lammutamiseni jõuab.
Endise ühiselamu saatus oli lahtine kümme aastat ning alles tänavu aprillis õnnestus linnal hoone omanikuks saada. Enne seda kuulus see OÜ-le Dominabalt ning võõrast vara ei saanud linn lammutama hakata.
Kohtla-Järve linnavalitsus osales kohtutäituri korraldatud enampakkumisel Kalevi 33 asuva kinnisvara müügiks hinnaga 22 500 eurot. Teisi soovijaid, kes oleks tahtnud tondilossi omanikuks saada, ei leidunud ning nõnda sai linn hoone enda omandusse omanikule esitatud sunniraha nõude katteks.
“Me kavatsesime hoone veel enne selle aasta lõppu lammutada, ent konkreetne tööde graafik koostatakse konkursivõitjaga lepingut allkirjastades,” ütles Borodin.


title: Põhjarannik laupäeval, 10. septembril

maintext:
Põhjarannik laupäeval, 10. septembril
10. september 2016
* Jõhvi loodav tervisekeskus tekitab pingeid. Ehkki OÜ Corrigo esitatud Jõhvi tervisekeskuse projekt on saanud sotsiaalministeeriumilt rohelise tule, võib vahepeal vahetunud vallavõim otsustada omaosalusest loobuda ja asuda toetama olemasoleva perearstikeskuse renoveerimist. Selline võimalus jäi õhku kolmapäeval toimunud sotsiaalkomisjoni istungil, kuhu olid kutsutud ka Jõhvis tegutsevad perearstid, kuna erimeelsused tervisekeskuse küsimuses pole vaibunud.
* President Toomas Hendrik Ilves käis eile Jõhvis asuvas Viru jalaväepataljonis lahkumisvisiidil, tänades kaitseväelasi teenistuse ja nende peresid kannatlikkuse eest. Ilves tõdes, et tema ametisoleku kümne aastaga on kaitsevägi teinud oma arengus suure sammu. Ta kinnitas, et Eesti kaitsevägi on maailmatasemel, ja tänas neid, kes selle eest on hea seisnud. * .Eeloleval nädalal arutavad Ida-Viru keskregiooni neli volikogu omavahelist liitumislepingut, mis näeb muu hulgas ette, et kuigi vallakeskus hakkab olema Jõhvis, jäävad vähemalt esimesed neli aastat endistesse vallamajadesse elanikke teenindama teenuspunktid. Kohtla, Kohtla-Nõmme ja Toila volikogu arutavad lepingut eeloleval kolmapäeval, Jõhvi volikogu päev hiljem. Uue omavalitsuse nimeks saab Jõhvi vald.
* Põhjaranniku pikk nädalavahetuse intervjuu on klimatoloog Ain Kallisega, kes tõdeb, et kliima poolest on Eesti suur riik. “Eesti, Inglismaa, Soome ja Iirimaa on ilmaennustamise seisukohalt väga rasked paigad. Tsüklonite liikumise teed muutuvad nii kiiresti; kui üks neist läheb 100 või ka 50 kilomeetrit lõuna või põhja poolt, on ilm kohe vastupidine. Tunnen sünoptikutele vahel kaasa, kui näen, et ilm on niisugune segane. Mina ilma ei ennusta, olen klimatoloog ja saan rääkida ilmast tagantjärele − see on palju “ohutum” töö kui sünoptikul,” on Ain Kallis avameelne.
* Tänases Põhjarannikus on reportaaž Kohtla-Järvel Põhja alleel asuvast ühiselamust, kuhu on suuremas osas koondatud elama eluheidikuid. Ent ühiselamu uus omanik on asunud üheksakorruselist hoonet renoveerima, et meelitada sinna elama ka korralike elukommetega inimesi.
* Juubelijuttu aetakse tänases Põhjarannikus venekeelse Raadio 4 Narva stuudio inimestega, kes tähistasid hiljuti oma stuudio 20. sünnipäeva.


title: Raha inimeste ravimiseks on otsas

maintext:
Raha inimeste ravimiseks on otsas
8. september 2016
2016. aasta ravirahastamise lepinguid nähes võis tervishoiusektorit tundev inimene kohe prognoosida, et haigekassa süsteem kukub kokku selle aasta keskpaigaks. Ja tal oli õigus.
Me oleme tervishoiusüsteemi rahastamisel jõudnud nüüd reaalselt selleni, et ressursse haigeid ravida lihtsalt ei jätku.
Valitsusele ei tohiks see olukord tulla ootamatult. Seal on ju praegu koguni kolm ministrit, kes on olnud eri aegadel sotsiaalministri ametis.
Sellele, et Eesti tervishoiusüsteemi rahastamine ei ole jätkusuutlik, juhiti tähelepanu juba aastaid tagasi. Eestis on tervishoiusüsteem rahastatud sotsiaalmaksust ja solidaarsuse printsiibil. Pole vahet, kas oled terve või haige − sotsiaalmaksu maksad ikka.
Ent ainuüksi sotsiaalmaksust laekuvatest tuludest ei piisa kulude katmiseks. See on ammu selge. Haigekassa tänavune eelarve on 33 miljoniga miinuses. Miks juhtus nii? Põhjusega. Patsiente on vaja ravida suuremas mahus, kui seda praegune haigekassa eelarve võimaldab.
Eelarve miinust saab katta kogutud ressursside arvelt, viimaseid ei saa aga kasutama hakata enne, kui on selge, mismoodi tulevikus tervishoiu rahastamine toimima saab. Kogutud reserv ei ole lõpmatu ega lahenda pikas perspektiivis olukorda.
Nõustun Eesti arstide liidu sekretäri Katrin Rehemaaga, et juba praegu ei jõua patsiendid õigel ajal arsti juurde.
Täiesti alusetu on peaministri ja rahandusministri väide, et haigekassa juhatus on eelarvega vastutustundetult ümber käinud. Haigekassa juhatus on püüdnud teha kõik võimaliku, et patsiendid ei jääks ravita. Kui nüüd survestatakse haigekassat eelarvet tasakaalustama ilma lisavahenditeta, siis tulemuseks saab olla ainult plaaniliste haigete ravi lõppemine selleks aastaks. Vältimatut abi ei saa me lõpetada ja EMOd koormatakse veelgi rohkem üle ning lõpptulemusena on kaugelearenenud haigusega patsiendi ravimine kordi kallim kui õigeaegne haigusele jälile saamine.
Tervishoiusektor on mures. Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski on selgelt väljendanud oma seisukohta, et riigipoolsete lisavahenditeta olukorda ei paranda. Selle asemel et kuulda võtta ministrit ja koalitsioonipartnerit, mitmeid eksperte ja riigikontrolli, oleme sunnitud tervishoiusektori sees üle vaatama kokkuhoiu võimalused.
Eesti tervishoiusüsteem on üks efektiivsemaid Euroopas ja süsteemis see veelgi rohkem kokku tõmmata on väga raske. Võime arutleda selle üle, et koondada veel rohkem erialasid regionaal- ja keskhaiglatesse, jättes üldhaiglatele järelraviteenuse ja erakorralise abi. Sel moel läheme aga vastuollu geograafilise kättesaadavuse printsiibiga ja patsiendid peavad hakkama otsima võimalusi oma kodust kaugele arsti juurde sõitmiseks. Teades kiratsevat Eesti infrastruktuuri ja kõrget kütuse hinda, võin prognoosida, et selle tagajärjel jääb veel rohkem haigeid õigel ajal ravimata.
Peale rahapuuduse põhjustab ravijärjekordade tekkimist veel üks nüanss − personali nappus. Võimalik, et saamegi suurendada ravijuhtumeid sisemiste ümberkorraldustega, aga kes need ravijuhtumid ära teeb, kui arste ja õdesid ei jätku?
Teine variant on tuua teenused haigele lähemale ehk siis panna meedikud mööda Eestit “gastroleerima”. Kas keegi on aga arvutanud, kui palju selline tervishoiuteenuse osutamise viis võiks riigile maksma minna?
Eesti arstide liit on välja kuulutanud 20. septembril toimuva tervishoiutöötajate hoiatusstreigi. Huvitaval kombel on meedia hakanud seda kohe streikijate vastu pöörama, et varjatud eesmärk on tervishoiutöötajate miinimumtunnitasu tõstmisele rahalise katte saavutamine. Praegu on tervishoiusektori surve ikkagi sellele, et leitaks lahendus tervishoiusüsteemi rahastamise jätkusuutlikkuse tagamisele viisil, mis tagaks piisavalt vahendeid patsientide ravimiseks.
Valimislubadus − sotsiaalmaksu vähendamine − kindlasti probleemi ei lahenda, vaid hoopis süvendab seda. Jällegi viitan Katrin Rehemaa sõnadele: see ongi poliitikute töö leida lahendus kriisile, mille keskmes on tavaline eestimaalane.
Tervis on meie kõige kallim vara, sest kui pole tervist, kannatab elukvaliteet ning riik, mis ei leia vahendeid oma rahva tervena elatud aastate pikendamiseks, ei jõua kunagi viie rikkama riigi hulka.


maintext:
Haridustaeva säravaid tähti tunnustatakse tänavu Jõhvis
9. september 2016
Ida-Virumaalt jõudis aasta õpetaja kandidaatide hulka kolm haridusinimest: Heidi Uustalu, Silja Sarap ja Tiiu Assafrei. Iga kategooria laureaadid kuulutatakse välja 8. oktoobril Jõhvi kontserdimajas üleriigilisel auhinnagalal “Eestimaa õpib ja tänab”.
Aasta õpetaja gala eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ning kelle töö on teistele eeskujuks.
Parimatest parimad
Haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsiooniosakonna asejuhataja Tarmu Kurm ütles, et tunnustuskonkursile said kandidaate esitada kõik soovijad, kokku tehti seda rohkem kui 900 korral. “Parimatest parimate väljaselgitamiseks tegid tööd maakondlikud komisjonid, kõrghariduse komisjon ja seejärel üleriigiline komisjon, kuhu kuulusid haridusega seotud organisatsioonide esindajad.”
Aasta õppeasutuse juhi kandidaat, Kiviõli 1. keskkooli direktor Heidi Uustalu ütles, et teda on tunnustatud maakondlikul tasandil, aga vabariiklikku esikolmikusse pole ta varem pääsenud. “Eesti meistrivõistluste pronks on juba taskus,” naeris ta.
Uustalu ütles, et 13 aasta jooksul on praeguses ametis olnud paremaid ja halvemaid aegu, aga igav pole seni hakanud.
“On teooria, et ühel kohal võib olla maksimaalselt viis aastat, siis hakkad manduma. Mingil hetkel olin murelik ja otsisin selle kohta märke, aga ei leidnud. Ma ei usu enam, et käid viie aastaga maha, kui töö köidab. Elu kihutab sellisel tempol, et püsi ainult reel.”
Uustalu lisas, et peaks minema auhinnagalale koos kollektiiviga.
“Lihtne on särada, kui su ümber on nii palju inimesi, kellega me vastastikku inspireerime ja innustame. Üks pole lahinguväljal sõdur ja ma olen tänulik inimeste eest, kellega saab teha kooli, nagu ta minu arvates peaks olema − ühine õppimise ja inimeseks kasvamise koht.”
Haridus- ja teadusministeerium kirjeldab Heidi Uustalu kui inimest, kes peab juhina väga oluliseks oma töötajate rahulolu ning töötab nii enda kui meeskonnaga selle nimel, et muuta koolikeskkond sõbralikuks.
“Ta on valmis kuulama ja panustama, on paindlik ning aitab raskes olukorras lahendusi leida. Õnnestumiste puhul tõstab esile nii õpilasi kui õpetajaid. Uustalu on sihikindel ja eesmärgile orienteeritud ning edastab jõuliselt sõnumit: tahan-suudan-teen. Ta on ettevõtliku kooli programmi vedaja ja liitujate abistaja, tehes tihedat koostööd Ida-Viru ettevõtluskeskusega. “Noored kooli” programmi toetajana pakub ta noortele suurepärast töökeskkonda,” seisab iseloomustuses.
Julgustab uuesti proovima
Aasta lasteaiaõpetaja kandidaadiks valiti Silja Sarap, kes töötab Toila lasteaias Naerumeri.
Sarapit tunnustatakse kui õpetajat, kelle õppetegevused on läbi mõeldud nii, et kõik lapsed tunnevad end olulise ja vajalikuna. Ta julgustab lapsi asju üha uuesti proovima ning mitte alla andma.
“Märkimisväärne on Sarapi ettevõtlikkus − just tema ideena ja eestvedamisel toimus 2015. aasta juunikuus Ida-Virumaa lasteaedade esimene laulu- ja tantsupidu “Oleme Virumaa lapsed”, millest võttis osa üle 260 lapse. Sarap on õpetaja, kes teeb oma tööd nii, et seda naudivad peale tema ka lapsed, lastevanemad ning kogukondki,” kirjeldatakse aasta lasteaiaõpetaja kandidaati.
Aasta klassijuhataja kandidaat, Narva eesti gümnaasiumi õpetaja Tiiu Assafrei toetab õpilaste initsiatiivi ja arvestab nende ettepanekutega. Temale on oluline lastes tervikliku maailmapildi kujundamine. Näiteks ergutab ta õpilaste loodushuvi. Laste rajatud klassiaias kasvatatakse köögiviljataimi, mille eest hoolitsedes õpitakse vastutust ning lugupidamist elava looduse vastu.
Assafrei on algatanud ka öölugemise traditsiooni, mille puhul kogunetakse mõned korrad aastas kokku, et üksteisele põnevaid jutte lugeda ja rääkida.
Iseloomustuses tuuakse välja, et Assafrei klassis õpib palju lapsi, kelle emakeel ei ole eesti keel. “Oma hoolivuse, osavõtlikkuse ja pühendumusega on ta loonud klassis mõistva ning toetava õhkkonna, mis julgustab lapsi suhtlema ja avatud olema. Lastes on kinnistunud õlatunne, üksteist toetatakse ja usaldatakse.”
Peale kolme haridusinimese tõstetakse esile Ida-Viru ettevõtluskeskust (IVEK), mis on aasta hariduse sõbra kandidaat. Ettevõtluskeskus on haridusprogrammi “Ettevõtlik kool” algataja ja eestvedaja 2006. aastast. Praeguseks on haridusprogrammiga liitujaid üle Eesti.
Tunnustusürituse “Eestimaa õpib ja tänab” eestvedajad on haridus- ja teadusministeerium, sihtasutus Innove ning Eesti haridustöötajate liit.
Gala lavastaja on näitleja, lavastaja, filmi- ja telerežissöör Ain Mäeots. Tema vastutas laval toimunu eest ka eelmisel aastal Vanemuise teatris. Tookord otsustas Mäeots osa üritusel näidatud humoorikatest videoklippidest filmida Toila gümnaasiumis. Koos näitlejate Ott Sepa ja Ragne Pekareviga lõid seal kaasa Toila gümnaasiumi noored, kes õpivad kultuurikorraldust.
Ka tänavusest auhinnagalast teeb otseülekande Eesti Televisioon.


maintext:
Arendajad peavad parkide taandumist Ida-Virumaalt võimatuks
26. september 2016
Riigikaitsekomisjoni seisukoht, et julgeolekukaalutlustel Ida-Virumaale tuulikuparke ei rajata, on arendajate hinnangul põhjendamata ja ebademokraatlik ning leida tuleb lahendus, et tuulikud saaksid elektrit toota, ilma et radari- ja raadioluuresüsteemid oleksid häiritud.
Riigikaitsekomisjon on seisukohal, et arvestades Eesti geograafilist asukohta ja keerulist julgeolekuolukorda, peab riik võtma selge seisukoha tuuleparkide rajamise lubamises või mittelubamises piirialadele.
Seetõttu leiti neljapäeval toimunud riigikogu istungil, et julgeolekukaalutlustel ei saa Lääne- ja Ida-Virumaale, aga ka osaliselt Lõuna-Eestisse mitte ühtegi tuuleparki püstitada, teatas riigikogu pressiteenistus.
Kümme aastat hilinenud otsus
Ida-Virumaal Aidus ja Sirgalas tuulikuparkide arendamisega tegeleva Andres Sõnajala sõnul on praegu sellise otsuse vastuvõtmine võimatu. “Kui sellist otsust vastu võtta, siis oleks pidanud seda tegema kümme aastat tagasi,” ütles ta ning tõdes, et praegu tuulikuehitamisele pidureid tõmmata on keeruline ja küsitav. Ida-Virumaal on tuulepargid juba püsti, peale selle on planeeritud mitmeid parke, nendest Aidu ehitus käib ja mitmel on olemas kooskõlastused ehitusloani välja. “Aidu pargi ehitust riigikaitsekomisjoni arutelu ei puudutagi,” kinnitas Sõnajalg.
Tuulikuparkide rajamise eeltööd on pikad ja rahamahukad. See tähendaks, et kõik eeltööd tuleks arendajatele kompenseerida. Seal aga on tegemist kümnete miljonite eurodeni ulatuvate investeeringutega.
“Aga ka siis jääb küsimus, mis saab juba valmis parkidest. Nende lammutamine on ju välistatud. Ja kuidas kavatseb riik nii täita Pariisi kliimakokkulepet? Ja ega selle otsuse taga ole riigi monopoolse elektritootja soov turul ainuvalitseja olla?” tõstis Sõnajalg tekkivaid küsimusi.
Säärase otsuse tagamaad on Sõnajala hinnangul selles, et küsimust arutanud inimesed ei tunne piisavalt tuuleenergiatööstust. “Tööstuse spetsialiste sellel arutelul ju ei osalenud. Veetakse vägikaigast, selle asemel et leida koostöös kompromiss, mis rahuldaks mõlemaid pooli.”
Valmis abistama
Nii on tuulikupargi arendajad kinnitanud valmisolekut toetada lisaradari soetamist või aidata kaasa tehniliste lahenduste leidmisele, mis välistaks olukorra, et tuulikud segaksid kas radarite või raadioluure tööd. “Jah, tuulikulabades olevad elemendid võivad raadiolaineid segada, kuid oleme juba alustanud Aidu tuulikupargi tarbeks uut tüüpi tuulikute tootmist ning nendel seda probleemi enam ei esine. Sellel, kui Eestis leitakse ja toodetakse selliseid tuulikuid, mis selle mure lahendavad, on positiivne mõju kogu maakonna tööhõivele,” tõdes Sõnajalg.
Nii ei ole eile avaldatud seisukoht tuulikuparkide osas kuidagi muutnud Sõnajalgade tuuleparkidega seotud ettevõtmisi Ida-Virus: Aidu 100 MW võimsusega pargi väljaehitamisega ühel ajal jätkatakse nii Vaivara kui Sirgala parkide arendustega ning jätkuvalt on jõus tuulikute tootmise tehase ehitamine Jõhvi. Esimeses etapis ongi rajamisplaan just tuulikulabade tootmiseks, labade uudses tehnoloogias peitubki võti tõstatatud kaitsevõime küsimustele. “Seni kui me elame demokraatlikus riigis ja siin pole sõjaseisukorda välja kuulutatud, ehitatakse elektrijaamu just sinna, kus see on mõistlik, ning kasutatakse selleks sobivat tehnoloogiat,” lisas Sõnajalg.
Ida-Viru maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Hardi Murula sõnul otsitakse maakonnaplaneeringu järelevalvemenetluse käigus samuti kompromisse arendajate ja kaitseministeeriumi vahel, et jääksid alles võimalused tuuleenergia tootmise arendamiseks ning oleks tagatud ka kaitseväe objektide töövõime.


maintext:
Ida-Virus alustas kooliteed mullusest vähem lapsi
3. september 2016
Ida-Virumaal läks eile esimesse klassi 1340 last, keda oli 30 võrra vähem kui eelmisel õppeaastal. Üle Eesti kooliminejate arv kasvas.
Tänavu asub Eesti üldhariduskoolis õppima üle 143 000 lapse ja noore. See on haridus- ja teadusministeeriumi andmetel kolm tuhat rohkem kui eelmisel õppeaastal, kuid siiski üle 20 000 vähem kui kümne aasta eest.
Õpilaste arvu kasv puudutab eelkõige suuremaid linnu ning Tallinna ümbrust. Enamikus teistes omavalitsustes jätkab laste arv kahanemist või stabiliseerub. Kahanemine puudutab ka Ida-Virumaad.
Esimesse klassi üks laps
Ida-Viru maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Kaarin Veinbergs märkis, et maakonnas on endiselt ka selliseid koole, kus tarkust asub taga nõudma mõni üksik laps. Nii läheb Sondas esimesse klassi üks ning Maidlas, Tudulinnas ja Lohusuus kaks last.
Seevastu väikeses Illuka koolis sai eile aabitsa mullusest kaks korda rohkem lapsi. Direktor Olesja Ojamäe põhjendas seda sellega, et kuus aastat tagasi ehitati kooli juurde eestikeelne lasteaed, kus käivad ka vene perede lapsed. “Nad valdavad piisavalt hästi eesti keelt, et tulla kodukooli. Varem läks enamik vene lapsi Jõhvi.”
Illuka kooli eelistavad ka mitmed Jõhvi ja Kohtla-Järve pered; tänavu tuleb 1. klassi mujalt viis last. Teiste omavalitsuste lapsi jagub teistessegi klassidesse. “Just käis üks pere, kes soovib tuua oma lapsed 6. ja 7. klassi. Nad kolisid eelmisel aastal Jõhvi, aga tulid kohast, kus olid väikesed klassid. Terve aasta oli lastel suur stress ja peavalu kisast-kärast. Nii hakkas pere otsima väiksemat kooli. Illuka on hea alternatiiv lastele, kellele suur kool ei sobi,” tõdes Ojamäe.
Ametikool jätkab vastuvõttu
Et Ida-Virumaa kutsehariduskeskus jätkab vastuvõttu vabanenud õppekohtadele septembri lõpuni, pole sealne õpilaste arv veel lukku löödud.
Üle Eesti on kutsehariduses õppijate arv stabiilne, küll aga kasvab nende keskmine vanus ehk ametit asuvad õppima inimesed, kes esimese haridustee läbinud ning soovivad end täiendada või ümber õppida. Samuti suureneb kutsehariduses järsult õpipoisiõppe osakaal, kus vähemalt kaks kolmandikku õppest toimub praktikakohas ettevõttepoolse juhendaja toel, teatas ministeerium.
Küll aga on õpilaste arvu langus viimase 15 aasta jooksul mõjutanud ülikoole, kus jätkub tudengite arvu vähenemine.
TTÜ Virumaa kolledži üliõpilasperega liitus uuel õppeaastal 136 esmakursuslast (mullu 208). Sarnaselt eelmiste aastatega osutus kõige populaarsemaks rakendusinfotehnoloogia eriala, teatas kolledži turundus- ja kommunikatsioonijuht Anna Kaljusaar. Kõige rohkem sisseastujaid on Kohtla-Järve Järve vene gümnaasiumist ja Ida-Virumaa kutsehariduskeskusest.
Alanud õppeaastal jätkab tegevust ka Virumaa rahva kolledž − loengud ja töötoad täiskasvanutele ning kursused, klubid, laagrid ja teised põnevad üritused kooliõpilastele.
TÜ Narva kolledžis on esmakursuslasi tänavu 147 (eelmisel õppeaastal 152). Kolledži direktori Kristina Kallase sõnul oli kõige suurem tung avatud ülikooli ettevõtluse ja projektijuhtimise erialale; samuti oli palju lasteaiaõpetajaks soovijaid.


title: Eriliste optimistide eelarve

maintext:
Eriliste optimistide eelarve
30. september 2016
Riigieelarve on riigi juhtimise põhilisi logiraamatuid ning seepärast on ka tavapärane, et kui valitsus järgmise aasta eelarvega lagedale tuleb, siis on need omadussõnad, mis kõlavad selle kohta võimuliidust ja opositsioonist, täiesti vastandlikud.
Peaminister Taavi Rõivas nimetab järgmiseks aastaks kavandatud riigi tulusid ja kulusid kasvueelarveks, opositsiooni prillid ei näe aga mingit kasvu ning nende hinnangul on tegu hoopis tiksumise ja paigaltammumise eelarvega. Ikka tahaks enamat, sest raha pole piisavalt palju peaaegu üheski valdkonnas, aga samas mis tahes maksu tõstmine pälvib samuti otsekohe tuld ja tõrva.
Üks põhilisi küsimusi peaks aga olema, kuidas õnnestub kavandatud kulutusi katta. Seda olukorras, kus riigi majanduskasv püsib juba pikemat aega nullilähedane ja aasta alguses tehtud õrnalt optimistlikke prognoose on tulnud järgemööda komakohtade võrra allapoole tuua.
Kõik kolm valitsusparteid viivad järgmise aasta kaudu ellu oma valimislubadusi, mille üle tuleks vaid plaksutada. Tõepoolest, lasterikaste perede toetus, tulumaksuvaba miinimum, pensionid, õpetajate ja arstide palgad tõusevad. Rakendub madalapalgaliste maksutagastus ning plaanis on veel palju asju, mis peaksid suurele osale elanikest pisut rohkem raha juurde tooma. Samas jääb raha ka kaitsekulutuste kergitamisele ja poole protsendi võrra sotsiaalmaksu vähendamisele.
Valitsus peabki optimistlikult tulevikku vaatama, ent kui sellega liiale minnakse, võib ahastus kujuneda süngeks, nagu näitas 2009. aasta. Jääb üle pöialt hoida, et see ei kordu juba järgmisel aastal.


title: Kes oleks Eestile parim riigivanem?

maintext:
Kes oleks Eestile parim riigivanem?
20. september 2016
24. septembril valivad valijamehed Eestile uut presidenti. Kui minult küsitaks, kes peaks Eesti uus riigivanem olema, siis nime ma pigem ei nimetaks. Tooksin aga tänases loos välja selle, millised omadused ja võimed peaksid uuel presidendil olema.
Usun, et esimese Lääne-Viru maavanemana tunnetan päris hästi, milliseid juhte vajab Eesti just praegu, mil kogu maailmas on käes keerulised ajad.
Olukord on praegu ärev, pinged eskaleeruvad, sõjaõhutajad on täies hoos. Tooksin siinkohal ühe võrdluse laevakapteniga. Kui on ilus ilm ja meri rahulik, siis on tegelikult ükskõik, kes parasjagu kaptenisillal on. Kui aga tõuseb torm, siis oleneb kaptenist vägagi palju. Ta peab olema kogemustega, võitleja ja tegude inimene, kes raskustega toime tuleb ning kogu meeskonda enda järel veab.
Eri aegadel on ka Eesti presidendi roll olnud rohkem või vähem tähtis. Näiteks kümme aastat tagasi oleks ükskõik kes praegustest kandidaatidest sobinud kandma presidendi auraha.
Aga nüüd, mil iga päev kõlavad sõjaähvardused ning Euroopas pole tihtipeale enam turvaline, vajame eelkõige tarkust. Väikesel riigil pole suurt jõudu kusagilt võtta, küll aga tuleb panustada inimestele, kellel on kogemusi, oskust ja tarkust nii rahvusvahelisel kui riigi tasemel asju ajada ning protsesse ka juhtida.
Presidendi ülimalt oluline omadus on just tarkus. Mitte üksnes õpikutarkus, vaid just elukogemustele ja üldistusvõimele tuginev tarkus. Kalevipoegki on öelnud, et ülemaks kui hõbevara, kallimaks kui kullakoormad tuleb tarkust tunnistada. Sest otsustamise hetkedel peab presidendil ju olema varasalv, millele tuginedes üks või teine samm astuda. Ja see varasalv on just haridus, haritus, kogemused ja sidemed.
Eesti presidendil on küll suhteliselt vähe võimu − see on teatavasti riigikogu ja valitsuse käes. Aga läbi aegade on Eesti presidendi põhiroll olnud riigi ja rahva kaitse. President on ju ka riigikaitse kõrgeim juht. Eestis on maa- ja riigivanemad läbi aegade olnud need, kelle kohustus − ning mitte ainult juriidiline, vaid ka moraalne − on juhtida ja hea seista riigi kaitse eest.
Seega peaksid tulevasel Eesti Vabariigi presidendil olema pikaajalised riigijuhi, diplomaadi ja rahvusvahelise suhtlemise kogemused, ta peaks tundma olulisi persoone, kellega saaks vajaduse korral kohe kontakti võtta. Väidan, et selline inimene on meie presidendikandidaatide seas ka olemas.
Loodan väga, et valijamehed teevad õige valiku.


maintext:
Presidendivalimised ei ole iludusvõistlus
15. september 2016
Parlamentarism, päris parlamentaarne kord, küll paljude meelest tülikas, kulukas ja aeglane, on minule seaduste tegemiseks ning valitsuse moodustamiseks kõige õiglasem ja töökindlam viis, mis arvestab võimalikult paljude huvisid.
Muidugi, kõik rahvaesindajad ei saa ega peagi kõigile meeldima. Muidugi, kriitikaks annavad mõned neist ka ise põhjust, olgu siis tegemist promillide, kuluhüvitiste või lastetoatusega laiemalt.
Aga ma ei mõista jätkuvalt neid, kes igal aastal heidavad vabariigi presidendile ette, et ta kutsub meie riigi sünnipäeva vastuvõtule kõik riigikogu liikmed. Iseseisvuse taastanud Eesti riigipead on just nii 24. veebruaril külalisi kutsunud ning loodan, et järgmine president jätkab seda parlamentaarset demokraatiat rõhutavat tava.
Parlamenti kui institutsiooni ning parlamentaarsust kui põhimõtet tunnustades ei vähenda me sugugi oma põhjendatud nõudlikkust kõrgeima võimu kandja valitud riigikogu suhtes. Sest mitte valitsus ei otsusta parlamendi eest, vaid seadusandja seisab täitevvõimu kohal. See on parlamentarismi sisu ja olemus. Täpselt nii, nagu me soovime, et täitevvõim selgitaks enda otsuseid ja sõltumatu kohtuvõimu lahendid oleksid mõistetavad tavakodanikulegi, tahavad valijad aru saada parlamendis tehtud valikutest.
See on eriti oluline praegu, mil avalikes aruteludes − mitte ainult Eestis, vaid Euroopas ja teisel pool Atlanditki − enam faktid sageli ei loe, neid eiratakse või kasutatakse argumentidena valetamist. Minule on see osa riigikogu liikme personaalsest vastutusest. Ühelt poolt mõjutab iga teie nupulevajutus siin saalis, sõltumata, mis värvi on nupp, vähemalt 1,3 miljonit inimest väljaspool parlamendisaali. Ja teisalt peaks ka teie sõnal, selgitusel, olema samasugune roll.
Te teate, mis ootab riigikogu uuel tööaastal. Haigekassa olukord ja meie vananevale ühiskonnale arstiabi kestlik tagamine. Eesti põllumajanduse konkurentsivõime ka keerulistel aegadel. Majanduse elavdamine. Inimeste toimetulek. Avaliku sektori maakondadesse hajutamine ja maakonnakeskustesse elu jätmine, vaidlused ainult nelja tõmbepunkti ümber, haldusreform, riigireformi tulevik laiemalt. Maksupoliitika võimalikud muudatused ja Eesti lähiümbrust arvestavate aktsiisimäärade kujundamine. Pagulaste lõimumine. E-Eesti ja kiire internetiühenduse jõudmine senisest rohkemate inimesteni.
Ning selle kõige kõrval, minu arvates enamasti olulisemaltki, välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud teemad. Brexiti mõju ja Euroopa Liidu tulevik. Euroopa jätkuvalt keeruline julgeolekupilt. Kestev rändekriis. Populismi levik.
Loetelu, mõistagi, pole lõplik. Euroopa Liitu ja NATOsse kuuluv Eesti parlament tegeleb kõigega, mis meid ümbritseb ja mõjutab, siin kodus ning kaugemalgi. Piltlikult öeldes on teie töölaudadel kõik alates Euroopa Liidu eesistumise teemadest kuni sõidueksami võimaluste piiramiseni maakonnakeskustes.
Kaks nädalat tagasi toimusid põhiseaduse kohaselt parlamendis järgmise Eesti Vabariigi presidendi valimise kolm vooru, kahjuks edutult. Vähem kui kahe nädala pärast koguneb valimiskogu ning juba arutavad poliitikud ja ajakirjanikud, et sealgi ei pruugi uus president saada valitud ning kõik tuleb tagasi riigikogusse.
Ma kahtlen, kas siis oleks Eestis põhiseaduslik kriis. Küll aga läheks see vastuvoolu põhiseaduse mõttega. Ka saaks kahjustatud võimu − selle mõiste kõige avaramas tähenduses − usaldusväärsus, nõrgeneks ka uue riigipea stardipaku tugevus. Sest asjade selline käik annaks hoogu neile, kes näevad kõikjal poliitikas hämaraid sobinguid ja tumedaid salakokkuleppeid.
Ometi pole ma nõus, et presidendi valimise korda peaks põhimõtteliselt muutma. Parlamentaarse riigi presidendi volitused ei toeta tema otsevalimist. Siis eviks täidesaatva võimuta president otsemandaati, ent täidesaatval võimul − valitsusel − oleks vaid kaudne mandaat. See viib peaaegu alati ebastabiilse valitsemiseni või vähemalt tõsiste pädevusprobleemideni.
Avalikkusele tundmatut inimest Eestis presidendiks ei valita, seega on ebaoluline ka jutt, millal kellegi kandidatuur ametlikult registreeritakse. Kandidaatide kirglikud debatid viimastel kuudel vaid kinnitavad seda.
Küll aga kutsun teid kaaluma, kas valimiskogu teine voor ei peaks lõppema igal juhul riigipea valimisega. Mis tähendaks enim hääli saanud kandidaadi võitu, mitte senist nõuet, et valituks saab kandidaat, kelle poolt on enamus hääletamisest osavõtnuid. Seda pole võimalik teha põhiseadust muutmata, mille eesmärk oleks vähendada oluliselt võimalikke mänge tühjade või rikutud hääletussedelitega.
Seni neli korda − aastatel 1996, 2001, 2006 ja 2011 − on Eesti Vabariigi president valitud nii, nagu põhiseaduse säte ja ka mõte seda ette näevad. Need, kes on presidendivalimisi üritanud kasutada enda erakonna või mõne inimese iludusvõistlusena, on läbi kukkunud. Eesti põhiseaduse mõte ei vaata presidendivalimisi kui iludusvõistlust või meelelahutussaadet koos joonistuskonkursiga, vaid kui erakondade avalikku kokku leppimist, et valida riigipea.
Ma ei varjanud, et pidasin õigeks järgmise Eesti Vabariigi presidendi valimist juba riigikogus. Siin vajalikku poliitilist kokkulepet erakondade vahel paraku ei tekkinud. Valimiskogus oleks kokkulepe möödapääsmatu.
Vajame kokkulepet selleks, et valida president, kellel on parlamentaarsele riigile kohane poliitiline toetus, kes teab enda põhiseadusest tulenevat ametijuhendit ning seisab oma kogemuste ja mõistusega Eesti eest nii kodus kui ka välissuhtluses.
Presidendikandidaadid on üldjoontes teada. Ma loodan väga, et näeme valimiskogus mitte kombineerimist ja ülekombineerimist, mitte ärategemist ja kellegi reitingule lisapunktide otsimist, vaid riigimehelikku otsustamist. Näeme valijameeste vastutustundlikku kokkulepet valida järgmine Eesti Vabariigi president 24. septembril. Ja see valik on kindlasti kõige õigem.
Eesti Vabariigi presidendi kõne riigikogu uue istungjärgu avamisel 12. septembril.


maintext:
Vaivara huvitub Kohtla-Järve Viivikonna linnaosast
17. september 2016
Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa võimalik liitmine Vaivara vallaga oleks loogiline, ent selle ülevõtmine eeldab põhjalikke läbirääkimisi ja tugevat toetust riigi poolt.
Tänavu mais tegi Vaivara vallavolikogu Kohtla-Järve linnavolikogule ettepaneku alustada läbirääkimisi Viivikonna linnaosa, sealhulgas Sirgala ühendamiseks Vaivara vallaga.
Vald pöördus ka rahandusministeeriumi ja haldusreformi Põhja-Eesti piirkondliku komisjoni poole, tehes ettepaneku saada piiride muutmiseks riigilt toetust. Põhjenduseks toodi Viivikonna ja Sirgala amortiseerunud infrastruktuur, mistõttu asumid vajaksid tänavate, kommunikatsioonide ja sotsiaalse taristu korrastamiseks lisainvesteeringut.
Jaanipäeva eel said kõigi osapoolte esindajad ning maavanem kokku, tutvusid Viivikonnas ja Sirgalas olukorraga ning leppisid kokku, et vald ja linn hindavad täpsemalt piirkonnale sobivaid lahendusi ja investeeringuvajadust ning kahe omavalitsuse koostöö võimalusi territooriumi üleandmise käigus tekkivate kulude jaotamisel.
Linn võiks rahastamist jätkata?
Vaivara vallavanem Veikko Luhalaid ütles, et sellest kohtumisest saati on asi liikunud üle kivide ja kändude.
“Oleme Kohtla-Järvelt Viikonna ja Sirgala elanike ja elamispindade kohta andmeid küsinud ja need ka saanud, üht-teist tuleb veel täpsustada. Kõigepealt on meil vaja garantiid, et riik tagab mingil perioodil sinna lisarahastuse, samuti loodame, et regionaalne komisjon aktsepteerib meie ettepanekut seal elu ümberkorraldamiseks.”
Luhalaiu hinnangul on Viivikonna linnaosa atraktiivne koht, kuhu võiks ehitada näiteks üürikortereid või ridaelamuid nendele inimestele, kes seal praegu elavad. Nemad saaksid siis määratud tingimustel need pinnad tasuta või äärmiselt soodsalt endale.
Veel on Vaivaras arutatud, et kuna Kohtla-Järve linn pääseks linnaosa ära andes sealsetest tulevikus vajalikest kuludest, oleks aus, kui linn jätkaks mõnda aega selle linnaosa rahastamist ka Vaivara valla osaks mineku järel.
“Näiteks esimesel aastal 75% sellele linnaosale tavapäraselt planeeritud kuludest, teisel 50 ja kolmandal 25%,” pakkus Luhalaid.
Ei koormaks valda ülearu
Kohtla-Järve linnapea asendaja Ljudmila Jantšenko sõnul pole seesugune “tagantjärele” rahastamine üldse teema, mida arutada.
“See linnaosa ei tooks vallale erilist lisakoormust,” kinnitas ta. “Heakorra kulud ei ole seal väga suured, omal ajal olnud kütteprobleemid lahendasime juba ära. Pigem on seal nagu aianduskooperatiiv, sissekirjutusega elanikke on natuke üle saja. Kui kaarti vaadata, siis geograafiliselt on lausa imelik, et see linnaosa Kohtla-Järvele kuulub, palju loogilisem oleks, kui see Vaivara osa oleks.”
Jantšenko ütles, et tuleval nädalal lepitakse vallaga kokku kohtumine ja läbirääkimised muutuvad ilmselt konkreetsemaks.
“Meie linnasekretär valmistab praegu ette võimaliku lepingu projekti, samuti ankeete linnaosa elanike küsitluse jaoks,” märkis ta, et linn pole niisama ootele jäänud.
Kuigi Kohtla-Järve eraldi asuvate linnaosade naabervaldadega liitmine on teoreetiliselt jutuks olnud juba kümmekond aastat (Oru Jõhvi või Toila, Kukruse Kohtla vallale), on asi jutu tasemele jäänudki.
“Vaivara on esimene, kes meile kirjaliku ettepaneku on teinud,” kinnitas Jantšenko.
Mitte ainult sundliitmise hirm
Vaivara valla suhtumist Viivikonna endaga liitmisse mõjutavad nii käimas olevad ühinemisläbirääkimised Narva-Jõesuu linnaga kui ka oodatav riigikohtu otsus, mis toob selguse haldusreformi sundliitmisega seotud punktide õiguslikkuses.
“Muidugi peame arvestama Narva-Jõesuu suhtumisega, mis on skeptilisem kui meie endi oma,” tõdes Veikko Luhalaid. “Meil endilgi pole ühtegi inimest, kes hoomaks Viivikonna elanike probleemide kogu kompleksi. Oleks õige Narva-Jõesuu esindajad kohe alguses Kohtla-Järvega peetavate läbirääkimiste juurde kutsuda.”
Vaivara vald on Viivikonnast huvitatud ennekõike haldusreformi seaduses seatud tingimuste pärast: üksnes Narva-Jõesuuga liitumine ei taga elanike arvu nõutavat alampiiri. Ega Viivikonna elanike lisanduminegi seda tagaks, ent probleemset linnaosa üle võttes võiks ehk loota selles valitsuse mõistvale suhtumisele.
“Me oleme Viivikonnast huvitatud igal juhul − ka siis, kui riigikohtu otsus meid sundliitmise hirmust vabastama peaks,” ütles Luhalaid. “Ainult et sellisel juhul me ei kiirustaks ülevõtmisega nii väga, vaid see võiks olla lähema kolme-nelja aasta teema.”


title: Põhjarannik 28. septembril

maintext:
Põhjarannik 28. septembril
28. september 2016
* Kohtla-Järve volikogu valib täna suure tõenäosusega uueks linnapeaks Ljudmila Jantšenko, kes töötas rahandusjuhina linnavalitsuses 13 aastat õlg õla kõrval Jevgeni Solovjoviga, kes pidi linnapea ametist lahkuma tema süüdimõistmise tõttu korruptsioonikuritegudes.
* Farmaxi Kohtla-Järve kliiniku veterinaararst Hagbard Räis võttis Kiviõlis peremehe hooletuse tõttu kärntõves pikka aega piinelnud koera ravimise enda peale. Tohter ütles, et koera olukord on juba pärast esimest ravidoosi parem.
* Narva-Jõesuu linnavolikogu jättis Narva ametlikule kutsele alustada läbirääkimisi võimaliku liitumise üle vastamata. Narva linnavolikogu hääletas juba 21. aprillil selle poolt, et kutsuda ühinemisläbirääkimisi pidama mõlemad oma naabrid: Narva-Jõesuu linn ja Vaivara vald. Narva-Jõesuu linnavolikogu esimees Raivo Murd ütles Põhjarannikule, et istungit Narvale antava vastuse arutamiseks ei toimugi. “Tähtajad on juba möödas ning praegu ei ole enam mõtet mingit vastust anda,” sõnas ta.
* Reedel avati Kukruse polaarmõisas Eesti kunstiakadeemia tudengite töödest koostatud polaararhitektuuri näitus “Polaarruum”, kus on eksponeeritud tuleviku polaarjaamade projektid ja maketid.


title: Kopplaadur sandistas kogenud mäemehe

maintext:
Kopplaadur sandistas kogenud mäemehe
14. september 2016
Laupäeval Estonia kaevanduses toimunud tööõnnetuses kaotas 53aastane kaevur Valeri Voropajev oma jala, kui kopplaadur talle maa all kopaga otsa sõitis.
Õnnetus juhtus laupäeva hommikul kella 11.10 paiku, mil ligikaudu pool vahetusest oli juba selja taha jäämas. Üle 30 aasta pikkuse kaevuristaažiga jaoskonnaülema abi Valeri Voropajev juhendas parajasti kopplaaduri juhi tööd ja soovis, et ta kaevanduskäikude ääres paikneva niinimetatud manööverdamistasku savisest pinnasest puhtast teeks.
Kopp sõitis otsa
Tööinspektsiooni tööinspektor-uurija Tiit Tabor rääkis eile kogutud esialgsete andmete põhjal, et kopplaaduri juht ei saanud ilmselt esimese korraga koppa piisavalt täis. Voropajev ei osanud ette näha, et laaduri juht uuesti seda täitma läheb, ja liikus ise taskusse. “Kopplaaduri juht ei pannud teda aga tähele ja sõitis koppa teist korda täites talle hooga otsa,” ütles ta. Õnnetuse tagajärjel kaotas Valeri ühe jala ja raskelt sai viga ka teine. Mees toimetati haiglasse.
Eesti Energia kaevandusettevõte oli toimunu kommenteerimisel napisõnaline. “Ettevõte tegeleb koostöös tööinspektsiooniga juhtumi ja selle põhjuste uurimisega,” teatas kommunikatsioonijuht Jelena Derbneva.
Ta lisas, et kannatanu kaevuristaaž on üle 30 aasta. Ta on töötanud eri ametites peale Estonia kaevanduse ka omaaegses Sompa kaevanduses. Estonia allmaajaoskonna juhataja abina töötab ta alates 2011. aastast.
Tiit Tabori sõnul on kopplaaduritega varemgi Estonia kaevanduses tööõnnetusi olnud. “Need on väga võimsad masinad ja nendega kiputakse päris kiiresti sõitma. Väiksemagi valearvestuse korral või ohutusnõuete mittetäitmisel võivad olla rängad tagajärjed,” tõdes ta.
Derbneva sõnul saaks seekordse ja eelmiste õnnetuste vahelisi seoseid, järeldusi, üldistusi ja võrdlusi teha alles pärast uurimise lõppu.
Kaks aastat tagasi tappis kopplaadur inimese
Kaks aastat tagasi hukkus Estonia kaevanduses 53aastane kopplaaduri juht Anatoli Vassiljev. See õnnetus leidis aset mäetööde tsoonist väljaspool kopplaadurite parklas, kui kaevanduse öine vahetus oli lõpetamas oma seitsmetunnist vahetust. Vassiljev oli just parkinud oma kopplaaduri ja sellest väljunud, kui talle sõitis otsa teine kopplaadur.
Õnnetuse toimumise ajal istus Vassiljev laadurite parklas oleva laua taga ja märkis päevikusse oma töötunde, kui sõitev kopplaadur oma mootoriosaga kannatanu seina ning laua vahele muljus.
Eesti Energia Kaevanduste tootmisdirektor Erik Väli rääkis tookord Põhjarannikule, et Estonia kaevanduses on tiheda masinaliikluse tõttu ka oma liiklusreeglid paigas. “See sarnaneb suuresti linnaliiklusega, ka maa all on liiklusmärgid, mis tähistavad kiirusepiiranguid, ning viidad,” selgitas ta.
Näiteks on kaevanduse maapealses osas sõidukite kiirus piiratud 20 kilomeetrile tunnis, kuid maa all niinimetatud üldkasutatavatel teedel 40 kilomeetrile. “Tööeedes on piiratud ka masinate liikumistsoon,” rääkis ta.


description: Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Margrethe Vestager kinnitas USA visiidi ajal, et Apple'ile esitatud 15 miljardi dollari suuruse maksunõude esitamises ei ole põhjust näha USA firmade tagakiusamist Euroopas.

title: Vestager: Apple'i trahv ei ole USA firmade kiusamine

maintext:
Ta tõi näiteks esmaspäeval analoogse uurimise algatamisest Prantsuse enegiakontserni Engie vastu ja ütles, et see näitab Euroopa Komisjoni tõsist suhtumist kõigisse põhjendamata maksusoodustuste saajatesse.
«Kui te jälgite komisjoni tegevust, siis ei ole võimalik leida, nagu oleks uurimine USA firmade poole kaldu. Statistika seda igatahes ei kinnita,» ütles ta Washingotnis.
Peale Apple'i on Euroopa Komisjon uurimise alla võtnud USA firmadest veel Starbucksi, Amazoni ja Google'i emafirma Alphabet ja neile EL-i riikides tehtud maksusoodustused, mis on vastuolus EL-i seadustega.
Näiteks USA rahandusminister Jacob Lew on pärast komisjoni Apple'i otsust süüdistanud EL-i USA-firmade ebaausas kohtlemises.
Andnud enne Lew'ga kohutmist pressikonverentsi, ütles Vestager, et komisjon on pärast 2000. aastat algatanud umbes 150 firma maksu-uurimise ja ainult 2 protsenti neist on USA firmad.
Eelmisel nädalal oli USA kohtuministeerium trahvinud Saksa Deutsche Banki 14 miljardi dollariga. Vestager ütles kommentaariks, et on täiesti kindel, et USA otsus põhineb faktidel ja USA seadustel.


description: Telekommunikatsiooniseadmete valmistaja Ericsson kavatseb sisuliselt lõpetada kogu tootmise Rootsis, mis tähendab umbes 3000 töökoha kadumist, kirjutas kolmapäeval ajaleht Svenska Dagbladet.

title: Ericsson kavatseb ajalehe hinnangul Rootsis tootmise lõpetada

maintext:
Ajalehe kätte sattunud "konfidentsiaalsete dokumentide" kohaselt viiakse läbi 313 miljoni euro suurust kulukärpeprogrammi. Säästudest 60 protsenti tehakse Rootsis ja ülejäänu mujal maailmas.
Plaanide kohaselt suletakse Boråsi ja Kumla tootmiskeskused, lisaks koondatakse ametnikke ning uurimistegevuse ja arendusega tegelevat töötajaskonda.
Svenska Dagbladeti ennustuse kohaselt võib tegemist olla esimese sammuga kogu tootmise lõpetamiseks Rootsis.
Ettevõttel on kogu maailmas 116 000 töötajat, kellest 15 000 Rootsis.
Ericssoni esindajatelt ei õnnestunud koheselt kommentaari saada.
Svenska Dagbladet kirjutas augustis, et Ericssoni nõukogu esimehe Leif Johanssoniga ei olda rahul ja ta vahetatakse välja. Juulikuus oli Ericsson koha üles öelnud ka tegevdirektor Hans Vestbergile.


description: Musta Mandri kuulsate liikide heaolust hakkab Hiina majanduskasvu jõul saama üks suuremaid rahvusvahelise looduskaitse tulipunkte. Salaküttimine ei näita vaibumise märke.

title: Aafrika elevandid hakkavad välja surema

maintext:
Kosmos seisab lähemal kui kunagi varem
Kellel peaks olema õigus kaevandada kaugete planeetide loodusressursse? Kes peaks vastutama oma eluea lõpetanud satelliitide eest? Kas kosmoseuuringuid ja -lende peaksid korraldama riiklikud agentuurid või eraettevõtted? Kõige lõpuks: miks meil üldse sinna kosmosesse asja on? Postimees käis uurimas, kuidas vastasid nendele ja teistele küsimustele üleeuroopalises kosmosedebatis osalejad.


description: Lätis ja Leedus tegutsev mobiilioperaatorfirma Bite hetkel Eestisse laienemist ei plaani.

title: Lätis ja Leedus tegutsev mobiilioperaator Bite Eesti turule laieneda ei soovi

maintext:
Ettevõte kaalus mõned korrad Eesti turule sisenemist eelmiste omanike ajal, ütles Bite juhatuse esimees Nikita Sergienko BNS-ile. «Ausalt öeldes on see tiheda konkurentsiga väike turg, mistõttu see plaan ei ole aktuaalne.»
Eelmise aasta lõpus ostis USA varahaldusfirma Providence Equity Läti ja Leedu mobiilioperaatorfirma Bite investeerimisfirmalt Mid Europa Partners. Bite'il on Leedus ja Lätis umbes 1,6 miljonit era- ja äriklienti ja see on Balti riikide üks suuremaid mobiilioperatoreid.
Muuhulgas on Providence ostmas investeerimisfirmalt East Capital Explorer Eesti telekomfirmat Starman. Ostuprotsessi on seni pidurdanud väikeaktsionäri Indrek Kuivalliku ettevõte Polaris Invest, mis on teatanud et soovib kasutada ostueesõigust ja Starman ise osta.


description: Täna algas rohkem kui 900 teadussündmust koondav Teadlaste Öö festival, millest oodatakse osa võtma enam kui 50 000 inimest. Tänavune festival on läbi aegade suurim.

title: Algas üle-eestiline Teadlaste Öö Festival

maintext:
Festivali korraldaja Annika Vesselovi sõnul jõuab tänavune festival peale suuremate linnade ka väga väikestesse kogukondadesse.
«Nädala vältel on sündmusi igas maakonnas ja 30. septembril, kui on üle-euroopaline teadlaste öö, leiab aset tõeline teadusplahvatus – samal ajal toimub kümneid teadussündmusi. Sel nädalal korraldatakse üritusi rohkem kui 40 kohas üle Eesti,» ütles Vesselov.
«Esmaspäeval annab festivalile avapaugu kaisuloomahaigla. Lapsed saavad oma kaisuloomad tuua Tartu ülikooli kliinikumi lastekliinikusse ning meditsiini- ja hambaarstitudengid aitavad lemmikud terveks ravida. Teadusmelu kestab reedeni, mil festivali lõpetab suur 18+ ulmepidu Ahhaa keskuses,» lisas ta.
Festivali kaaskorraldaja Riina Nõupuu märkis, et programmis leidub üritusi igale vanusele ning kuigi festivalil on suurt rõhku pandud õpilastele ja noorematele teadushuvilistele huvipakkuvale, äratavad näiteks teaduskohvikud, õuekino seansid või eriprogrammid ülikoolides kindlasti ka vanema publiku huvi. Üks tähelepanuväärsemaid üritusi on reedel teaduskeskuses Ahhaa toimuv FameLab.
«Igal aastal toome festivali kavasse uusi suursündmusi. Meie seekordne tähtsündmus on Põhja-Euroopas esimest korda toimuv FameLab. See rahvusvaheline stand-up-teadusvõistlus toob lavale Eesti ja Läti noorteadlased, kes tutvustavad publikule oma teadussaavutusi väga kaasahaaraval viisil,» rääkis Nõupuu. «Kõik osalejad peavad tegema humoorika teadmistepõhise etteaste, mis mahuks kõigest kolme minuti piiresse.»
Teadlaste Öö festival toimub juba 11. korda. Seekordne, 26.–30. septembrini aset leidev festival on läbi aegade suurim: üle Eesti korraldatakse üle 900 eriilmelise teadussündmust. Tegemist on Baltikumi suurima teadusfestivaliga.
Teadlaste Öö eesmärk on näidata, et teadus ümbritseb meid kõikjal, ning seeläbi innustada noori teadushuvilisi oma eesmärke ellu viima.
Festivali kava asub aadressil www.teadlasteöö.ee.


description: Teadusteater kestab Tallinna ja Tartu vahel sõitvates rongides kolmel päeval.

title: Galerii: vaata teaduskatseid Elroni rongis

maintext:
«Elroni rongides on alati rahvast, eri vanuses inimesi ja piisavalt ruumi teaduskatsete tegemiseks. AHHAA Teadusteater ootab publiku hulka nii vanu tuttavaid, kuid loodab etendustega rongis näidata teaduskatseid veel suurele hulgale uutele inimestele,» ütles festivali peakorraldaja Riina Nõupuu.
Teadlaste Öö Festivali rongides toimuvateks etenduseks on AHHAA välja valinud oma kõige menukamad katsed, mis käsitlevad nii füüsikat ja keemiat kui ka õhku ning vett.
AHHAA Teadusteatrit saab jälgida veel järgmistel rongireisidel:
Tartu-Tallinn liinil
Kolmapäeval, 28. septembril kell 13:17 Tartu-Tallinn reis
Reedel, 30. septembril kell 8:46 Tartu-Tallinn reis
Tallinn-Tartu liinil
Kolmapäeval, 28. septembril kell 16.35 Tallinn-Tartu reis
Reedel, 30. septembril kell 12.42 Tallinn-Tartu reis


description: Tulemused lisavad jõudu oletusele, et Europa on parim kandidaat Maavälise elu leidmiseks.

title: Jupiteri jäise kuu Europa pinnalt purskab 200kilomeetriseid veejugasid

maintext:
Vee olemasolu Europal on praeguseks juba teada, kuid kõik senised mudelid on näidanud, et see peab olema kaetud paksu jääkihiga, mille alt jää uurimine võib osutuda üheks suuremaks kosmoseuurimise väljakutseks. Kui veepursete olemasolu aga lõplikult kinnitatakse, siis võivad selliste jugade seest võetud proovid osutuda väga väärtuslikeks uue info allikateks.
«Europa ookeane peetakse üheks kõige tõenäosemaks elutegevuse asukohaks terves Päikesesüsteemis,» vahendas NASA pressiteade agentuuri teadusdirektoraadi juhataja Geoff Yoderi sõnu. «Kui need joad osutuvad reaalseteks, siis on see suurepärane võimalus saada Europa pinna all olevast veest proove.»
NASA andmetel tõusevad planeedi jäise pinna alt välja purskavad veejoad kuni 200 kilomeetri kõrgusele ja langevad seejärel tõenäoselt tagasi kuu pinnale. 2013. aasta arvutuste kohaselt peaks sellistes pursetes paiskuma atmosfääri ühe Olümpia standardile vastava basseini täis vett kaheksa minuti jooksul. Kokku sisaldab Europa pinda kattev ookean ligi kaks korda rohkem vett kui kõigis Maa ookeanides kokku, kuid seda katab seni teadmata paksusega jääkiht. Jääkihi all võivad aga valitseda mikroobset elu võimaldavad tingimused, mille mõõtmiseks võiksid välja pursanud materjali proovid olla ideaalsed.
Esimesed vihjed Europa ebatavalisele pinnategevusele jäädvustati Hubble’i kosmoseteleskoobi pinnalt 2012. aastal. Kuigi ka tookord kasutati vaatlustes Hubble’i teleskoopi, kasutati tookord sootuks teistsugust metoodikat kui seekordses vaatluses
Kui varasemad andmed pärinesid kuult peegelduva valguse spektri analüüsis, siis seekordsetel vaatlustel keskenduti hoopiski varjule, mida Europa Jupiteri pinnale heidab. Teleskoop otsis infrapuna-valguse spektris jälgi sellest, kas varjus on märke kuu pinna kohale purskuvast materjalist. Viieteist kuu jooksul läbi viidud kümnest vaatluskorrast kolmel õnnestus Europa pinnal seisvaid «tumedaid sõrmi» ka tabada.
Muud seletused on ebatõenäosed
Uuringut juhtinud astronaudi William Sparksi sõnul on ta veendunud, et ükski teine looduslik nähtus peale veepursete ei saa selliseid varje heita.
«Hetkel ei tea me ühtegi teist looduslikku protsessi, mis võik selliseid iseloomulikke tunnuseid tekitada - kõik ülejäänud kandidaadid on statistiliselt ülimalt ebatõenäosed. Muidugi hoiame me [oma järeldustes] ettevaatlikku joont, kuna töötame Hubble’i jaoks keeruliste lainepikkustega,» ütles Sparks.
Kuigi seekordsed tulemused ühtivad varasematega ja viivad purskejugade olemasolu hüpoteesi tõestamisele märksa lähemale, lõplikku kinnitust veel ei ole. Tõrvatilgaks meepotis on teadmine, et vaid nädal pärast Sparksi meeskonna poolt tabatud purset ei leidnud teised uurimisrühmad pursetest jälgegi.
Selge on aga see, et pursked leiavad aset ebakorrapäraselt ning teadlased ei oska öelda, mis neid põhjustab.
Lõpliku kinnituse korral saaks Europast Päikesesüsteemi teine veepursetega kuu. Varem on samalaadset tegevust täheldanud uurimisalus Cassini, mis nägi neid Saturni ümber tiirleval Enceladusel.
Vaata ka NASA videot Europast:


description: Maailmale juba Tesla ja SpaceX’i loonud Elon Musk avalikustas täna oma uue grandioosse ambitsiooni – koloniseerida Mars.

title: Grandioosne video: Elon Musk viib inimkonna Marsile

maintext:
Musk avalikustas on plaani üleilmsel astronautikakonkgressil Mehhikos ning tegi teatavaks, et plaani teostamiseks on vajalik luua tohutul hulgal uut tehnoloogiat: korduvkasutatavad raketid, süsinikkiust kütusepaagid, ultraenergiaga mootorid ja kosmoselaevu, mis suudaks vedada punasele planeedile sadu inimesi ja siis Maale naasma, vahendab Wired.
Musk asus kohe ka Marsile pileteid pakkuma – hetkel maksab üksikpilet sinna ligi 10 miljardit dollarit. Kui SpaceX-i planeetidevaheline süsteem ITS on täielikult valmis, toimub aga hinna mõningane alanemine ja pileti saab endale soetada ligi 200 000 dollariga.
Visiooni kohaselt saab inimesed Marsile viiv kosmoselaev koos raketiga olema ligikaudu 40-korruselise hoone mõõtmetega ning edasi tõukavad seda 42 mootorit. Orbiidile jõudes langeb esimese faasi korduvkasutatav kanderakett korraks Maale tagasi, et laevale lisakütust tuua.
Teekond Marsile vältab plaanide järgi enam kui kolm kuud, kuid Elon Muskil oli reisijaile lohutus olemas: «See saab olema tõeliselt tore end, tee veedate suurepäraselt aega,» lubas ta.
Marsile saabudes kasutatakse pidurdamiseks selle vähest (Maa omaga võrreldes kolm korda hõredamat) atmosfääri ning maandumine planeedile saab toimuma sarnaselt Falcon 9 rakettidele – saba ees.
Musk selgitas ka oma plaani tagamaid ja peapõhjust: päästa inimkond. «Ma tõesti arvan, et inimkonnal on valida kahe tee vahel: üks võimalus on jääda igaveseks maale ja surra siin mõne ootamatu sündmuse tagajärjel välja,» sõnas. Alternatiiv on leida endale kosmoses lisaruumi ja asuda elama paljudel planeetidel.
Tegemist ei ole kindlasti ühesuunalise süsteemiga. Marsilt saadava metaankütuse abil on võimalik end planeedilt läbi selle hõreda atmosfäärist taas lahti rebida ning Maale tagasi lennata.


description: Kui paljude liikide puhul näitavad soojema kliima prognoosid arvukuse langemist, siis Eestiski elavatele kirpvähilistele võib see tähendada hoopiski suurt pidupäeva.

title: Kliimamuutus teeb kirpvähilised seksikamaks ja tõstab iivet

maintext:
Tulemused saadi laborikatsetega, kus loomakesed pandi elama tingimustesse, mis peaksid prognooside kohaselt valitsema maailma meredes 100 aasta pärast. Adelaide’i Ülikooli teadlased kasutasid katseliigina taimtoidulist kirpvähilist ladinakeelse nimega Cymadusa pemptos, kelle parvedel lasti tavapärasest kõrgema temperatuuri ja CO 2 tasemega akvaariumites mitmete põlvkondade jooksul aegamööda areneda. Ajakirjas Scientific Reports avaldatud uurimuse andmetel kasvas sellistes tingimustes arvukus kakskümmend korda.
Sarnaselt teiste kirpvähilistega on ka C. Pemptos’e puhul iseloomulik, et isastel on emastega võrreldes oluliselt suuremad küünised, mis mängivad olulist rolli soolises valikus – mida suuremad on küünised, seda atraktiivsem ka isane ja seda edukam on ta mõistagi ka konkureerivate isaste eemale peletamises.
«Enamasti ennustatakse, et kliimamuutustega kaasnevad väga tõsised populatsioonide kahanemised, kui mitte isegi väljasuremised. Selliseid arvukuse plahvatusi enamasti ei ennustata,» ütles uuringu üks autoritest Dr. Pablo Munguya Adelaide’i Ülikoolist.
«Mida lähemalt me asja uurisime, seda huvitavamaks asi muutus. Tuli välja, et isased muutusid võrreldes varasemate põlvkondadega ka üldiselt palju suuremaks, emased jäid aga samasse suurusse. Kui varem oli populatsiooni sees olnud suur küüniste suuruste mitmekesisus, siis kõrgendatud CO 2 juures olid järsku kõigil isastel suured küünised,» ütles Munguya. Kuna küünised mängivad kirpvähiliste soolises valikus suurt rolli oletas ta, et ka arvukuse tõusu taga võis olla just see, et kõik isased olid nüüd järsku emastele atraktiivsemad.
Hetkel näib, et kirpvähiliste vohamisele ei saa takistuseks ka toidu vähesus. Nimelt näitab enamus prognoose, et kliima soojenedes kasvab ka vees elavate pisivetikate ehk fütoplanktoni arvukus.
«Praeguseks on teada, et paljudele liikidele tähendab kliimamuutus katastroofi, aga mõnede puhul see päris nii ei ole. Meie uuring on esimene näide sellest, kuidas mõned liigid võivad siit hoopis soodsaid tingimusi leida. Lisaks näeme, kuidas see paljunemissüsteemi muudab. Kui kõikidel isastel on sama suurusega küünised, siis ei ole see kaaslase valiku määramisel enam nii oluline omadus,» ütles Dr Munguia.


description: Ekstreemset kiirgust, temperatuure ja survet taluva tardigraadi võimet karmides tingimustes ellu jääda võib olla võimalik ka inimestele üle kanda.

title: Maailma ühe veidrama looma geen võib inimesi kiirguse eest kaitsta

maintext:
Maailma sitkeimad loomad pole mitte massiivsed elevandid, Antarktika avarusi trotsivad pingviinid ega isegi kurikuulsad prussakad. Vähem kui millimeetri pikkused loimurid ehk tardigraadid suudavad ellu jääda isegi avakosmose vaenulikes tingimustes. Eluks ekstreemsetes tingimustes kohastunud loomade genoomi järjestanud jaapani teadlased näitavad nüüd, et loomakese valgud kaitsevad kiirguse eest ka inimese rakke.
''Peaaegu 40 protsenti tardigraadide geenidest on unikaalsed ehk neile ei leidu ülejäänud loomariigist head vastet. Seega on äärmiselt tõenäoline, et neile erakordse vastupidavuse andvad geenid on midagi neile ainuomast ja nad pole neid saanud näiteks horisontaalse geenitriivi tulemusel,'' sõnas uurimuse juhtivautor Takekazu Kunieda ERR Novaatorile antud intervjuus.
Loe lähemalt ERR Novaatori põhjalikust loost.


description: Tehnoloogiahiid Google esitleb järgmise nädala teisipäeval maailmale oma uusimaid mobiiltelefone Google Pixel.

title: Maailm näeb järgmisel nädalal uusi Google’i mobiiltelefone

maintext:
Eelduste kohaselt tuleb telefon müügile kahes versioonis – Google Pixel (Sailfish) ja Google Pixel XL (Marlin), seega saab läbi Nexuse-nimelise sari. Tootjaks on nendel seadmetel HTC, vahendab VentureBeat.
Sailfish on kuulduste kohaselt 5-tollise 1080p ekraaniga, 64-bitise 2.0GHz protsessoriga, muutmälu on seadmel 4GB ja salvestusmälu 32GB. Aku mahutavuseks 2770mAh. Põhikaamera on 12MP ja esikaamera 8MP. Sõrmejäljelugeja on paigutatud telefoni tagaküljele ning ühenduskaabli tüübiks on uusim USB-C.
Pixel XL on mõnevõrra suurema – 5,5 tolli – ekraaniga ning aku mahutavuseks on sellel seadmel 3450mAH ja põhimälu variantides 32 ja 128GB.
Android Police’i andmeil algavad Pixelite hinnad 649 dollarist ning müügile tulevad need kolmes toonis: sinine, alumiinium ja must.


description: San Francisco lahe ääres paiknev suurim ja legendaarseim  ühistranspordisüsteem Bay Area Rapid Transit District (BART) paigaldab kahte oma jaama hetkel veel Eesti idufirma Bikeep’i nutikad rattaparklad.

title: Sadade miljonite ameeriklasteni jõudnud Eesti idufirma pühib siinse tolmu jalgelt

maintext:
«Tegu on Bikeepi seni suurima edulooga – aastas teenindab BART 126 miljonit reisijat,» rõõmustas ettevõtte tegevjuht Kristjan Lind.
Tema sõnul jõuti lepinguni tänu toimivale lahendusele, mis on tõestanud ennast mitmes Euroopa linnas. Samaväärseid alternatiive eestlaste loodud nutikale rattaparklale sisuliselt ei leidu.
«BARTi eesmärk on Bikeep´i abil lahendada jalgrattavarguste probleem. Süsteem hakkab tööle sarnaselt Tallinnas juba toimiva ühistransporti integratsiooniga, kus inimesed saavad ratast parkida kohaliku klipper-kaardiga, mida nad kasutavad transpordisüsteemi sisenemisel. Selles mõttes oli Tallinn nende jaoks eeskujuks,» selgitas Lind.
Bikeep´i peakontor ongi kolinud San Fransiscosse, osa tiimist on veel Eestis, kuid lähiaastate jooksul kolitakse ilmselt kogu meeskonnaga sinna. «On näha, et meie lahenduse vastu tuntakse siin suurt huvi,» märkis ta.
Bikeep süsteem paigaldatakse nii San Francisco tänavale 16th Street kui Pleasant Hill jaama.
Kohalikule uudisteagentuurile antud intervjuus tõdes BARTi jalgrattavaldkonna juht Steve Beroldo, et kuna jalgrattavargused üha sagenesid, tuli midagi ette võtta.
«Samal ajal kui inimesed muutuvad teadlikumaks, kuidas oma jalgrattaid lukustada, muutuvad teised omakorda osavamaks nende lukkude murdmisel. Bikeep võib olla jäämäe tipuks, kasutades tehnoloogiat, mis aitab jalgrattaid turvaliselt lukustada» sõnas ta eastbaytimes.com´ile.
Bikeep’i süsteem on täna juba toimivana üleval ka mitmes asukohas San Jose’s.
Bikeep on 2013. aastal loodud nutikas rattaparkla, mis kasutab kõrgtugevat terast ja tarka tehnoloogiat, et lukustada jalgratta raam ja esiratas. Ratta lukustamiseks piisab mobiilikõnest või RFID kaardist. Enam ei pea kaasas kandma isiklikku rattalukku.
Tänaseks on Bikeep laienud kuude linna ja ühtekokku on paigaldatud 400 nutikat parklat.


description: Renault-Nissani liit ja Microsoft sõlmisid mitmeaastase koostöölepingu järgmise põlvkonna autodele mobiilitehnoloogiate väljatöötamiseks.

title: Renault ja Nissani tulevikuautod saavad endale Microsofti tarkvara

maintext:
«Meie eesmärk on pakkuda autode mobiilseid teenuseid ühelt terviklikult globaalselt platvormilt, mis on kättesaadav igaühele,» selgitas Renault-Nissani vanem asepresident Ogi Redzic partnerivalikut.
Kontsern kavatseb aastaks 2020 tuua turule vähemalt 10 massturustatavat tavamudelit, mis isejuhtivaid tehnoloogiaid kasutavad. Seejuures võetakse plaanide kohaselt kasutusele Microsoft Azure pilveplatvorm.
Muu hulgas võimaldab see vajadusel oma kasutajaseadeid tõsta ühest autost teise. Autoomanikul on võimalus jälgida oma autot mis tahes maailmapunktist läbi oma arvuti või mobiiliseadme. Samuti saab omanik anda ligipääsu auto kasutamiseks oma sõbrale või pereliikmele – ilma füüsiliselt võtmeid üle andmata.
Kasutusele plaanitakse võtta ka mobiiliäppe, mis aitavad leida autot, panna seda soojenema, lukustada ja avada uksi.
Sõiduki kasutuskogemuse parandamine: Samuti on kasutajal võimalik jälgida sõiduki diagnostikat ning autotootjal on võimalik saata sõidukile lisatarkvara.


description: Maailma kolmas mobiilitootja Huawei ja tema kaamerapartner Leica Camera AG asutasid Saksamaal uue teadus- ja innovatsioonikeskuse Max Berek Innovation Lab, kus hakatakse arendama uusi optilisi süsteeme ja virtuaalreaalsuse lahendusi.

title: Huawei ja Leica asuvad Saksamaal virtuaalreaalsust looma

maintext:
Laboris arendatakse optilisi süsteeme ja tarkvarapõhiseid tehnoloogiaid, et täiustada pildikvaliteeti foto- ning mobiilirakendustes. Laboris keskendutakse ka digitaalsetele virtuaalse reaalsuse lahenduste loomisele, teatas Huawei.
Labor loodi Huawei tegevjuhi Ren Zhengfei ning Leica Camera AG suuraktsionär ning nõukogu esimehe Andreas Kaufmanni ühise visiooni tulemusel. «Tulevikus moodustavad pildid ja videod üle 90 protsenti võrgus liikuvast infost,» selgitas Ren Zhengfei keskuse loomise peapõhjust.
Uurimis-ja innovatsioonikeskus on nimetatud Saksa mikroskoopia teerajaja ning esimeste Leica läätsede looja Max Bereki (1886–1949) järgi. Berek oli ühtlasi vastutav enam kui 20 läätse optilise disaini loomisel legendaarsele 35mm kaamerale, mille leiutas ja konstrueeris Oskar Barnack.
Huaweil on juba teadus- ja arenduskeskused USAs, Saksamaal, Rootsis, Venemaal, Indias ja Hiinas.
Ettevõtete senise koostöö üheks tulemuseks on Leica kaamerad mobiiltelefonil P9.


description: Värske uuring lööb kokku möödunud aastal autotööstust raputanud emissioonideskandaali kahjud. Autorid rõhutavad, et reaalsed tagajärjed on tõenäoselt hullemadki.

title: Uuring: VW pettus põhjustas 50 surma ja miljonites majanduslikke kahjusid

maintext:
Saksa autotootja Volkswagen sattus möödunud aastal rahvusvahelisse skandaali, kui tuli välja, et firma oli programmeerinud oma uuemate mudelite lämmastikoksiidide heidet reguleerivad seadmed nii, et need toimisid ainult testide ajal. Tavasõidul oli heitgaaside hulk ligi 40 korda kõrgem kui näiteks USA standardid lubavad. Kui pettus ilmsiks tuli, tõi see muidu hea renomeega Volkswageni rahvusvahelise skandaali keskmesse ja tekitas firmale hiiglaslikke kahjusid.
Volkswageni pettuse keskkonnamõjusid hinannud uuringut juhtisid Columbia Ülikooli ja Northwesterni ülikooli teadlased ja see ilmus ajakirjas International Journal of Environmental Research and Public Policy.
«Teaduskirjanduses on juba ammu teada, et lämmastikoksiidid on seotud hingamisteede ja südamelihaskonna haigustega ning võivad põhjustada invaliidistumist ja surma,» ütles uuringu esimene autor Lifang Hou.
Tervisemõjude hindamiseks kasutasid teadlased USA Keskkonnaameti välja arendatud COBRA riskihindamise mudelit. Sisuliselt on tegemist arvutiprogrammiga, mis arvutab sisestatud heitgaaside koguste põhjal välja terviseriskide muutuse ja ka majanduslikud kahjud. Mudel hindab erinevaid võimalikke tervisega seotud tagajärgi nagu näiteks astmahoogude sagenemine ja hingamisteede haiguste tõttu haiglaravi sagenemine. Metoodiliselt arvutatakse välja kolm võimalikku stsenaariumit: parim, halvim ja keskmine.
Analüüsi tulemused näitasid, et majanduslikud mõjud varieerusid sadades miljonites, jõudes positiivse stsenaariumi 42 miljonist 418 miljonini halvima võimaliku stsenaariumi puhul.
Samas toovad teadlased välja, et tõenäoselt on keskkonnas reaalselt tekkinud kahjud märkimisväärselt hullemad kui mudel näitab. Nimelt hinnati kõrgenenud heitmetasemete mõju vaid ühe aasta lõikes, saastavad mootorid olid teedel aga mitu aastat. Samuti keskenduti uuringus vaid ühele konkreetsele mootori tüübile (2.0 liitrised diiselmootorid, mida oli 428000), jättes aga kõrvale samuti standarditele mitte vastavad 3.0-liitrised, mida on teedel pea kaks korda rohkemgi. Lisaks ei pööratud antud uuringus tähelepanu lämmastikoksiidide mõjul tekkiva mürgise osooni võimalikule mõjule.


description: Tehnoloogiahiid Apple avalikustas 20. septembril uue operatsioonisüsteemi MacOS 10.12 «Sierra», millega koos uuenenud Safari veebilehitseja ei tunnista enam Eesti ID-kaarti.

title: Karm tõsiasi: Apple’i uus brauser ei tunnista Eesti ID-kaarti

maintext:
Seega on tegemist juba teise ülipopulaarse veebilehitsejaga, mis ID-kaarti ei tunnista. Sama seis on jätkuvalt Microsofti uusima Edge-brauseriga.
Uues Apple’i tarkvaras on oluliselt muudetud veebilehitseja ning kiipkaardi vahelist suhtlust, mis omakorda mõjutab ID-kaardi koostoimet Sierra ning Safariga. Teenustesse ID-kaardiga sisenemisel ei suudeta ID-kaardi operatsioone lõpuni viia – ei õnnestu autentimine ega allkirjastamine.
Uudis on seda üllatavam, et Apple'i pakutud beetaversioonis probleeme ei esinenud.
«Riigi Infosüsteemide Amet on probleemist teadlik alates 21. Septembrist ning ID-tarkvara arendajad uurivad uut Apple'i tarkvara ning otsivad võimalusi ID-kaardi koostoime taastamiseks,» teatas amet.
Seniks soovitab RIA ID-kaardiga veebis autentimiseks ja allkirjastamiseks kasutada kas veebilehitsejat Google Chrome või Mobiil-ID teenust. Probleem ei puuduta arvutis allkirjastamist DigiDoc3 kliendiga.


description: Venemaa suurim sotsiaalvõrgustik Vkontakte hakkas lisaks 16 muule riigile ka Eestis pakkuma kasutajatele võimalust teha omavahel tasuta rahaülekandeid.

title: Venemaa suurim sotsiaalvõrgustik hakkab Eestis pakkuma rahaülekannete teenust

maintext:
Henrik Roonemaa: naer ei tule peale
Niisiis Vladimir Putin peab praegu Ukrainas 21. sajandi sõda, nagu spetsialistid ütlevad. Asümmeetriline konflikt. On sõda ja ei ole ka. On armee ja ei ole ka. Keegi nagu tulistab kedagi ja midagi liigub üle piiri, aga kes või mis või kustpoolt kuhupoole, seda me eriti ei tea. Venelased? Ukrainlased? Mässulised? Kasakad või tšetšeenid? Teame ainult, mida öeldakse, ja saame valida, kumma poole infot uskuda. Sama vägev innovatsioon käib praegu Venemaal internetis.


description: Saksa andmekaitseamet teatas teisipäeval, et ei lase edaspidi Facebookil koguda oma tütarfirmalt WhatsApp andmeid klientide kohta, põhjendades seda privaatsuse rikkumisega.

title: Saksamaa blokeerib Facebookil Whatsappilt kliendiandmete kogumise

maintext:
Facebook ja WhatsApp olid 2014. aastal, kui Facebook ostis WhatsAppi, lubanud, et nad ei vaheta omavahel andmeid, ütles Hamburgi andmekaitse ja infovabaduse volinik Johannes Caspar. Ta lisas, et Facebookilt nõutakse kõigi WhatsAppilt saadud Saksamaal kogutud andmete kustutamist.
Kliendid peavad saama ise otsustada, kas nad tahavad oma konto ühendada Facebookiga.
WhatsApp oli augustis teatanud, et kavatseb oma andmeid Facebookiga jagada, et see saaks pakkuda suunatud reklaami ja võidelda rämpspostiga.
Facebook vastas, et on valmis Saksamaa andmekaitseametiga koostööd tegema.


description: Hiina suurettevõte Lenovo teatas, et viib ettevõttes läbi suurkoondamise, mis  puudutab sadu Motorola Mobility nutitelefonide üksuse töötajaid, kirjutab The Verge.

title: Motorola telefoniüksus on Lenovo all hääbumas

maintext:
Pole kuulnud, mis on Oppo ja Vivo? Selgub, et maailma ühed müüdumad mobiilid
Globaalsed mobiilimüügi näitajad aasta esimese kvartali kohta on välja tulnud ning unustage võimalus selle esiviisikus näha selliseid tuntud kaubamärke nagu Sony, LG või Microsoft – järjest suuremat võimu on võtmas hoopis rahvarohke Hiina meil vähetuntud tootjad.


authors:
Erki Oras
Digitarga Külalisblogija

description: Hiljuti toimunud Apple’i järjekordse iPhone’i uudismudeli tutvustuse ilmselt kõige kõmulisemaks uudiseks oli tavapärase 3,5mm kõrvaklapisisendi puudumine. Suur hulk tehnikahuvilisi ja -väljaandeid hurjutasid häälekalt Apple’it, nagu oleks viimane hakkama saanud mingi pühaduserüvetuse või lihtsalt idiootsusega. Olles aga ise juba mõnda aega juhtmevabade klappide kasutaja, kiidan ma Apple’ile vaid kaasa, kirjutab digitestija Erki Oras Digitargas Bose QuietComfort 35 juhtmevabu kõrvaklappe arvustades.

title: Müravaba muusika: kiretult kvaliteetsed juhtmevabad kõrvaklapid hoiavad ka kõrvad soojas

maintext:
Ehk avaldab tema käitumine survet klapitootjatele ning ehk hakkab nii paranema juhtmevabade klappide valik, nende tehnilised näitajad kui ka hind, kirjutab Erki Oras Digitargas. Hetkel on minu majapidamises umbes 8–10 paari kvaliteetseid (!) kõrvaklappe, nende seas ka paar n-ö kõrgema otsa mudelit, kuid igapäevast kasutamist leiab vaid juhtmevaba mudel – Parrot Zik 2.0.
Nii võtsin rõõmuga vastu võimaluse testida ilmselt ühte parimat juhtmevaba klappi, mida kohalikust kaubandusvõrgust osta saab – Bose QuietComfort 35.
Tegu on ühe maailma populaarseima juhtmevaba ja mürasummutava kõrvaklapi kolmanda mudeliga. Juba.
Klapid, mis summutavad müta ja kaitsevad kõrvu külma eest. / Bose
Kuna minul paraku varasemate mudelitega kokkupuude puudub, siis võin siin alustada peaaegu nagu puhtalt lehelt, kasutades kohati võrdlusteks vaid konkureerivat toodet, millega mul on pikem ja lähem kokkupuude.
Oma plastikusest olemusest hoolimata tunduvad klapid olevat piisavalt vastupidavad, käivad kenasti kokku ja näevad täiesti viisakad välja.
Klapid ise aga on üpris kerged ja mugavad, nagu nende nimigi reedab (QuietCOMFORT). Ruumi on piisavalt isegi minu keskmisest märksa suurema kolba jaoks, klapid on meeldivalt pehmed ega suru eriti kõrvadele. See peaks muutma mugavaks ka pikemad lennureisid või muidu kuulamissessioonid.
Samuti olen ma kindel, et umbes 95, ei, 97 inimest sajast, kes peaksid neid Bose klappe kuulama, ei suuda helikvaliteedi kohta ühtegi etteheidet teha.
Aku selline suutlikkus teeb au igale seadmele ning siin saab Bose minu käest küll maksimumpunktid. Kindlasti on see antud klappide üks tugevamaid külgi.
Jahedamal ajal aga on kõrvad mõnusasti soojas.
Meeldiv pisiasi on veel see, et need klapid ’kõnelevad’, st sisse lülitades teatab meeldiv naishääl, millise seadmega klapid hetkel ühendatud on ning milline on aku täituvus. Väike asi, kuid siiski meeldiv.
Loe Erki Orase täispikka arvustust Digitargast!


authors:
Keily Volkov
Teaduskeskus Ahhaa

description: Teadlaste Öö Festivali raames alustas kiiret töönädalat AHHAA keskusele kuuluv teadusratas. Kolmerattaline oranž teadusratas võimaldab tuua teaduse keskuse seinte vahelt laiema avalikkuseni.

title: Ratas, mis toob teaduskatsed koju kätte

maintext:
Esmakordselt võis kohata ratast tänavapildis neli aastat tagasi. Kolmerattalise kõige kiirem töönädal ühtib igal aastal septembrikuu viimasel nädalal toimuva Teadlaste Öö Festivaliga, mille raames sõidetakse igapäevaselt mööda Tartu linna ringi ja tutvustatakse möödakäijatele erinevaid teaduskatseid.
Ülejäänud aasta jooksul külastatakse teadusrattaga mitmesuguseid üritusi, nende hulgas laatasid, perepäevasid ja festivale, ning osaletakse erinevatel väljasõitudel. Viimastel aastatel on teadusratas külastanud pea kõiki Tartu koole ja lasteaedasid. Aeg-ajalt jõutakse rattaga ka naaberriikidesse Lätti ja Leetu.
Teadlaste Öö Festivali nädalal pannakse igal päeval Tartu südalinnas püsti teadusetendus. Etteastete puhuks tõmmatakse ratta ees asetsev kastikaas lauaks, seatakse välja katseteks vajalikud vahendid ning lahutatakse publiku meelt paarikümneminutilise teadusetendusega.
«Teadusratas on pealtnäha väga lihtne ega tundu väga suur, aga on üks tõeline üllataja, kui ta end avab ja näitab, milleks kõigeks ta koos giidiga võimeline on,» ütles aastaid teadusratta giidina töötanud Enel Teinemaa.
Katseid vesinikust kuiva jääni
Kui AHHAA peamajas läbiviidavad teadusetendused keskenduvad peamiselt ühele konkreetsele teemale, siis teadusratas toob publikuni valiku erinevate teadusvaldkondade katsetest.
Katsete valik sõltub tavaliselt giidist, kuid üldiselt ei puudu katsemenüüst põlemine, katsed helide, kuiva jää ja udu tekitava vedela lämmastikuga.
«Publikule meeldivad tavaliselt kõik katsed, kuid kõige rohkem meeltmööda on ilmselt need, mis kõige rohkem üllatavad,» ütles Teinemaa. Tema sõnul on pealtvaatajatele alati palju põnevust tekitanud paljaste käte peal propaanimullide põletamine ja suured udupahvakad.
Muude katsete hulgas toob ta lisaks välja leekide värvimise, terasvilla süütamise patareiga ja heeliumiga teostatavad eksperimendid.
Teinemaa sõnul on olukorrad, kus teadusratas pealtnäha ilma publikuta teadusetendust alustab, pigem erandlikud ning üldjuhul on ratas uudishimulikest silmapaaridest ümber piiratud.
«Teadusratta kutsuv välimus, rõõmsameelsed giidid ja ägedad katsed meelitavad möödakäijaid hetkeks peatuma ja teadusetendust nautima jääma,» lisas ta.
Teinemaa sõnul tekitab teadusratas huvi nii pisemates kui ka täiskasvanutes ning aitab teaduse seeläbi paljudele inimestele lähemale tuua. «Tänu sellele erilisele kolmerattalisele jõuavad teaduskatsed ka nendeni, kes muidu ehk AHHAAsse ei satu.»
Teinemaa arvates on teadlikkus teadusratta tegevusest aastate jooksul kasvanud. «Vähemalt Tartu inimesed teavad, et kui on kolmerattaline, siis tõenäoliselt teadust täis.»


description: Rühm Uus-Meremaa ja Saksa teadlasi õpetas neli kodutuvi ära tundma tervet hulka kirjutatud sõnu

title: Teadlased õpetasid tuvid sõnade kirjapilti tundma

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Ameerika Ühendriikide teadusakadeemia toimetistes ilmunud artiklit selle kohta, kuidas õpetatud tuvid hakkasid seepeale vahet tegema ka suvalistel tähejadadel ja neile veel tundmatutel, kuid inglise keeles päriselt olemas olevatel sõnadel.
Iga tuvi õppis kõigepealt ära tundma 26 kuni 58 neljatähelist sõna, mida näidati neile arvutiekraanil. Ja kui siis näidati uusi tähekombinatsioone, millest mõned olid pärissõnad ja teised mitte, siis oskasid tuvid neil kahel päris hästi vahet teha. Iga keele sõnades on mõned tähekombinatsioonid loomuomased ja mõned teised lausa välistatud ning tuvid tegid neil juhtumitel vahet statistilisest juhusest täpsemini.
Loe täpsemalt Novaatori loost.


description: Google esitles kauaoodatud lahendust nimega YouTube Go, mis võimaldab populaarseimas multimeedia jagamise keskkonnas YouTube videoid hilisemaks vaatamiseks salvestada.

title: Lõpuks ometi: YouTube muudab videod salvestatavaks

maintext:
Kui seni tuli videote talletamiseks minna kasutajail «ümber nurga» ja kasutada selleks kolmandate osapoolte loodud lahendusi, siis YouTube Go rakendus võtab sellistelt sammudelt mõtte, vahendab The Verge.
Rakendus on loodud ja arendatud eelkõige silmas pidades India kasutajaid, kus internetiühenduse kvaliteet ja kättesaadavus on vägagi piiratud. Hiljem saab lahendus kättesaadavaks üleilmselt.
Kasutajad saavad määrata allalaaditava video kvaliteedi ja suuruse, et oleks selge, kui palju mahtu see võtab. Lisaks on võimalik videoid jagada lähedal asuvate kasutajatega internetiühendust üldse kasutamata – kasutatakse selleks Bluetoothi.
«YouTube Go on täiesti uus äpp, mis aitab järgmise põlvkonna kasutajatel jagada ja nautida videoid,» ütles YouTube’i tootejuhtimise asepresident Johanna Wright ettevõtte avalduses.
YouTube Go esitlus toimuski Google’i esitlusel Delhis, kus näidati ka mitmeid teisi India turu jaoks mõeldud uudistooteid.
Hetkel pole veel täpselt teada, millal YouTube Gi Indias ja mujal kättesaadavaks saab. Kasutajatel on võimalus end info saamiseks registreerida siin: http://youtubego.com/signup/


description: Poola pealinnas Varssavis pärjati täna Kesk- ja Ida-Euroopa parima ja värskeima säästva energia tiitliga Eestit esindanud Soome ettevõte PolarSol, mille loodud lahendus seob omavahel sisuliselt kõik põhjamaistes kodudes saadaolevad energiaallikad.

title: Ida-Euroopa parim energiasäästu idee pärineb Eestit esindavalt Soome ettevõttelt

maintext:
Ettevõtte peamiseks ideeks on kasutada sooja tootmiseks päikeseenergiat ka talvistes oludes, tõsi aastaringselt moodustab see kogu soojatootmisest Soome oludes ligikaudu 15 protsenti.
Selleks, et saada sooja majja ka külmadel talveöödel, on ettevõtte loonud hübriidlahenduse, mille abil kogutakse ja talletatakse nii päikese-, õhksoojuspumpade ning majast väljuva õhu ja tarbevee soojus ja kasutatakse seda kombinatsiooni hoone kütmiseks.
Kokkuvõttes on PolarSoli peamiseks tooteks roostevabast terasest soojusvahetid, mis erinevalt konkurentidest kasutab majja siseneva õhu soojendamiseks ka teisi allikaid kui tavapärane majast välja ventileeritav õhk.
Lisaks on ettevõte loonud erilise tarkvara, mis jälgib pidevalt parasjagu saadaolevaid energiaallikaid ja kasutab neist oludest lähtuvalt parimat ja säästlikumat.
Süsteemi kolmandaks oluliseks komponendiks on maa-alune soojusakumulaator, millesse talletatud soojust saab kasutada näiteks siis, kui kõigist teistest allikatest pole midagi kasulikku parasjagu saada.
Kalev Spa suguse energiatarbimisega ettevõte kulutab PolarSoli hinnangul igal aastal soojusenergiale ligi 36000 eurot enam kui võiks.
PolarSol esitlus Varssavis / Aivar Pau
Aastal 2009 tegevust alustanud ettevõttel on hetkel töös kaks tootmist: üks Soomes ja üks Eestis. Turustajaid on kuues riigis ja järgmisel aastal loodetakse leida selliseid juurde 10 ning müüa nende abil vähemalt 50 sellist süsteemi.
Joensuus peakontorit omav ettevõte esindas Eestit Euroopa energiavaldkonna innovaatori KIC InnoEnergy korraldatud säästva energia ideede konkursi KICkoff finaalis kümne parima Kesk- ja Ida-Euroopa idufirmade ja ettevõtte seas.
Konkursil peaauhinnaks oli 10 000 eurot, kuid ettevõtte esindaja sõnul osaleti üritusel pigem uute kontaktide loomise eesmärgil. Seni on toote arendamisele tema hinnangul kulutatud ligi pool miljonit eurot. PolarSolil on nüüd võimalus liituda KIC InnoEnergy Highway kiirendiga koos kuni 150 000 euro suuruse investeerimistoetusega.
Võistluse žüriis oli Eesti esindajaks Eesti Energia endine juhatuse esimees Sandor Liive.
Leedut esindas võistlusel näiteks iduettevõte Smart Charge Mobile, mis on loonud telefone ülikiirelt laadiva lahenduse, mida on testitakse hetkel riigi bensiinijaamades.
Kreekat aga üritusel teise koha pälvinud ettevõtmine nimega PleioneEnergy, mis sarnaselt eestlaste Skeletonile loob lahendusi grafeenipõhiseks energiatalletamiseks – tõsi, see ettevõte installeerib neid kipsplaatidesse.


description: Samsung on kulutanud miljoneid saamaks korda oma Galaxy Note 7 telefonide akud ja kutsunud üle ilma tagasi 2,5 seadet, kuid taas tuli teade nüüd juba «korras» telefoni aku plahvatamisest.

title: Samsung plahvatas taas

maintext:
Bloombergi teatel omandas 25-aastane Hiina mees Hu Renjie nädalavahetusel Samsungi kinnitusel turvalise Note 7-e, kuid see plahvatas tema käte vajel laadimise ajal, kõrvetas tema sõrmi ja rikkus ära lähedal asunud MacBook Pro.
Samsung on varem kinnitanud, et Hiinas ongi saadaval vaid turvalised telefonid, kuna nende akud erinevad mujal maailmas saadaolevatest. Mees ostsis telefoni keskkonnast JD.com.
Hu sõnul külastas teda juhtumi järel Samsungi esindaja ja palus «lahkamiseks» telefoni jäänuseid, kuid mees keeldus sellest.
Juhtum pole veel ametlikku kinnitust saanud. Üks Note 7 plahvatas Hiinas ka möödunud nädalal, kuid Samsungi ja selle Hiina ettevõttest akutootja kinnitasid, et seda ei põhjustanud riistvara viga vaid väliskuumus.
Samsung on Note 7-id kokku kogunud nüüd juba ligi kuu ning taastatud on 60 protsenti USA-s ja Lõuna-Koreas ning 57 protsenti Euroopas müüdud seadmetest.