description: Karmidel vanadel aegadel oli võim üks ohtlik amet. Praegusega võrreldamatult. Iga kuningas pidi üle õla vahtima, kas sõbralik sugulane ei kavatse talle midagi jooki puistata, kindaid mürgiga määrida või muidu ilmutada leidlikkust ise riskikäitumisele anduda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: THI labidaks! Või kes siis?

maintext:
Arvamus
THI labidaks! Või kes siis?
Laupäev, 03. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Karmidel vanadel aegadel oli võim üks ohtlik amet. Praegusega võrreldamatult. Iga kuningas pidi üle õla vahtima, kas sõbralik sugulane ei kavatse talle midagi jooki puistata, kindaid mürgiga määrida või muidu ilmutada leidlikkust ise riskikäitumisele anduda.
Üldiselt suhtuti sellesse leplikult ja notiti eriti kahtlase silmavaatega velled maha. Türgi sultanitel olnud see lausa kohustuslik – troonile asudes kõik vennad kuludesse. Lihtne maailm.
Ministritel oli hullem. Kui siin kuidagi Türgi suunas jutt liikus, siis suurvesiirid võisid olla võimsad ja rikkad, aga vähimgi viga viis paremal juhul kohtumisele palee aednikuga, kes kõrvalt ametliku kägistajana töötas, halvemal juhul koguni teibasse. No ja valitseja vahetumisel peaaegu kindlasti.
Makaronil on kaks otsa
Mitte et lääne pool parem oleks olnud. Palju oli neid ministreid, kes, kui nad just võlla või mõõga alla ei läinud, vähemalt varast ilma jäeti ja pagendati. Vahetus kuningas, läks kohe ümberkorraldusteks ja organisatsioonilisteks järeldusteks. Hea nüüd sellega.
Õnneks oleme sest ajast vähe pehmemate väärtustega, otseselt elu kallale ei kipu. Teeme niisama sõnadega labidaks, nagu Setumaa pool kõneldakse. Nagu praegu Toomas Hendrik Ilvesega näib tehtavat.
Eks mees sai vabariigi presidendina kah oma jao, aga nüüd on jutud päris hulluks läinud. Esikohal on loomulikult Ärma – milleni jõuab tagasi –, aga küll on veel naised, küll on nätsud, küll on päritolu. Ühesõnaga, juba koolisööklas pildus leiba ja suitsetas võimla nuka taga, läbinisti vaenulik element.
Kohe tunda, et nüüd võib. Kuigi presidendil suurt võimu ei ole, on Pätsu aegadest – vist – mingi väike kõheduse tunne säilinud. Ei tasu torkida, äkki tulevad poliitilise politsei assistendid ukse taha ja soovivad, noh, vestelda.
Hea küll. Kuidagi kummaline, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus just THI lahkumise aegu võttis pähe talle Ärmasse antud toetuse tagasi nõuda. Võib-olla juhuslik kokkulangevus, aga välja näeb küll, et nüüd võib. Näidata oma kindlameelsust ja selgroogu. Veel inetum – vabariigi presidendina tarvitses THI-l vaid vihjata, et väike 190 000 kuluks ära – jah, kõrge ekstsellents, kas paneme ikka kuhja ka peale...
Inetu. Pealegi on igal makaronil kaks otsa. Keegi ju pidi alla kirjutama, et andke raha. Nagu ka Jürgen Veberile antud 140 000-le, mida kah tagasi nõutakse, sest et pole nagu see tulemus, mida taheti.
Antagu andeks, toetus on toetus. Tahtmine jääb ikkagi sellele, keda toetatakse, mitte EAS-i komissaridele – või on mõni mees millestki täiesti mööda aru saanud. On natuke kahtlane, kas seal putkas on tugevaid spetsialiste mulgi talu taastamise või mustkunsti osas.
Võib-olla muidugi on. Oskavad hanetalle ehitada, assistente pooleks saagida. Eesti riigiaparaat kubiseb ju üliinimestest, kes kõike teavad ja näevad. Nüüd siis märkasid ja vangutavad päid: kõik on valesti, nii valesti. Hea, et õigel ajal jaole saadi, muidu oleks pankrot paistnud, rahva raha kadunud.
Olgu ära märgitud, et sel aastal jagab/jagas EAS laiali 187 537 358 eurot. Ega me väga tea, kuhu see läks. On ainult teatavad muljed. Umbes, et mine sinna teatega: leiutasin äpi! Mis see äpp teeb? Ütleb sulle, mis kuskil maailma otsas kell on! Oo! Innovatiivne! Meie, eestlased, ikka oskame! Palju teil vaja läheb, et väärt ideed edasi arendada?
Või siis hoopis – leiutasin kolmerattalise tõukeratta! Oo! Me anname teile “Ajujahi“ peaauhinna! Muide, ma ei tee siin lolli nalja, nii oligi.
Teate “Ajujahi“ võitjatest?
Kui keegi sel teemal tõelist õelust lugeda tahab, siis vaadaku hirmsat lehekülge http://doteebubble.blogspot.com.ee/. Seal istub mingi kamp anonüümikuid, kes küll harva ja juhuslikult, aga siiski jälgivad, kuis Eesti riik igasugu veidratele ideedele raha ängab ega küsigi, kuhu läks, mis edasi sai. Kas keegi teab midagi “Ajujahi“ võitjatest? No vat.
Ehk siis küsimus pole, kes on suli, kes on valesti raha jaganud. Küsimus on, milleks üldse selline putka eksisteerib, kust õigesti kirjutatud projektiga lihtsalt raha saab. Ainult vahele ei tohi jääda, nagu kaks ülalmainitud kodanikku jäid. Mis edasi? Keegi võiks päris korralikult näpuga järge ajada, et mis sellest toetuste pillutamisest tegelikult tolku on olnud. Väike raamatupidamine nii-öelda, mida siin maal koledasti napib.
Ah, tühja. Hakka veel püha Arengufondi kallal norima... Autor: Jüri Pino, kirjamees Laupäev, 03. detsember 2016.Üldiselt suhtuti sellesse leplikult ja notiti eriti kahtlase silmavaatega velled maha. Türgi sultanitel olnud see lausa kohustuslik – troonile asudes kõik vennad kuludesse. Lihtne maailm.Ministritel oli hullem. Kui siin kuidagi Türgi suunas jutt liikus, siis suurvesiirid võisid olla võimsad ja rikkad, aga vähimgi viga viis paremal juhul kohtumisele palee aednikuga, kes kõrvalt ametliku kägistajana töötas, halvemal juhul koguni teibasse. No ja valitseja vahetumisel peaaegu kindlasti.Mitte et lääne pool parem oleks olnud. Palju oli neid ministreid, kes, kui nad just võlla või mõõga alla ei läinud, vähemalt varast ilma jäeti ja pagendati. Vahetus kuningas, läks kohe ümberkorraldusteks ja organisatsioonilisteks järeldusteks. Hea nüüd sellega.Õnneks oleme sest ajast vähe pehmemate väärtustega, otseselt elu kallale ei kipu. Teeme niisama sõnadega labidaks, nagu Setumaa pool kõneldakse. Nagu praegu Toomas Hendrik Ilvesega näib tehtavat.Eks mees sai vabariigi presidendina kah oma jao, aga nüüd on jutud päris hulluks läinud. Esikohal on loomulikult Ärma – milleni jõuab tagasi –, aga küll on veel naised, küll on nätsud, küll on päritolu. Ühesõnaga, juba koolisööklas pildus leiba ja suitsetas võimla nuka taga, läbinisti vaenulik element.Kohe tunda, et nüüd võib. Kuigi presidendil suurt võimu ei ole, on Pätsu aegadest – vist – mingi väike kõheduse tunne säilinud. Ei tasu torkida, äkki tulevad poliitilise politsei assistendid ukse taha ja soovivad, noh, vestelda.Hea küll. Kuidagi kummaline, et Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus just THI lahkumise aegu võttis pähe talle Ärmasse antud toetuse tagasi nõuda. Võib-olla juhuslik kokkulangevus, aga välja näeb küll, et nüüd võib. Näidata oma kindlameelsust ja selgroogu. Veel inetum – vabariigi presidendina tarvitses THI-l vaid vihjata, et väike 190 000 kuluks ära – jah, kõrge ekstsellents, kas paneme ikka kuhja ka peale...Inetu. Pealegi on igal makaronil kaks otsa. Keegi ju pidi alla kirjutama, et andke raha. Nagu ka Jürgen Veberile antud 140 000-le, mida kah tagasi nõutakse, sest et pole nagu see tulemus, mida taheti.Antagu andeks, toetus on toetus. Tahtmine jääb ikkagi sellele, keda toetatakse, mitte EAS-i komissaridele – või on mõni mees millestki täiesti mööda aru saanud. On natuke kahtlane, kas seal putkas on tugevaid spetsialiste mulgi talu taastamise või mustkunsti osas.Võib-olla muidugi on. Oskavad hanetalle ehitada, assistente pooleks saagida. Eesti riigiaparaat kubiseb ju üliinimestest, kes kõike teavad ja näevad. Nüüd siis märkasid ja vangutavad päid: kõik on valesti, nii valesti. Hea, et õigel ajal jaole saadi, muidu oleks pankrot paistnud, rahva raha kadunud.Olgu ära märgitud, et sel aastal jagab/jagas EAS laiali 187 537 358 eurot. Ega me väga tea, kuhu see läks. On ainult teatavad muljed. Umbes, et mine sinna teatega: leiutasin äpi! Mis see äpp teeb? Ütleb sulle, mis kuskil maailma otsas kell on! Oo! Innovatiivne! Meie, eestlased, ikka oskame! Palju teil vaja läheb, et väärt ideed edasi arendada?Või siis hoopis – leiutasin kolmerattalise tõukeratta! Oo! Me anname teile “Ajujahi“ peaauhinna! Muide, ma ei tee siin lolli nalja, nii oligi.Kui keegi sel teemal tõelist õelust lugeda tahab, siis vaadaku hirmsat lehekülge http://doteebubble.blogspot.com.ee/. Seal istub mingi kamp anonüümikuid, kes küll harva ja juhuslikult, aga siiski jälgivad, kuis Eesti riik igasugu veidratele ideedele raha ängab ega küsigi, kuhu läks, mis edasi sai. Kas keegi teab midagi “Ajujahi“ võitjatest? No vat.Ehk siis küsimus pole, kes on suli, kes on valesti raha jaganud. Küsimus on, milleks üldse selline putka eksisteerib, kust õigesti kirjutatud projektiga lihtsalt raha saab. Ainult vahele ei tohi jääda, nagu kaks ülalmainitud kodanikku jäid. Mis edasi? Keegi võiks päris korralikult näpuga järge ajada, et mis sellest toetuste pillutamisest tegelikult tolku on olnud. Väike raamatupidamine nii-öelda, mida siin maal koledasti napib.Ah, tühja. Hakka veel püha Arengufondi kallal norima...
Veel artikleid samast teemast »


description: 20. detsembril 2016 täitus EELK emeriitvaimulikul, piiblitõlkijal ja teoloogil dr Toomas Paulil 55 aastat ordinatsioonist. Kaunist aastapäeva tähistati 21. detsembril Tallinna Jaani kirikus, kus Toomas Paul mõtiskles päevasel hardushetkel Maarja ja Marta loo üle. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kirik
Õpetaja Toomas Paul – 55 aastat ordinatsioonist
Neljapäev, 29. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
20. detsembril 2016 täitus EELK emeriitvaimulikul, piiblitõlkijal ja teoloogil dr Toomas Paulil 55 aastat ordinatsioonist. Kaunist aastapäeva tähistati 21. detsembril Tallinna Jaani kirikus, kus Toomas Paul mõtiskles päevasel hardushetkel Maarja ja Marta loo üle.
Vaatamata kõige kiiremale jõulupühadeks ettevalmistamise ajale oli kirikusse tulnud hulganisti kuulajaid. Pärast kontsertmõtisklust pidas praost Jaan Tammsalu kohvilaua taga südamliku tänukõne, tänades õp Toomas Pauli 30 aasta pikkuse koostöö eest Tallinna Jaani kogudusega.
“See on olnud meile suureks õnnistuseks ja me väga soovime, et see koostöö jätkuks,” kinnitas Jaan Tammsalu.
Õp Toomas Paul (s 1939) on teeninud Ridala, Lihula, Martna, Valjala, Püha, Mustjala, Karja, Saaremaa Jaani, Tallinna Jaani ja Tallinna Saksa Lunastaja koguduse vaimulikuna. Samuti on ta olnud Saarte ja Tallinna praostkonna praost. Autor: MM Neljapäev, 29. detsember 2016.Vaatamata kõige kiiremale jõulupühadeks ettevalmistamise ajale oli kirikusse tulnud hulganisti kuulajaid. Pärast kontsertmõtisklust pidas praost Jaan Tammsalu kohvilaua taga südamliku tänukõne, tänades õp Toomas Pauli 30 aasta pikkuse koostöö eest Tallinna Jaani kogudusega.“See on olnud meile suureks õnnistuseks ja me väga soovime, et see koostöö jätkuks,” kinnitas Jaan Tammsalu.Õp Toomas Paul (s 1939) on teeninud Ridala, Lihula, Martna, Valjala, Püha, Mustjala, Karja, Saaremaa Jaani, Tallinna Jaani ja Tallinna Saksa Lunastaja koguduse vaimulikuna. Samuti on ta olnud Saarte ja Tallinna praostkonna praost.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Imre Sooäär (pildil), kes töötas riigikogus endise riigihaldusministri Arto Aasa asendusliikmena, kaotas võimuliidu lagunemise järel töö ning läheb nüüd laia ilma oma unistusi püüdma. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Imre Sooäär suundub ümbermaailmareisile

maintext:
Uudised
Imre Sooäär suundub ümbermaailmareisile (1)
Esmaspäev, 05. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Esmaspäev, 05. detsember 2016. Imre Sooäär (pildil), kes töötas riigikogus endise riigihaldusministri Arto Aasa asendusliikmena, kaotas võimuliidu lagunemise järel töö ning läheb nüüd laia ilma oma unistusi püüdma.
“Ma ei olegi väga kindlat teekonda paika pannud,” rääkis saarlasest endine riigikogulane ajakirjale Kroonika. Kindel on aga see, et tegemist on seljakotireisiga, mille vältel plaanib Sooäär palju jala matkata, templeid külastada, mediteerida, muusikat, tekste ja filme kirjutada.
“Ei välista, et mind võib eelarve täiendamise eesmärgil ka mõne hotelli fuajeest klaverit mängimas leida,” lisas Sooäär. “Ma ei olegi väga kindlat teekonda paika pannud,” rääkis saarlasest endine riigikogulane ajakirjale Kroonika. Kindel on aga see, et tegemist on seljakotireisiga, mille vältel plaanib Sooäär palju jala matkata, templeid külastada, mediteerida, muusikat, tekste ja filme kirjutada.“Ei välista, et mind võib eelarve täiendamise eesmärgil ka mõne hotelli fuajeest klaverit mängimas leida,” lisas Sooäär.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saaremaa Puuetega Inimeste Koja (SPIK) heategevuslik jõululaat toimub juba kümnendat aastat. Inimesed, kes on üht-teist purki pannud, kasvatanud, meisterdanud, kudunud, voolinud, ootavad kõiki kultuurikeskusesse neljapäeval kell 10–15. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Homme kõik jõululaadale!

maintext:
Maakond
Homme kõik jõululaadale!
Kolmapäev, 21. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Kolmapäev, 21. detsember 2016. Meenutus eelmisest Saaremaa Puuetega Inimeste Koja jõululaadast. FOTO: Doris Peucker Saaremaa Puuetega Inimeste Koja (SPIK) heategevuslik jõululaat toimub juba kümnendat aastat. Inimesed, kes on üht-teist purki pannud, kasvatanud, meisterdanud, kudunud, voolinud, ootavad kõiki kultuurikeskusesse neljapäeval kell 10–15.
Koja juhataja Veronika Allas ütles, et ega nemadki veel täpselt tea, mida kõike seal osta saab. “Oleme avatud, mida inimene tahab pakkuda, seda pakub. Tuleb, mis tuleb, on, mis on. See ongi heategevusliku laada üks omadusi,” tutvustas Allas.
“Varasemate aastate põhjal saab öelda, et toidukaupadel on pühade eel alati hea minek olnud. Väga hästi on müügiks läinud näiteks hoidised. Hoidistele lisaks on ostjate kotti läinud koduaia õunad, hapukurk ja -kapsas, oad ja muu pakutav, rääkimata pirukatest, kookidest ja soojadest saiadest. Paljud tooted on enne laada lõppu otsa saanud. Tahame, et valik oleks hästi suur ja et kaupa jätkuks.”
Praeguseks on Allase sõnul end kirja pannud 24 müüjat. Väga laia valikuga tulevad välja Randvere tööõppekeskus ja Peeter Kuum oma kadakast toodetega ning Kuressaare päevakeskus. Randvere toovat näitamiseks kohale isegi moodsa tikkimismasina.
Eelmistel laatadel on olnud paarikümne kaubapakkuja ümber. Väike kasvutrend näitab, et koja töö on vilja kandnud/kandmas. Juhi sõnul on tegijaid palju rohkem, kuid kõik ei julge paraku veel enda tehtut pakkuda, liigne tagasihoidlikkus kammitseb.
“Oleme inimesi küll julgustanud, kuid paljud ütlevad, et nad ei julge või nad ei suuda nii pikalt olla. Laadakogemus tuleks aga kõigil tegijatel kätte saada. Soovime, et homsel laadal oleks hästi lai valik tooteid, toidukaupade kõrval erinevaid käsitöid meestelt ja naistelt.”
Saadud tagasiside on koja inimestele näidanud, et külastajad sooviksid pikemat külastusaega. Bussidega maalt tulevatele inimestele on see aeg aga kõige soodsam.
“Meie müüjad ei ole väga suure tootlikkusega, kui kaup on ära ostetud, pole kusagilt nagunii juurde saada. Pealegi ei pea müüjad kauem vastu ning kultuurikeskusesse tuleb õhtul uus üritus peale.”
Kes ees, see mees!
Juubeli puhul vaadatakse alati tagasi algusaega, nii ka seekord. “Kui jõululaada korraldamisega alustasime, toimusid need koja õuel lumehangede vahel telkide all. Meie õu jäi ammu kitsaks ja kultuurikeskus võttis meid lahkelt vastu.
Tänavune on kolmas aasta korraldada laat mugavates sisetingimustes. Ega meid Pikal tänaval väga paljud üles leidnudki, linnainimeste jaoks oli see kõrvaline koht. Ka autode jaoks nappis ruumi. Kesklinn on selleks hea – rahvale lähedal ja külastajaid rohkem.”
Koja inimesed teevad ära kõik korralduslikud tööd. Vajadusel organiseeritakse ära ka üksikisiku ja tema kauba transport. Organisatsioonid, nagu Randvere ja linna päevakeskus, ning autoomanikust kaubapakkujad saavad ise hakkama.
Laadal on abiks hulk vabatahtlikke. Näiteks Saaremaa Naiskodukaitse pakub kohvi ja teed ning Kuressaare gümnaasiumi noormeeste ja neidude kätepaarid on abiks, kus vaja. Vabatahtlik töö on KG-le väga iseloomulik. “Meiega on kaasa tulnud päris suur vabatahtlike võrgustik, selle üle on äärmiselt hea meel.” Koja juhataja Veronika Allas ütles, et ega nemadki veel täpselt tea, mida kõike seal osta saab. “Oleme avatud, mida inimene tahab pakkuda, seda pakub. Tuleb, mis tuleb, on, mis on. See ongi heategevusliku laada üks omadusi,” tutvustas Allas.“Varasemate aastate põhjal saab öelda, et toidukaupadel on pühade eel alati hea minek olnud. Väga hästi on müügiks läinud näiteks hoidised. Hoidistele lisaks on ostjate kotti läinud koduaia õunad, hapukurk ja -kapsas, oad ja muu pakutav, rääkimata pirukatest, kookidest ja soojadest saiadest. Paljud tooted on enne laada lõppu otsa saanud. Tahame, et valik oleks hästi suur ja et kaupa jätkuks.”Praeguseks on Allase sõnul end kirja pannud 24 müüjat. Väga laia valikuga tulevad välja Randvere tööõppekeskus ja Peeter Kuum oma kadakast toodetega ning Kuressaare päevakeskus. Randvere toovat näitamiseks kohale isegi moodsa tikkimismasina.Eelmistel laatadel on olnud paarikümne kaubapakkuja ümber. Väike kasvutrend näitab, et koja töö on vilja kandnud/kandmas. Juhi sõnul on tegijaid palju rohkem, kuid kõik ei julge paraku veel enda tehtut pakkuda, liigne tagasihoidlikkus kammitseb.“Oleme inimesi küll julgustanud, kuid paljud ütlevad, et nad ei julge või nad ei suuda nii pikalt olla. Laadakogemus tuleks aga kõigil tegijatel kätte saada. Soovime, et homsel laadal oleks hästi lai valik tooteid, toidukaupade kõrval erinevaid käsitöid meestelt ja naistelt.”Saadud tagasiside on koja inimestele näidanud, et külastajad sooviksid pikemat külastusaega. Bussidega maalt tulevatele inimestele on see aeg aga kõige soodsam.“Meie müüjad ei ole väga suure tootlikkusega, kui kaup on ära ostetud, pole kusagilt nagunii juurde saada. Pealegi ei pea müüjad kauem vastu ning kultuurikeskusesse tuleb õhtul uus üritus peale.”Juubeli puhul vaadatakse alati tagasi algusaega, nii ka seekord. “Kui jõululaada korraldamisega alustasime, toimusid need koja õuel lumehangede vahel telkide all. Meie õu jäi ammu kitsaks ja kultuurikeskus võttis meid lahkelt vastu.Tänavune on kolmas aasta korraldada laat mugavates sisetingimustes. Ega meid Pikal tänaval väga paljud üles leidnudki, linnainimeste jaoks oli see kõrvaline koht. Ka autode jaoks nappis ruumi. Kesklinn on selleks hea – rahvale lähedal ja külastajaid rohkem.”Koja inimesed teevad ära kõik korralduslikud tööd. Vajadusel organiseeritakse ära ka üksikisiku ja tema kauba transport. Organisatsioonid, nagu Randvere ja linna päevakeskus, ning autoomanikust kaubapakkujad saavad ise hakkama.Laadal on abiks hulk vabatahtlikke. Näiteks Saaremaa Naiskodukaitse pakub kohvi ja teed ning Kuressaare gümnaasiumi noormeeste ja neidude kätepaarid on abiks, kus vaja. Vabatahtlik töö on KG-le väga iseloomulik. “Meiega on kaasa tulnud päris suur vabatahtlike võrgustik, selle üle on äärmiselt hea meel.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsus annab Kuressaare tervisepargi ühe osa vähemalt viieks aastaks rendile sellele, kes rajab sinna tulevaks suveks seikluspargi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linn soovib tervisepargi rentijalt seiklusrada
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 10. detsember 2016. Kuressaare tervisepargis hakkab selle koha peal edaspidi olema seiklusrada. FOTO: Valmar VOolaid Kuressaare linnavalitsus annab Kuressaare tervisepargi ühe osa vähemalt viieks aastaks rendile sellele, kes rajab sinna tulevaks suveks seikluspargi.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eesti esiliiga meistrivõistlustel on saarlased leidnud võidusoone. Saaremaa võrkpallimeeskond alistas üleeile ja eile ehk kahel päeval järjest Pärnu SK/VK tulemusega 3:2. Saaremaa/Kuressaare naiskond võitis üleeile kodusaalis Viljandi Vilvoli naiskonna “kuivalt” 3:0. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Volleesindused võidulainel

maintext:
Sport
Volleesindused võidulainel
Esmaspäev, 19. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 19. detsember 2016. VÕIT ON LÄHEDAL. Seis on otsustavas geimis 12:6 ja mõttepausil on pildile jäänud (vasakult) Cris-Karlis Lepp, Martin Meerits, Asko Esna ja Kristjan Lepp. FOTO: Gunnar Usin Eesti esiliiga meistrivõistlustel on saarlased leidnud võidusoone. Saaremaa võrkpallimeeskond alistas üleeile ja eile ehk kahel päeval järjest Pärnu SK/VK tulemusega 3:2. Saaremaa/Kuressaare naiskond võitis üleeile kodusaalis Viljandi Vilvoli naiskonna “kuivalt” 3:0.
Saaremaa võrkpalli lipulaevadeks on praegu Saaremaa meeskond ja Saaremaa/Kuressaare naiskond. Esimene neist on pidanud 11 mängu ja tõusnud kahe viimase kohtumisega plusspoolele. Võite on nüüd kuus ja kaotusi viis.
Geimide ja punktide suhted samuti positiivsed, vastavalt 24:21 ja 974:935.
Tegelikult on mehed saanud koguni kolm võitu järjest, sest enne tasavägiseid mänge Pärnuga võideti võõrsil Selver Kikas Tallinna SK tulemusega 3:1. Nii ollakse tabelis hetkel 11 võistkonna seas neljandal-viiendal kohal.
Saaremaa/Kuressaare naiskond alustas turniiri küll kaotusega liidri Sparta vastu, kuid peale seda on tunnistatud vaid võite. Nii on nelja järjestikuse võiduga tõustud tabelis kolmandale kohale (vt tabelit).
Kaks mängu, üks stsenaarium
Üleeile oli Kuressaare spordikeskuses aset leidnud Saaremaa meeskonna mängule kogunenud tavalisest rohkem rahvast. Kas arvukusele aitas kaasa samal ajal kergejõustikuhallis toimunud laat või miski muu, aga omadele elati keskuse “vanas” saalis häälekalt kaasa. Ja meeskond neile pettumust ei valmistanud.
Jäädi küll geimidega 1:2 kaotusseisu, kuid tuldi raskest olukorrast auga välja ja võeti emotsionaalne 3:2 (20, -23, -19, 19, 8) koduvõit.
Esimene geim oli tasavägine seisuni 18:18, misjärel hakkas paukuma saarlaste pallingukahur. Pärnakad ei saanud mitte kuidagi kätte Sander Talistu ja Cris Karlis Lepa tugevaid pallinguid ja kohtunikel ei jäänud muud üle kui tablool Saaremaa võistkonnale punkte järjest juurde keerata.
Teises ja kolmandas geimis jäädi ise pisut tõstetega hätta, millele aitas kaasa pallingu kesine vastuvõtt. Nii tuli kolmandas geimis seisul 12:17 väljakule mängiv treener Asko Esna, kes võttis sisse vastustusrikka sidemängija positsiooni.
Seda geimi enam päästa ei õnnestunud, kuid see-eest saadi hästi minema neljandas. Esna suutis mängijaid väljakul olles, samas ise ründajatele tõsteid tehes, justkui paremini käima tõmmata, kui väljaku ääres seistes.
Mehed said annuse enesekindlust juurde ja nii spurditi viienda geimi alguses eest 4:1, 7:2 ja pooled vahetati seisul 8:3. Lõpp oli ainult vormistamine – 15:8 ja saarlaste võidutants võis alata.
“Vastast tuleb tunnustada. Nad panid meid ikka raskesse olukorda. Ei taha küll ennast kiita, kuid mängu tõi pöörde just sidemängija vahetus. Serv oli meil ka tasemel. Leppisime enne mängu Lepa ja Talistuga kokku, et nad terve mängu jõulist hüppelt servi teeksid. Ja poisid said sellega hakkama,” ütles Esna vahetult peale mängu Meie Maale.
Eile pärastlõunal mängiti sama vastasega juba Pärnus. Mai koolis toimunud kohtumises alistati Pärnu SK/VK jälle 3:2 (17, -19, 13, -21, 10).
“Mäng kulges võrreldes eilsega (üleeilsega, toim.) laias laastus sama stsenaariumi järgi,” ütles Esna eile Pärnus telefonitsi Meie Maale.
“Ainus vahe oli selles, et kodus olime geimidega 1:2 taga, siin Pärnus aga 2:1 ees. Otsustavas geimis tegime jällegi otsustava algedu sisse ja pooled vahetasime seisul 8:1. Olime väljas ainult seitsme mehega. Mart Tiitsaar tõstis, mina mängisin temporündaja kohal. Kiitust väärib jällegi Lepp, kes oma serviseeriatega vastaste leeris paraja segaduse tekitas.”
Naised tüdrukutele sõnaõigust ei andnud
Viljandi Vilvoli tüdrukud (kõik on gümnaasiumiosa õpilased) andsid esimeses geimis Saaremaa naistele kõva lahingu. Esimeses geimis oldi lähedal geimivõidule, kuid kaks järgmist kuulusid siiski kindlalt kogenud Saaremaa naistele. Lõpptulemuseks fikseeriti niisiis 3:0 (23, 15, 15).
“Serv oli neil hea ja me ei saanud kuidagi oma rünnakut toimima,” ütles peale mängu Meie Maale sidemängijana algusest lõpuni väljakul viibinud Kristi Põld.
“Tõele au andes oli terve naiskond veel nädala keskel viirushaigustega audis. Kartsime, kas suudame selle pealt üldse normaalselt mängida,” nentis Põld.
“Teises geimis hakkasime ise paremini servima ja minu arvates oli just meie hea serv lõpptulemust silmas pidades võidu peamiseks sepistajaks. Õnneks on meil järgmine mäng alles 7. jaanuaril ja nii on naistel piisavalt aega end korralikult terveks ravida,” lisas Põld. Saaremaa võrkpalli lipulaevadeks on praegu Saaremaa meeskond ja Saaremaa/Kuressaare naiskond. Esimene neist on pidanud 11 mängu ja tõusnud kahe viimase kohtumisega plusspoolele. Võite on nüüd kuus ja kaotusi viis.Geimide ja punktide suhted samuti positiivsed, vastavalt 24:21 ja 974:935.Tegelikult on mehed saanud koguni kolm võitu järjest, sest enne tasavägiseid mänge Pärnuga võideti võõrsil Selver Kikas Tallinna SK tulemusega 3:1. Nii ollakse tabelis hetkel 11 võistkonna seas neljandal-viiendal kohal.Saaremaa/Kuressaare naiskond alustas turniiri küll kaotusega liidri Sparta vastu, kuid peale seda on tunnistatud vaid võite. Nii on nelja järjestikuse võiduga tõustud tabelis kolmandale kohale (vt tabelit).Üleeile oli Kuressaare spordikeskuses aset leidnud Saaremaa meeskonna mängule kogunenud tavalisest rohkem rahvast. Kas arvukusele aitas kaasa samal ajal kergejõustikuhallis toimunud laat või miski muu, aga omadele elati keskuse “vanas” saalis häälekalt kaasa. Ja meeskond neile pettumust ei valmistanud.Jäädi küll geimidega 1:2 kaotusseisu, kuid tuldi raskest olukorrast auga välja ja võeti emotsionaalne 3:2 (20, -23, -19, 19, 8) koduvõit.Esimene geim oli tasavägine seisuni 18:18, misjärel hakkas paukuma saarlaste pallingukahur. Pärnakad ei saanud mitte kuidagi kätte Sander Talistu ja Cris Karlis Lepa tugevaid pallinguid ja kohtunikel ei jäänud muud üle kui tablool Saaremaa võistkonnale punkte järjest juurde keerata.Teises ja kolmandas geimis jäädi ise pisut tõstetega hätta, millele aitas kaasa pallingu kesine vastuvõtt. Nii tuli kolmandas geimis seisul 12:17 väljakule mängiv treener Asko Esna, kes võttis sisse vastustusrikka sidemängija positsiooni.Seda geimi enam päästa ei õnnestunud, kuid see-eest saadi hästi minema neljandas. Esna suutis mängijaid väljakul olles, samas ise ründajatele tõsteid tehes, justkui paremini käima tõmmata, kui väljaku ääres seistes.Mehed said annuse enesekindlust juurde ja nii spurditi viienda geimi alguses eest 4:1, 7:2 ja pooled vahetati seisul 8:3. Lõpp oli ainult vormistamine – 15:8 ja saarlaste võidutants võis alata.“Vastast tuleb tunnustada. Nad panid meid ikka raskesse olukorda. Ei taha küll ennast kiita, kuid mängu tõi pöörde just sidemängija vahetus. Serv oli meil ka tasemel. Leppisime enne mängu Lepa ja Talistuga kokku, et nad terve mängu jõulist hüppelt servi teeksid. Ja poisid said sellega hakkama,” ütles Esna vahetult peale mängu Meie Maale.Eile pärastlõunal mängiti sama vastasega juba Pärnus. Mai koolis toimunud kohtumises alistati Pärnu SK/VK jälle 3:2 (17, -19, 13, -21, 10).“Mäng kulges võrreldes eilsega (üleeilsega, toim.) laias laastus sama stsenaariumi järgi,” ütles Esna eile Pärnus telefonitsi Meie Maale.“Ainus vahe oli selles, et kodus olime geimidega 1:2 taga, siin Pärnus aga 2:1 ees. Otsustavas geimis tegime jällegi otsustava algedu sisse ja pooled vahetasime seisul 8:1. Olime väljas ainult seitsme mehega. Mart Tiitsaar tõstis, mina mängisin temporündaja kohal. Kiitust väärib jällegi Lepp, kes oma serviseeriatega vastaste leeris paraja segaduse tekitas.”Viljandi Vilvoli tüdrukud (kõik on gümnaasiumiosa õpilased) andsid esimeses geimis Saaremaa naistele kõva lahingu. Esimeses geimis oldi lähedal geimivõidule, kuid kaks järgmist kuulusid siiski kindlalt kogenud Saaremaa naistele. Lõpptulemuseks fikseeriti niisiis 3:0 (23, 15, 15).“Serv oli neil hea ja me ei saanud kuidagi oma rünnakut toimima,” ütles peale mängu Meie Maale sidemängijana algusest lõpuni väljakul viibinud Kristi Põld.“Tõele au andes oli terve naiskond veel nädala keskel viirushaigustega audis. Kartsime, kas suudame selle pealt üldse normaalselt mängida,” nentis Põld.“Teises geimis hakkasime ise paremini servima ja minu arvates oli just meie hea serv lõpptulemust silmas pidades võidu peamiseks sepistajaks. Õnneks on meil järgmine mäng alles 7. jaanuaril ja nii on naistel piisavalt aega end korralikult terveks ravida,” lisas Põld.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna hommikul kell 9 seisis Türgis Sefine laevatehases valminud uhiuus parvlaev Leiger uhkelt Kuivastu sadamas, kuhu jõudis pärast mehist võitlust maailmameredel veidi enne kella 1 öösel ilutulestiku saatel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! MEIE MAA TV: Leigri seiklused on lõppenud – tere tulemast koju, roheline iludus! (2)
Laupäev, 10. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 10. detsember 2016. FOTO ja VIDEO: Erik Tüür Täna hommikul kell 9 seisis Türgis Sefine laevatehases valminud uhiuus parvlaev Leiger uhkelt Kuivastu sadamas, kuhu jõudis pärast mehist võitlust maailmameredel veidi enne kella 1 öösel ilutulestiku saatel.
Kapten Hanno Naaberi juhtimisel enam kui kuu aega kodumaale seilanud Leigril viidi Kuivastus esmalt läbi tolliprotseduurid, samuti kontrolliti sadama rampide sobivust laevaga.
VAATA VIDEOST, kas jõuluks koju jõudnud Leiger vastab su ootustele!
Kella 10.30-11.30 paiku pidi laev olema juba Virtsus, et sealgi kontrollida rampide sobivust, kuid Kuivastus otsustati, et sel pole mõtet, kuna sadamad on identsed.
Kuivastus puhus hommikul tugev tuul. Kuna sadamas oli vähe liikumist, polnud kai peal ka eriti uudistajaid. „Staar” sai rahus võtta suuna Hiiumaale Heltermaa sadamasse
Pärastlõunal võtab Leiger Heltermaalt suuna Rohukülla ja õhtul peaks jõudma juba Tallinnasse. Kapten Hanno Naaberi juhtimisel enam kui kuu aega kodumaale seilanud Leigril viidi Kuivastus esmalt läbi tolliprotseduurid, samuti kontrolliti sadama rampide sobivust laevaga.Kella 10.30-11.30 paiku pidi laev olema juba Virtsus, et sealgi kontrollida rampide sobivust, kuid Kuivastus otsustati, et sel pole mõtet, kuna sadamad on identsed.Kuivastus puhus hommikul tugev tuul. Kuna sadamas oli vähe liikumist, polnud kai peal ka eriti uudistajaid. „Staar” sai rahus võtta suuna Hiiumaale Heltermaa sadamassePärastlõunal võtab Leiger Heltermaalt suuna Rohukülla ja õhtul peaks jõudma juba Tallinnasse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsest 23. detsembrini toimub selle aasta viimane MTÜ Meelespea korraldatud heategevuslik turg. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Algas aasta viimane 5-euro-turg

maintext:
Uudised
Algas aasta viimane 5-euro-turg
Neljapäev, 15. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 15. detsember 2016. Eilsest 23. detsembrini toimub selle aasta viimane MTÜ Meelespea korraldatud heategevuslik turg.
Kohale on MTÜ vabatahtliku liikme Janne Nurmiku sõnul oodatud kõik, kellel võib olla vaja kas riideid, jalanõusid, raamatuid või toidunõusid.
“Tänu klientide rohkusele koguneb heategevusfondi rohkem raha ning saame enamaid inimesi toetada ja aidata,” ütles ta.
Igaüks võib sealt leida midagi endale või tuttavale, kes parasjagu sellel ajal ise kohale tulla ei saa. Sisenedes vaid viis eurot makstes, võib väljuda just nii paljuga, kui kanda jaksad, on heategevusturu mõte.
Saadud tulu lisandub fondi, millest toetatakse Saare maakonna abivajavaid peresid, üksikvanemaid ja eakaid, samuti andekaid noori ja noortega tegelevaid organisatsioone. Kohale on MTÜ vabatahtliku liikme Janne Nurmiku sõnul oodatud kõik, kellel võib olla vaja kas riideid, jalanõusid, raamatuid või toidunõusid.“Tänu klientide rohkusele koguneb heategevusfondi rohkem raha ning saame enamaid inimesi toetada ja aidata,” ütles ta.Igaüks võib sealt leida midagi endale või tuttavale, kes parasjagu sellel ajal ise kohale tulla ei saa. Sisenedes vaid viis eurot makstes, võib väljuda just nii paljuga, kui kanda jaksad, on heategevusturu mõte.Saadud tulu lisandub fondi, millest toetatakse Saare maakonna abivajavaid peresid, üksikvanemaid ja eakaid, samuti andekaid noori ja noortega tegelevaid organisatsioone.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hiiumaal Kõrgessaare raamatukogus on vaatamiseks välja pandud kohaliku mehe Erich Tõnismaa (92) valmistatud puuloomade mininäitus “Talveõhtute nikerdused”. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vana aja stiilis mänguasjad

maintext:
NÄDALALÕPP
Vana aja stiilis mänguasjad
Reede, 09. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Peep Lillemägi Reede, 09. detsember 2016. Hiiumaal Kõrgessaare raamatukogus on vaatamiseks välja pandud kohaliku mehe Erich Tõnismaa (92) valmistatud puuloomade mininäitus “Talveõhtute nikerdused”.
“Olin lapsepõlves tihti koos vanaisaga ja nii õppisin kiiresti selgeks puutöötegemise põhitõed. Peale selle meeldisid mulle väga hobused. Neid ma vaatasin, joonistasin, kasvatasin-õpetasin ja nendega tegin ka tööd, nii lapsena kui hiljemgi,” kirjutab eakas mänguasjameister näitust tutvustavas tekstis.
“Arvan, see oli umbes 1986. aasta paiku, kui Lauka lasteaia töötajad tulid mu juurde ja palusid teha mõned vana aja mänguasjad. Tegin neile siis puust pulk-loomad ja nikerdasin penoplastist ka mingeid kujusid. Varsti pärast seda käisin mandril, kus juhtusin nägema näitust Voldemar Luhti puuhobustest ja hobutööriistadest. Seal tekkis mõte ka ise puuvoolimist proovida,” jätkab ta selgitusega, kuidas asjad edasi kulgesid.
Meister mäletab enda sõnul täpselt, millal sai valmis esimese puust hobuse. See juhtus 10. jaanuaril 1991. Mänguasi oli mõeldud lapselapsele, veebruariks oli valmis hobune ka teisele lapselapsele. Viimase hobuse tegi Erich Tõnismaa 90aastaselt.
Mõne esimese aasta jooksul tegi ta paarkümmend puust hobust ja mõned muud loomad ka. Enamasti läksid need kingitusteks, mõned isegi välismaale − Soome, Lõuna-Koreasse ja mujalegi. Hiljem lisandusid hobustele ka saanid, vankrid, aiad. Siis hakkas ta tegema linde, hülgeid jms. Materjaliks kasutab Tõnismaa valdavalt musta leppa. Kokku on ta teinud üle 200 erineva looma-linnu, aga ka rohkelt puupärleid, kaelaehteid, võinuge-lusikaid ja palju muud nipet-näpet. Lisaks hämmastavalt elutruudele hobustele ja muudele loomadele võib mänguasjariiulis uurida sedagi, milliste rihmade, aasade ja konksudega hobust vankri ette rakendati.
Mõndagi tema loomingust saabki nüüd vaadata kunagise Kõrgessaare mõisa valitsejamajas asuvas raamatukogus. Raamatukogu juhataja ja näituse kuraator Leelo Sarapuu ütles, et esimeste päevadega on näitust vaatamas käinud paarkümmend inimest. Lisaks kiidusõnadele on külastajad öelnud, et kui lapsed päris loomi enam ei näe, siis riiulile seatud mänguasjad annavad aimu vähemalt sellest, millised loomad välja nägid. Või nagu üks külastaja luuletusega mulje kokku võttis: “Hobu kappab nagu päris/ tigu roomates on väsind,/ kõik see vahva loomapere –/ tulge öelge neile tere!”
“Soovime, et raamatukogu oleks kohaks, kuhu inimesed hea meelega tulevad, tegutsevad ja suhtlevad. Mõnele ei meeldi lugeda, mõnele ei meeldi käsitöö, aga suhtlemine, arutlemine maailma asjade üle meeldib kõigile. Nii oleme juba aastaid oma raamatukokku külla kutsunud kodukandi huvitavaid inimesi,” rääkis raamatukogu juhataja Leelo Sarapuu. Peagi selgus, et sugugi kõigil jutt ei jookse, paljud lasevad hoopis kätel käia või teevad-koguvad midagi või siis on neil kaugetest aegadest midagi kodus tallel.
“Nii hakkasime väikseid näituseid korraldama, et silmale rõõmu pakkuda ja näitust vaadates saada oma naabrit tundma küljest, millest varem aimugi polnud,“ lisas Sarapuu.
Nii on raamatukogus olnud hulk isikunäitusi. Kuid tihti juhtub ka nii, et näitusel on üks alusepanija, aga siis hakkab see elama oma elu, sest ikka leidub keegi, kellele meenub, et temalgi on ju midagi, mida teistega jagada.
Näitust vana aja mänguasjadest saab Kõrgessaare raamatukogus vaadata kolmekuningapäevani. Lahtiolekuajad ja kontaktid leiab aadressilt raamatukogu.hiiuvald.ee/korgessaare-haruraamatukogu “Olin lapsepõlves tihti koos vanaisaga ja nii õppisin kiiresti selgeks puutöötegemise põhitõed. Peale selle meeldisid mulle väga hobused. Neid ma vaatasin, joonistasin, kasvatasin-õpetasin ja nendega tegin ka tööd, nii lapsena kui hiljemgi,” kirjutab eakas mänguasjameister näitust tutvustavas tekstis.“Arvan, see oli umbes 1986. aasta paiku, kui Lauka lasteaia töötajad tulid mu juurde ja palusid teha mõned vana aja mänguasjad. Tegin neile siis puust pulk-loomad ja nikerdasin penoplastist ka mingeid kujusid. Varsti pärast seda käisin mandril, kus juhtusin nägema näitust Voldemar Luhti puuhobustest ja hobutööriistadest. Seal tekkis mõte ka ise puuvoolimist proovida,” jätkab ta selgitusega, kuidas asjad edasi kulgesid.Meister mäletab enda sõnul täpselt, millal sai valmis esimese puust hobuse. See juhtus 10. jaanuaril 1991. Mänguasi oli mõeldud lapselapsele, veebruariks oli valmis hobune ka teisele lapselapsele. Viimase hobuse tegi Erich Tõnismaa 90aastaselt.Mõne esimese aasta jooksul tegi ta paarkümmend puust hobust ja mõned muud loomad ka. Enamasti läksid need kingitusteks, mõned isegi välismaale − Soome, Lõuna-Koreasse ja mujalegi. Hiljem lisandusid hobustele ka saanid, vankrid, aiad. Siis hakkas ta tegema linde, hülgeid jms. Materjaliks kasutab Tõnismaa valdavalt musta leppa. Kokku on ta teinud üle 200 erineva looma-linnu, aga ka rohkelt puupärleid, kaelaehteid, võinuge-lusikaid ja palju muud nipet-näpet. Lisaks hämmastavalt elutruudele hobustele ja muudele loomadele võib mänguasjariiulis uurida sedagi, milliste rihmade, aasade ja konksudega hobust vankri ette rakendati.Mõndagi tema loomingust saabki nüüd vaadata kunagise Kõrgessaare mõisa valitsejamajas asuvas raamatukogus. Raamatukogu juhataja ja näituse kuraator Leelo Sarapuu ütles, et esimeste päevadega on näitust vaatamas käinud paarkümmend inimest. Lisaks kiidusõnadele on külastajad öelnud, et kui lapsed päris loomi enam ei näe, siis riiulile seatud mänguasjad annavad aimu vähemalt sellest, millised loomad välja nägid. Või nagu üks külastaja luuletusega mulje kokku võttis: “Hobu kappab nagu päris/ tigu roomates on väsind,/ kõik see vahva loomapere –/ tulge öelge neile tere!”“Soovime, et raamatukogu oleks kohaks, kuhu inimesed hea meelega tulevad, tegutsevad ja suhtlevad. Mõnele ei meeldi lugeda, mõnele ei meeldi käsitöö, aga suhtlemine, arutlemine maailma asjade üle meeldib kõigile. Nii oleme juba aastaid oma raamatukokku külla kutsunud kodukandi huvitavaid inimesi,” rääkis raamatukogu juhataja Leelo Sarapuu. Peagi selgus, et sugugi kõigil jutt ei jookse, paljud lasevad hoopis kätel käia või teevad-koguvad midagi või siis on neil kaugetest aegadest midagi kodus tallel.“Nii hakkasime väikseid näituseid korraldama, et silmale rõõmu pakkuda ja näitust vaadates saada oma naabrit tundma küljest, millest varem aimugi polnud,“ lisas Sarapuu.Nii on raamatukogus olnud hulk isikunäitusi. Kuid tihti juhtub ka nii, et näitusel on üks alusepanija, aga siis hakkab see elama oma elu, sest ikka leidub keegi, kellele meenub, et temalgi on ju midagi, mida teistega jagada.Näitust vana aja mänguasjadest saab Kõrgessaare raamatukogus vaadata kolmekuningapäevani. Lahtiolekuajad ja kontaktid leiab aadressilt raamatukogu.hiiuvald.ee/korgessaare-haruraamatukogu
Veel artikleid samast teemast »


description: Viimase paarikümne aasta jooksul on Saare maakonnas sündide arv drastiliselt vähenenud. Kui laulva revolutsiooni aegu oli sünde aasta lõikes ligi 800, siis tänavu jääb number alla 300. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lõppev aasta üllatas poisslaste buumiga

maintext:
Uudised
Lõppev aasta üllatas poisslaste buumiga
Kolmapäev, 28. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Kolmapäev, 28. detsember 2016. Viimase paarikümne aasta jooksul on Saare maakonnas sündide arv drastiliselt vähenenud. Kui laulva revolutsiooni aegu oli sünde aasta lõikes ligi 800, siis tänavu jääb number alla 300.
Selle aasta jõulude ajal sündis Kuressaare haiglas üks laps, 25. detsembril.
Eilse seisuga on Kuressaare haiglas tänavu võetud vastu 231 sünnitust, sealjuures on sündinud 243 last. Nende seas kolm paari kaksikuid. Möödunud aastal samal ajal oli see arv 247. Kõikide saarlaste lapsed pole sündinud Kuressaare haiglas.
Maavalitsuse perekonnaseisuametnik Avo Levisto tõdes, et tänavu sündis Saaremaale juurde 283 last, kellest 166 olid poisid ja 117 tüdrukud.
“On üsna suur poiste ülekaal. Üldiselt ei ole nii märkimisväärset poiste ülekaalu olnud. Protsentides umbes 60 ja 40. Kõikidel kuudel on poisse sündinud rohkem kui tüdrukuid,” rääkis Levisto.
Sünde on maakonnas aga oluliselt vähem kui möödunud aastal.
Lapsed on investeering
“Eelmisel aastal saime 300 täis, aga sel aastal ei tule kuidagimoodi,” ütles Levisto. Detsembris oli eilse seisuga Saaremaal sündinud vaid 12 last, neist kaheksa poisid.
Maris Rebel ootab jaanuaris oma perre juba viiendat last.
“See on kuidagi nii loomulik. Ma ei ütle, et ma puhtalt suurest patriotismist seda teen, aga vahel mulle tundub, et lapsed sobivad mulle hästi. Algusest peale on olnud mõte, et neli võiks olla. Viies on lihtsalt boonus. Meil on nad kõik oodatud,” rääkis Maris.
Ta ütles, et on ka ise pärit sama suurest perest, kus lisaks temale oli neli õde-venda, kellega koos mängida.
Marisel pensionisammaste kogumisse usku ei ole.
“Nii kurb kui see ka pole, meil ei ole garantiisid. Ainuke investeering on lapsed. Tuleb üritada kasvatada neid niimoodi, et nemad sind ka kunagi hoiavad,” jutustas Maris.
Samuti ei kujuta ta ette, et istuks jõululauas koos kolmeliikmelise perega. Tema jaoks on pere mõiste selline, et see tähendab ikka suurt peret. Samuti loodab ta, et tulevikus on tal rõõmuks ka palju lapselapsi.
Kõige noorem laps sünnib nende perre jaanuaris ja kõige vanem laps on 12-aastane.
Mõeldakse liialt isiklikule heaolule
Laste sündide vähenemises on Marise arvates üks ja kindel põhjus. “Inimesed mõtlevad liiga palju isiklikule heaolule. Me oleme ise üles kasvanud väga keerulisel ajal – 80-ndatel, 90-ndatel, mil oli defitsiit ja talongid. Mitte midagi ei olnud ja kõik tuli ise teha. Kuid lapsed kasvasid ikka suureks. Inimesed ei teadvusta endale, et laste kasvatamine ei nõua pelgalt raha, see nõuab armastust,” rääkis Maris.
Ta seletas, et inimesed mõtlevad liialt oma autodele, reisidele ja muule materiaalsele. Tema lapsed pole pikkadel reisidel käinud, aga soe kodu on neil olemas, toit laual ning hobide ja trennidega saavad nad samuti tegeleda.
“Inimesed mõtlevad liiga palju sellele, et kui ma saan lapse, siis peab tal kõik olema ideaalne ja palju parem kui teistel. Inimesed ei saa aru, et lapsed kasvavad ka Indias ja Aafrikas. Neil ei ole vaja asju. See on tänapäeva mentaliteet, mis on ära rikkunud inimeste heaolu. Loomulikult, millestki tuleb loobuda, aga need ei ole elulised küsimused,” rääkis Maris.
Linnapea Madis Kallasel ja tema abikaasal Marital sündis tänavu märtsis teine laps, Johan. Linnapea tõdes, et igaüks teeb otsuse oma pere suuruse üle ise, kuid ühes Kuressaare peres võiks tema hinnangul linna jätkusuutlikkuse mõttes kasvada minimaalselt 2–3 last.
Plaanitakse tegeluskeskust
“Esimene põhjus, miks sündide arv on kahanenud, on kindlasti see, et nende vanuserühmade sündimus, kes võiksid praegu sünnitada, polnud samuti väga suur. Teisalt ebastabiilne majandusolukord. Ju siis inimestel niivõrd hästi ei lähe,” tõdes Kallas.
Ta kinnitas, et linn tegeleb pidevalt sellega, et Kuressaare oleks hea koht laste kasvatamiseks.
“Praegu meil puudub näiteks kogu pere tegeluskeskus, nagu on Lottemaa või Ahhaa keskus. Midagi sarnast, ma loodan, lähiaastatel tuleb ja tundub, et silmapiiril on ka teatud projektid,” ütles linnapea. Selle aasta jõulude ajal sündis Kuressaare haiglas üks laps, 25. detsembril.Eilse seisuga on Kuressaare haiglas tänavu võetud vastu 231 sünnitust, sealjuures on sündinud 243 last. Nende seas kolm paari kaksikuid. Möödunud aastal samal ajal oli see arv 247. Kõikide saarlaste lapsed pole sündinud Kuressaare haiglas.Maavalitsuse perekonnaseisuametnik Avo Levisto tõdes, et tänavu sündis Saaremaale juurde 283 last, kellest 166 olid poisid ja 117 tüdrukud.“On üsna suur poiste ülekaal. Üldiselt ei ole nii märkimisväärset poiste ülekaalu olnud. Protsentides umbes 60 ja 40. Kõikidel kuudel on poisse sündinud rohkem kui tüdrukuid,” rääkis Levisto.Sünde on maakonnas aga oluliselt vähem kui möödunud aastal.“Eelmisel aastal saime 300 täis, aga sel aastal ei tule kuidagimoodi,” ütles Levisto. Detsembris oli eilse seisuga Saaremaal sündinud vaid 12 last, neist kaheksa poisid.Maris Rebel ootab jaanuaris oma perre juba viiendat last.“See on kuidagi nii loomulik. Ma ei ütle, et ma puhtalt suurest patriotismist seda teen, aga vahel mulle tundub, et lapsed sobivad mulle hästi. Algusest peale on olnud mõte, et neli võiks olla. Viies on lihtsalt boonus. Meil on nad kõik oodatud,” rääkis Maris.Ta ütles, et on ka ise pärit sama suurest perest, kus lisaks temale oli neli õde-venda, kellega koos mängida.Marisel pensionisammaste kogumisse usku ei ole.“Nii kurb kui see ka pole, meil ei ole garantiisid. Ainuke investeering on lapsed. Tuleb üritada kasvatada neid niimoodi, et nemad sind ka kunagi hoiavad,” jutustas Maris.Samuti ei kujuta ta ette, et istuks jõululauas koos kolmeliikmelise perega. Tema jaoks on pere mõiste selline, et see tähendab ikka suurt peret. Samuti loodab ta, et tulevikus on tal rõõmuks ka palju lapselapsi.Kõige noorem laps sünnib nende perre jaanuaris ja kõige vanem laps on 12-aastane.Laste sündide vähenemises on Marise arvates üks ja kindel põhjus. “Inimesed mõtlevad liiga palju isiklikule heaolule. Me oleme ise üles kasvanud väga keerulisel ajal – 80-ndatel, 90-ndatel, mil oli defitsiit ja talongid. Mitte midagi ei olnud ja kõik tuli ise teha. Kuid lapsed kasvasid ikka suureks. Inimesed ei teadvusta endale, et laste kasvatamine ei nõua pelgalt raha, see nõuab armastust,” rääkis Maris.Ta seletas, et inimesed mõtlevad liialt oma autodele, reisidele ja muule materiaalsele. Tema lapsed pole pikkadel reisidel käinud, aga soe kodu on neil olemas, toit laual ning hobide ja trennidega saavad nad samuti tegeleda.“Inimesed mõtlevad liiga palju sellele, et kui ma saan lapse, siis peab tal kõik olema ideaalne ja palju parem kui teistel. Inimesed ei saa aru, et lapsed kasvavad ka Indias ja Aafrikas. Neil ei ole vaja asju. See on tänapäeva mentaliteet, mis on ära rikkunud inimeste heaolu. Loomulikult, millestki tuleb loobuda, aga need ei ole elulised küsimused,” rääkis Maris.Linnapea Madis Kallasel ja tema abikaasal Marital sündis tänavu märtsis teine laps, Johan. Linnapea tõdes, et igaüks teeb otsuse oma pere suuruse üle ise, kuid ühes Kuressaare peres võiks tema hinnangul linna jätkusuutlikkuse mõttes kasvada minimaalselt 2–3 last.“Esimene põhjus, miks sündide arv on kahanenud, on kindlasti see, et nende vanuserühmade sündimus, kes võiksid praegu sünnitada, polnud samuti väga suur. Teisalt ebastabiilne majandusolukord. Ju siis inimestel niivõrd hästi ei lähe,” tõdes Kallas.Ta kinnitas, et linn tegeleb pidevalt sellega, et Kuressaare oleks hea koht laste kasvatamiseks.“Praegu meil puudub näiteks kogu pere tegeluskeskus, nagu on Lottemaa või Ahhaa keskus. Midagi sarnast, ma loodan, lähiaastatel tuleb ja tundub, et silmapiiril on ka teatud projektid,” ütles linnapea.
Veel artikleid samast teemast »


description: Seoses 11 Saaremaa omavalitsuse ühinemisega jätkab Saaremaa omavalitsuste liit (SOL) tegutsemist veel kuni järgmise aasta lõpuni, kuid läheb 2018. aastal tõenäoliselt laiali. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: SOL läheb 2018. aastal laiali


description: Esmaspäeva õhtul Meie Maa veebis ja teisipäevases paberlehes ilmunud uudis venelasest hobiajaloolase Anton Lõskovi avastatud nimekirjast sõja ajal kadunuks jäänud saarlastest läks sotsiaalmeedias kohe kulutulena ringlema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
LÕSKOVI AVASTUS: Tunnustame Anton Lõskovi! (JUHTKIRI) (1)
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Esmaspäeva õhtul Meie Maa veebis ja teisipäevases paberlehes ilmunud uudis venelasest hobiajaloolase Anton Lõskovi avastatud nimekirjast sõja ajal kadunuks jäänud saarlastest läks sotsiaalmeedias kohe kulutulena ringlema.
Tänane Meie Maa toob lugejateni veel ühe nimekirja Teise maailmasõja ajal Siberis Punaarmee tööpataljonis kadunuks jäänud saarlastest. Läbi kerge huumoriprisma öeldes: need nimekirjad võiks nüüd ju ristida Lõskovi nimekirjadeks.
Hoogsalt arhiivides tuhlanud Lõskov on oma kiiduväärt tegevusega leevendanud juba mitmete siitkandi perede ja suguvõsade teadmatust. Kindlasti väärib ta tunnustust nii Saare maavanemalt kui ka Kuressaare linnapealt.
Meie Maa teebki ettepaneku – Kaido Kaasik ja Madis Kallas, pidage seda inimest meeles! Saatke Anton Lõskovile kindlasti tänukiri, samuti vääriks see mees kutset nii maavanema kui ka linna juhtide pidulikule vastuvõtule.
7. detsember 2016 Autor: MM Kolmapäev, 07. detsember 2016.Tänane Meie Maa toob lugejateni veel ühe nimekirja Teise maailmasõja ajal Siberis Punaarmee tööpataljonis kadunuks jäänud saarlastest. Läbi kerge huumoriprisma öeldes: need nimekirjad võiks nüüd ju ristida Lõskovi nimekirjadeks.Hoogsalt arhiivides tuhlanud Lõskov on oma kiiduväärt tegevusega leevendanud juba mitmete siitkandi perede ja suguvõsade teadmatust. Kindlasti väärib ta tunnustust nii Saare maavanemalt kui ka Kuressaare linnapealt.Meie Maa teebki ettepaneku – Kaido Kaasik ja Madis Kallas, pidage seda inimest meeles! Saatke Anton Lõskovile kindlasti tänukiri, samuti vääriks see mees kutset nii maavanema kui ka linna juhtide pidulikule vastuvõtule.7. detsember 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: 2017. aasta horoskoop: KALJUKITS

maintext:
2017. aasta horoskoop: KALJUKITS
Autor: Edda Paukson Reede, 30. detsember 2016.
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: Tänavuse aasta Eesti muuseumide aastaauhindade nominentide seas kandideerib Saaremaa Muuseum teadusauhinnale trükiste kategoorias. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Saaremaa muuseum püüab Muuseumiroti teadusauhinda
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 07. detsember 2016. Garel Püüa esitles teaduslikku monograafiat “Kastellist kindluseks” tänavu suvel. FOTO: Valmar Voolaid Tänavuse aasta Eesti muuseumide aastaauhindade nominentide seas kandideerib Saaremaa Muuseum teadusauhinnale trükiste kategoorias.
Auhinnale kandideerib Garel Püüa, Tõnu Sepa ja Ragnar Nurga raamat "Kastellist kindluseks. Kuressaare linnus- kindluse ehituslugu uute väliuuringute valguses." Raamatu kujundaja on Kaspar Ehlvest.
Lisaks Saaremaa Muuseumile on selles kategoorias nominentideks veel Viljandi Muuseum ja Tartu Ülikooli muuseum koos Eesti Rahva Muuseumiga.
Muuseumirotid 2016 laureaadid selguvad 27. jaanuaril Eesti Muuseumiühingu auhinnagalal Eesti Rahva Muuseumis.
Eesti muuseumide aastaauhinnad tunnustavad parimaid muuseumispetsialiste ning tõstavad esile muuseumitöö erinevaid tahke. Auhindu ehk Muuseumirotte antakse välja kümnes kategoorias. Kõige tihedam konkurents oli traditsiooniliselt näituste, hariduse ja trükiste kategooriates. Auhinnale kandideerib Garel Püüa, Tõnu Sepa ja Ragnar Nurga raamat "Kastellist kindluseks. Kuressaare linnus- kindluse ehituslugu uute väliuuringute valguses." Raamatu kujundaja on Kaspar Ehlvest.Lisaks Saaremaa Muuseumile on selles kategoorias nominentideks veel Viljandi Muuseum ja Tartu Ülikooli muuseum koos Eesti Rahva Muuseumiga.Muuseumirotid 2016 laureaadid selguvad 27. jaanuaril Eesti Muuseumiühingu auhinnagalal Eesti Rahva Muuseumis.Eesti muuseumide aastaauhinnad tunnustavad parimaid muuseumispetsialiste ning tõstavad esile muuseumitöö erinevaid tahke. Auhindu ehk Muuseumirotte antakse välja kümnes kategoorias. Kõige tihedam konkurents oli traditsiooniliselt näituste, hariduse ja trükiste kategooriates.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tele2 tegi üleskutse nutivabaks nädalavahetuseks. Eesmärk oli lõppenud nädalavahetus ilma nutitelefoni kasutamata läbi ajada. Ka saarlased proovisid eksperimendi omal nahal järele. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Möödunud nädalavahetus oli nutivaba

maintext:
Uudised
Möödunud nädalavahetus oli nutivaba
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 13. detsember 2016. Kristi Kirss loobus nutivabal nädalavahetusel nii nutitelefoni kui arvuti kasutamisest, et omal nahal katsetada, kui suuresti me neist seadmetest sõltume. FOTO: Valmar Voolaid Tele2 tegi üleskutse nutivabaks nädalavahetuseks. Eesmärk oli lõppenud nädalavahetus ilma nutitelefoni kasutamata läbi ajada. Ka saarlased proovisid eksperimendi omal nahal järele.
Ettevõtmine oli plaanis selleks, et nutitelefonide kasutajad saaksid aru, kui väga inimesed iga päev oma nutitelefonile toetuvad.
Pea sunniviisiliselt läbis sarnase tee Mihkel Raud, kelle iPhone 6 Plus ühel päeval pildituks jäi. Mihkel meenutas blogis Marcus Aureliuse õpetussõnu, mis räägivad, et sellest, mis seisab sinu tee peal ees, saab sinu tee. Nii ei võtnud ta endale asendusnutitelefoni, vaid ostis kõige tavalisema nuppudega telefoni, et elult väljakutse vastu võtta. Alles siis taipas Mihkel, kui seotud ta nutitelefoniga on, olgu siis jutt Uberi kasutamisest, lapse esimeste sammude jäädvustamisest, koosolekutest vms.
Tele2 pakkus välja ka, et kes nutitelefonist loobuda ei suuda, otsiks sahtlipõhjast või vanaema pööningult üles nuputelefoni.
Üleskutse võttis teiste hulgas vastu ka saarlane Kristi Kirss.
“Me teeme selle läbi koos mehega. Olen pannud kõik üritused pastakaga kalendrisse kirja. Muidu tiliseb telefon. Kinos on näiteks lastefilm. Ma ei tea seda kunagi ilma nutitelefonita,“ rääkis Kristi enne eksperimenti.
Ta tunnistas, et on suur nutitelefoni kasutaja ja kindlasti on need paar päeva rasked. Kuid teda inspireeris Mihkel Raua lugu sellest, kuidas me liialt oma nutitelefonidest sõltume.
“Kõik asjad on tegelikult juba telefonis,“ nentis Kristi.
Pärast nädalavahetust tõdes ta, et ehkki raske oli, sai ta nutitelefoni ja arvutita siiski hakkama.
“Põnev oli. Ma tahtsin teha pestoga kanaliharulle. Kuna poes retsepti googeldada ei saanud, siis jäid makaronid hakklihaga,“ rääkis Kristi. Samuti tuli tal rohkem omal käel liigelda. Nädala sees ta eksperimenti läbi viia ei söandaks, kuna maal elades on omavaheline kommunikatsioon päeva vältel oluline.
Esmaspäeva hommikul ootas teda 78 Facebooki-teavitust. Samuti ootas postkastis ees palju kirju.
Kokkuvõtteks tõdes Kristi, et inimene võiks aeg-ajalt selliseid nutivabu päevi ette võtta, et tajuda ehedamalt oma sõltuvust. See on omamoodi värskendus. Tema plaanib selliseid nädalavahetusi ka tulevikus ette võtta. Kõige enam tundis Kristi puudust Spotifyst.
Nutivaba nädalavahetust proovis ka Maria Lember.
“No ma mõtlesin jah, et miks mitte proovida. Ma õnneks väga suur nutisõltlane ei ole,“ ütles Maria. Nutitelefoni kasutab ta erineva sagedusega, sõltuvalt päevast. Tööl olles pole tal selleks aega, kodus tuleb nutitelefoni kasutamist aga tihti ette.
Maria meelest kasutavad inimesed nutitelefone tõepoolest liiga palju. Tema peab end pigem vana kooli inimeseks ja tõdes, et kui on vaja suhelda, saab lihtsalt helistada. Ettevõtmine oli plaanis selleks, et nutitelefonide kasutajad saaksid aru, kui väga inimesed iga päev oma nutitelefonile toetuvad.Pea sunniviisiliselt läbis sarnase tee Mihkel Raud, kelle iPhone 6 Plus ühel päeval pildituks jäi. Mihkel meenutas blogis Marcus Aureliuse õpetussõnu, mis räägivad, et sellest, mis seisab sinu tee peal ees, saab sinu tee. Nii ei võtnud ta endale asendusnutitelefoni, vaid ostis kõige tavalisema nuppudega telefoni, et elult väljakutse vastu võtta. Alles siis taipas Mihkel, kui seotud ta nutitelefoniga on, olgu siis jutt Uberi kasutamisest, lapse esimeste sammude jäädvustamisest, koosolekutest vms.Tele2 pakkus välja ka, et kes nutitelefonist loobuda ei suuda, otsiks sahtlipõhjast või vanaema pööningult üles nuputelefoni.Üleskutse võttis teiste hulgas vastu ka saarlane Kristi Kirss.“Me teeme selle läbi koos mehega. Olen pannud kõik üritused pastakaga kalendrisse kirja. Muidu tiliseb telefon. Kinos on näiteks lastefilm. Ma ei tea seda kunagi ilma nutitelefonita,“ rääkis Kristi enne eksperimenti.Ta tunnistas, et on suur nutitelefoni kasutaja ja kindlasti on need paar päeva rasked. Kuid teda inspireeris Mihkel Raua lugu sellest, kuidas me liialt oma nutitelefonidest sõltume.“Kõik asjad on tegelikult juba telefonis,“ nentis Kristi.Pärast nädalavahetust tõdes ta, et ehkki raske oli, sai ta nutitelefoni ja arvutita siiski hakkama.“Põnev oli. Ma tahtsin teha pestoga kanaliharulle. Kuna poes retsepti googeldada ei saanud, siis jäid makaronid hakklihaga,“ rääkis Kristi. Samuti tuli tal rohkem omal käel liigelda. Nädala sees ta eksperimenti läbi viia ei söandaks, kuna maal elades on omavaheline kommunikatsioon päeva vältel oluline.Esmaspäeva hommikul ootas teda 78 Facebooki-teavitust. Samuti ootas postkastis ees palju kirju.Kokkuvõtteks tõdes Kristi, et inimene võiks aeg-ajalt selliseid nutivabu päevi ette võtta, et tajuda ehedamalt oma sõltuvust. See on omamoodi värskendus. Tema plaanib selliseid nädalavahetusi ka tulevikus ette võtta. Kõige enam tundis Kristi puudust Spotifyst.Nutivaba nädalavahetust proovis ka Maria Lember.“No ma mõtlesin jah, et miks mitte proovida. Ma õnneks väga suur nutisõltlane ei ole,“ ütles Maria. Nutitelefoni kasutab ta erineva sagedusega, sõltuvalt päevast. Tööl olles pole tal selleks aega, kodus tuleb nutitelefoni kasutamist aga tihti ette.Maria meelest kasutavad inimesed nutitelefone tõepoolest liiga palju. Tema peab end pigem vana kooli inimeseks ja tõdes, et kui on vaja suhelda, saab lihtsalt helistada.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuigi saare esimesed jõululaadad on juba peetud, siis Kassari puhkekeskuses algab see vahetult pühade eel. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Jõulumelu jõuab Kassari puhkekeskusesse

maintext:
NÄDALALÕPP
Jõulumelu jõuab Kassari puhkekeskusesse
Reede, 16. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 16. detsember 2016. Laadaliste rõõmuks ehitatakse jõululaada ajaks Kassari puhkekeskuse juurde lambaaedik ja tuuakse mõned uted. Foto: Helja Kaptein Kuigi saare esimesed jõululaadad on juba peetud, siis Kassari puhkekeskuses algab see vahetult pühade eel.
OÜ Mainegrupp korraldab Kassari jõululaata juba viiendat korda. Üks korraldajatest Helin Kääramees ütles, et laat on taotluslikult väga pühade-eelne, et igaüks saaks vahetult enne pühi osta midagi peolauale ja kui varem pole jõudnud, siis ka kingituse.
Nagu tavaliselt, on kavas laadalistele pakkuda omamaist. “Mis oleks maitsvaim roog jõululaual või ilusaim kink lähedastele? Ikka see, mis kodusaarel kasvanud, hingega tehtud, hoolega valmistatud ja südamest tulnud,” ütles Kääramees.
Ta julgustas kõiki omatoodangu valmistajaid laadale tulema. Eriti on müüma oodatud kõik need, kes ise toitu kasvatavad ja/või valmistavad, aga ka käsitöö tegijad. Kuigi müüjatele kohatasu pole, palub Kääramees endast siiski eelnevalt teada anda telefonil 5400 4024.
Kassari puhkekeskuse müügijuht Tanel Lips ütles, et laada ajal on avatud kogu puhkekeskuse kompleks ja Hiiu Õlle Kojas pakutakse pühadepruuli. Muusikaliste vahepalade eest hoolitseb Emmaste puhkpilliorkester ja kui ilm lubab, ehitatakse õue lumememmede koor ja lumelinn. Pisemate päralt on puhkekeskuse mängutuba. OÜ Mainegrupp üks omanikke Sander Kopli lubas, et laadapäevaks teevad nad õue lammastele aediku, kus lapsed ja loomasõbrad saavad lambaid vaadata ja pai teha.
Kassari jõululaata peetakse Kassari puhkekeskuses reedel, 23. detsembril kella 13–17. Kõigi laadakülaliste vahel loositakse grilli Lest ja Lammas kinkekomplekt. OÜ Mainegrupp korraldab Kassari jõululaata juba viiendat korda. Üks korraldajatest Helin Kääramees ütles, et laat on taotluslikult väga pühade-eelne, et igaüks saaks vahetult enne pühi osta midagi peolauale ja kui varem pole jõudnud, siis ka kingituse.Nagu tavaliselt, on kavas laadalistele pakkuda omamaist. “Mis oleks maitsvaim roog jõululaual või ilusaim kink lähedastele? Ikka see, mis kodusaarel kasvanud, hingega tehtud, hoolega valmistatud ja südamest tulnud,” ütles Kääramees.Ta julgustas kõiki omatoodangu valmistajaid laadale tulema. Eriti on müüma oodatud kõik need, kes ise toitu kasvatavad ja/või valmistavad, aga ka käsitöö tegijad. Kuigi müüjatele kohatasu pole, palub Kääramees endast siiski eelnevalt teada anda telefonil 5400 4024.Kassari puhkekeskuse müügijuht Tanel Lips ütles, et laada ajal on avatud kogu puhkekeskuse kompleks ja Hiiu Õlle Kojas pakutakse pühadepruuli. Muusikaliste vahepalade eest hoolitseb Emmaste puhkpilliorkester ja kui ilm lubab, ehitatakse õue lumememmede koor ja lumelinn. Pisemate päralt on puhkekeskuse mängutuba. OÜ Mainegrupp üks omanikke Sander Kopli lubas, et laadapäevaks teevad nad õue lammastele aediku, kus lapsed ja loomasõbrad saavad lambaid vaadata ja pai teha.Kassari jõululaata peetakse Kassari puhkekeskuses reedel, 23. detsembril kella 13–17. Kõigi laadakülaliste vahel loositakse grilli Lest ja Lammas kinkekomplekt.
Veel artikleid samast teemast »


description: Hoolimata sellest, et ka talvine pööripäev on möödas ja kõikjal peaks olema käes korralik talv, on ilmataadil plaanis jõuludeks midagi hoopis muud. Siiski on Lääne-Saare vallas riigihanke tulemusena välja valitud 22 piirkonna lumelükkajad. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Lääne-Saare vald valis uued lumelükkajad
Reede, 23. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 23. detsember 2016. Foto on illustratiivne. FOTO: Irina Mägi / Meie Maa arhiiv Hoolimata sellest, et ka talvine pööripäev on möödas ja kõikjal peaks olema käes korralik talv, on ilmataadil plaanis jõuludeks midagi hoopis muud. Siiski on Lääne-Saare vallas riigihanke tulemusena välja valitud 22 piirkonna lumelükkajad.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile toimus Mihkli talumuuseumis tihe jõuluprogramm, kus sepp Gunnar Vares vedas tõsise töö kõrval eest ka üht viisijuppi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! MEIE MAA TV: Sepapoisid lõid laulu lahti
Neljapäev, 22. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Neljapäev, 22. detsember 2016. FOTO: Valmar Voolaid VIDEO: Sigrid Osa Eile toimus Mihkli talumuuseumis tihe jõuluprogramm, kus sepp Gunnar Vares vedas tõsise töö kõrval eest ka üht viisijuppi.
Vaata videost, kui meeleolukaks kujunes jõulumaa ja mis õpilased valmis sepistasid. Olgu öeldud, et vasara said kätte need, kes olid hommikul kõhu putru täis söönud.
Loe ka jõulumaa täispikka artiklit Meie Maa kodulehelt. Saad teada, miks ei tahtnud õpilased jõulumaalt koju minna ja mis tekitas kõige enam elevust.
Vaata videost, kui meeleolukaks kujunes jõulumaa ja mis õpilased valmis sepistasid. Olgu öeldud, et vasara said kätte need, kes olid hommikul kõhu putru täis söönud.Loe ka jõulumaa täispikka artiklit Meie Maa kodulehelt. Saad teada, miks ei tahtnud õpilased jõulumaalt koju minna ja mis tekitas kõige enam elevust.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lasteaia juubeliga seoses sai juttu vestetud ka ühega kolmest kõige staažikamast kasvatajast-õpetajast. Selleks on Varja Toompuu, kellel läheb 43. tööaasta, kusjuures see on tema esimene ja ainuke töökoht. Lasteaia suure tähtpäeva puhul uurime, mida tal kui sadade laste emmel on asja kohta öelda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Varja Toompuu: mul on lastega väga vedanud
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Kolmapäev, 07. detsember 2016. Rühma Teeleht lapsed (esireas vasakult): Mirell Tamm, Kevin Ofman, Merily Malviste, Marie Kongas, Mariia Tamm, Karl Teern, Jaagup Rõõm; teises reas õpetaja Varja Toompuu, Kelli Koost, Hugo Leemet (süles); kolmandas reas Hans Kristofer Karolin, Kristella Rauniste, Robin Lehtmets. Foto: Valmar Voolaid Lasteaia juubeliga seoses sai juttu vestetud ka ühega kolmest kõige staažikamast kasvatajast-õpetajast. Selleks on Varja Toompuu, kellel läheb 43. tööaasta, kusjuures see on tema esimene ja ainuke töökoht. Lasteaia suure tähtpäeva puhul uurime, mida tal kui sadade laste emmel on asja kohta öelda.
“See siin on olnud tõepoolest mu ainuke töökoht. Olen palju mõelnud selle üle, kuidas ma üldse selle ala peale sattusin ehk pisipedasse õppima läksin, ma pole ju ühtegi päeva ise lasteaias käinud. Kuid Tornimäe lasteaias sai suviti tööl käidud raha teenimas. Olin põhikooli laps ja mind võeti söögitädiks. Töö oli nagu ikka söögitädil – panna söök lauale, pesta nõud ja põrandad. Kui kool läbi sai, surus aeg valikuga peale. Keskkooli ei tahtnud ma minna, kusagile tuli avaldus saata. Võib-olla tõesti on selles “süüdi“ lapseea söögitädiroll,“ meenutas nüüd viiendat aastat sõimerühmas toimetav Varja.
“Saatsin dokumendid Tallinna pedagoogilisse kooli, kus oli ligemale neli aastat ameti õppimist, kuu puhkust ja 1. aprillil 1974, naljapäeval, alustasin oma esimese tööpäevaga.“
Kuna tollal oli tööle minek suunamisega, oli Varja enne lõpetamist käinud Kingissepas töökohta uurimas. “Rohu tänava lasteaia juhataja Miralda Truu andis mulle kaasa kirja töökoha saamiseks, nii sain suunamise sellesse lasteaeda. Arvan küll, et mu valik on olnud õige, sest ma ei kujuta ennast ette mingit muud tööd tegemas. Siiamaani on mul esimesest aiarühmast neid, kellega suhtleme. Näiteks Ivika – kui näeme, siis jutustame ja kallistame.“
Suured rühmad
“Sel ajal olid rühmas 30 või enam last. Hommikune kasvataja käis üksinda lastega pargis jalutamas, mingit probleemi ei olnud. Kas ei osatud siis karta, aga midagi pole ka juhtunud. Kõik oli loomulik. Nüüd on selline asi mõeldamatu.“
Lastega üht-teist meeldejäävat ju ikka juhtub. Ajakirjanik soovis teada, mis on kasvatajale esimestest tööaastatest eriti sügavalt meelde jäänud. Varja võttis küsimuse järel albumi vahelt paberilehe joonistusega ja ütles: “See on mul siiamaani alal hoitud, see on kõige naljakam ja lustlikum juhus. See leht oli pandud minu töölauale.“ (Teksti näete juuresolevalt pildilt – toim.) Mõlemad olid Varja rühma poisid.
“Tegelikult on häid mälestusi palju. Näiteks suur ehmatus, kui mulle hakkas sõjaväest kirju tulema. Väike Hiljar oli varem ka pühadeks kaarte saatnud, kuid et sõjaväest, see oli suur üllatus. Sellised asjad teevad südame soojaks. Võib-olla sellised juhused hoiavadki mind lastes ja lasteaias nii tugevasti kinni.“
Varja on 17–18 aastat olnud õpetaja ka erivajadustega (tasandusrühma) lastele, kus õpetaja töö oli tema sõnul palju keerulisem. “Mulle meeldis aga väga tasandusrühma koolieelikutega reis riigikogusse. See oli nii huvitav, lapsed olid suures vaimustuses, kusjuures Jüri Ratas võttis meid vastu ja tutvustas maja. Ta jättis meile väga sümpaatse mulje. Kartsin algul, kas ja kuidas lapsed sellise pika sõidu vastu peavad, aga kõik olid tublid – mängisime sõnamänge ja sõiduaeg tundus väga lühike.“
Tavarühmas oli fookuses õpetamine. Lapsed pidid saama ju kooliküpseks, oskama lugeda, arvutada ja palju muud teha. Olevat olnud isegi lugemiskiiruse varjatud mõõtmine ehk mitu sõna laps minutis loeb.
“Kui ma sõimerühmas tööle hakkasin, ei saanud mitu ööd magada, muudkui mõtlesin, kuidas seal minema hakkab. Aga uskumatu, mulle meeldib nii väga väikestega tegeleda. Nad on nii siirad ja nii avatud, tulevad ja teevad kalli-kalli. Kui juhtub midagi katki minema, tunnistavad kohe, kellel see asi juhtus,” on Varja oma pisikestest sisse võetud. “Üldiselt on meil väga tublid ja terved lapsed. Oli eelmisel aastal ja tänavu samuti.”
Sõimerühma lastele on peamine toimetulemise õpetamine. Riidessepanek ja riidest lahti võtmine, riiete õigetpidi keeramine, kõik see hakkavat juba selgeks saama. “Muide, olen siin nelja lapse “vanaema“, mis tähendab, et minu nelja kasvandiku lapsed käivad nüüd minu rühmas. Uus ring, see on nii armas. Mul on lastega väga vedanud. Praegu on mu rühmas väikesed ja nunnud lapsed ning tublid vanemad, mida veel tahta.“
Esimene poolaasta kasvataja Varja elus
Väljavõte 8. okt 1974 Tõnu Vare kirjutisest “Kangelase nimega” (Vladimir Dejevi nimeline II lastepäevakodu – toim) Noorte Hääles: “Nooruke kasvataja Varja Pihl näitas, kuidas soengu tegemise kunst käib. Varja on üks kahest, kes selle aasta kevadel tuli Tallinna pedagoogilisest koolist. Poole aastaga on mõlemad tüdrukud, Varja ja Õie-Ly juba kiidusõnu väärinud, tahtmist ja vaimu paistab neil jätkuvat, iseloomustas metoodik Annika Iin.“ “See siin on olnud tõepoolest mu ainuke töökoht. Olen palju mõelnud selle üle, kuidas ma üldse selle ala peale sattusin ehk pisipedasse õppima läksin, ma pole ju ühtegi päeva ise lasteaias käinud. Kuid Tornimäe lasteaias sai suviti tööl käidud raha teenimas. Olin põhikooli laps ja mind võeti söögitädiks. Töö oli nagu ikka söögitädil – panna söök lauale, pesta nõud ja põrandad. Kui kool läbi sai, surus aeg valikuga peale. Keskkooli ei tahtnud ma minna, kusagile tuli avaldus saata. Võib-olla tõesti on selles “süüdi“ lapseea söögitädiroll,“ meenutas nüüd viiendat aastat sõimerühmas toimetav Varja.“Saatsin dokumendid Tallinna pedagoogilisse kooli, kus oli ligemale neli aastat ameti õppimist, kuu puhkust ja 1. aprillil 1974, naljapäeval, alustasin oma esimese tööpäevaga.“Kuna tollal oli tööle minek suunamisega, oli Varja enne lõpetamist käinud Kingissepas töökohta uurimas. “Rohu tänava lasteaia juhataja Miralda Truu andis mulle kaasa kirja töökoha saamiseks, nii sain suunamise sellesse lasteaeda. Arvan küll, et mu valik on olnud õige, sest ma ei kujuta ennast ette mingit muud tööd tegemas. Siiamaani on mul esimesest aiarühmast neid, kellega suhtleme. Näiteks Ivika – kui näeme, siis jutustame ja kallistame.““Sel ajal olid rühmas 30 või enam last. Hommikune kasvataja käis üksinda lastega pargis jalutamas, mingit probleemi ei olnud. Kas ei osatud siis karta, aga midagi pole ka juhtunud. Kõik oli loomulik. Nüüd on selline asi mõeldamatu.“Lastega üht-teist meeldejäävat ju ikka juhtub. Ajakirjanik soovis teada, mis on kasvatajale esimestest tööaastatest eriti sügavalt meelde jäänud. Varja võttis küsimuse järel albumi vahelt paberilehe joonistusega ja ütles: “See on mul siiamaani alal hoitud, see on kõige naljakam ja lustlikum juhus. See leht oli pandud minu töölauale.“ (Teksti näete juuresolevalt pildilt – toim.) Mõlemad olid Varja rühma poisid.“Tegelikult on häid mälestusi palju. Näiteks suur ehmatus, kui mulle hakkas sõjaväest kirju tulema. Väike Hiljar oli varem ka pühadeks kaarte saatnud, kuid et sõjaväest, see oli suur üllatus. Sellised asjad teevad südame soojaks. Võib-olla sellised juhused hoiavadki mind lastes ja lasteaias nii tugevasti kinni.“Varja on 17–18 aastat olnud õpetaja ka erivajadustega (tasandusrühma) lastele, kus õpetaja töö oli tema sõnul palju keerulisem. “Mulle meeldis aga väga tasandusrühma koolieelikutega reis riigikogusse. See oli nii huvitav, lapsed olid suures vaimustuses, kusjuures Jüri Ratas võttis meid vastu ja tutvustas maja. Ta jättis meile väga sümpaatse mulje. Kartsin algul, kas ja kuidas lapsed sellise pika sõidu vastu peavad, aga kõik olid tublid – mängisime sõnamänge ja sõiduaeg tundus väga lühike.“Tavarühmas oli fookuses õpetamine. Lapsed pidid saama ju kooliküpseks, oskama lugeda, arvutada ja palju muud teha. Olevat olnud isegi lugemiskiiruse varjatud mõõtmine ehk mitu sõna laps minutis loeb.“Kui ma sõimerühmas tööle hakkasin, ei saanud mitu ööd magada, muudkui mõtlesin, kuidas seal minema hakkab. Aga uskumatu, mulle meeldib nii väga väikestega tegeleda. Nad on nii siirad ja nii avatud, tulevad ja teevad kalli-kalli. Kui juhtub midagi katki minema, tunnistavad kohe, kellel see asi juhtus,” on Varja oma pisikestest sisse võetud. “Üldiselt on meil väga tublid ja terved lapsed. Oli eelmisel aastal ja tänavu samuti.”Sõimerühma lastele on peamine toimetulemise õpetamine. Riidessepanek ja riidest lahti võtmine, riiete õigetpidi keeramine, kõik see hakkavat juba selgeks saama. “Muide, olen siin nelja lapse “vanaema“, mis tähendab, et minu nelja kasvandiku lapsed käivad nüüd minu rühmas. Uus ring, see on nii armas. Mul on lastega väga vedanud. Praegu on mu rühmas väikesed ja nunnud lapsed ning tublid vanemad, mida veel tahta.“Väljavõte 8. okt 1974 Tõnu Vare kirjutisest “Kangelase nimega” (Vladimir Dejevi nimeline II lastepäevakodu – toim) Noorte Hääles: “Nooruke kasvataja Varja Pihl näitas, kuidas soengu tegemise kunst käib. Varja on üks kahest, kes selle aasta kevadel tuli Tallinna pedagoogilisest koolist. Poole aastaga on mõlemad tüdrukud, Varja ja Õie-Ly juba kiidusõnu väärinud, tahtmist ja vaimu paistab neil jätkuvat, iseloomustas metoodik Annika Iin.“
Veel artikleid samast teemast »


description: Laupäeval toimusid Lääne regiooni Talvekarikas 2017 I etapp ja Paiküla takistussõit, kus tehti kokku 76 starti. Saarlastele kujunes päev edukaks, ratsaliidu arvestuses võeti 15 auhinnalisest kohast kümme. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ratsutajad taas edukad

maintext:
Sport
Ratsutajad taas edukad
Teisipäev, 13. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Teisipäev, 13. detsember 2016. 90 cm kõrguse parkuuriga sõidu võitis Luise Vevers Ruudiga. FOTO: erakogu Laupäeval toimusid Lääne regiooni Talvekarikas 2017 I etapp ja Paiküla takistussõit, kus tehti kokku 76 starti. Saarlastele kujunes päev edukaks, ratsaliidu arvestuses võeti 15 auhinnalisest kohast kümme.
Päeva alustati Paiküla takistussõiduga, mille esimese alana oli korraldatud „Taluapteek“ auhindadele 50–60 cm parkuur nii noortele hobustele kui ratsanikele kogemuste andmiseks. Parima tulemusega võitis sõidu Eeva-Helga Kupits hobusel Wild Beauty. Teiseks tulid Emeli Pikner ja Mon Ter, jättes kolmandaks napi kümnendiksekundiga Anna Liisi Laugi Wiktoorial.
Järgmisena võeti mõõtu ratsaliidu arvestuses peetavas Lääne regiooni Talvekarika etapis, kus madalamas parkuuris „Aadama Mesindustalu“ auhindadele oli nii avatud kui poniratsanike arvestus. Esimese klassi parimaks tuli Hiiumaa RSK-d esindav Eliise Kaups hobusel Royal Harri, teise koha saavutasid Jaagup Kallas ja Emperor Saare ratsaklubist ning kolmandad olid Vaike Reinmaa ja Lasse Märjamaa RSK-st.
Poniratsanike arvestuses võttis kaksikvõidu Saaremaa SRK sportlane Eeva Helga Kupits vastavalt Wild Beauty ja Volliga. Kolmandaks jäid klubikaaslane Danii Marii Sillamägi ja Red Rose.
Karikasarja teises, 90 cm kõrgustega sõidus „Bürootaevas“ auhindadele tehti lausa 27 starti ning autasustati seitset paremat. Selle parkuuri võidu jättis kodutalli Luise Vevers hobusel Ruudi, teiseks tuli parima harrastajana klubikaaslane Martina Rihkrand ratsul Ferdinand A. Kolmas koht läks Hiiumaa RSK võistlejale Eliise Kaupsile Royal Harriga.
Päeva lõpetas ratsaliiduväline „Ilusalong Fiore“ auhindadele 110 cm parkuur, milles viis kaksikvõidu mandrile Maris Suuster Tondi RSK-st hobustel Vilandro K ja Westlife. Kolmandaks jäid Luise Vevers ja Ruudi.
“Luise on sellel hooajal väga hästi arenenud ja tundub, et tulevikus on ta vähemalt kohalikel võistlustel väga kõva konkurent esikohtadele,“ arvas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas.
Ka päeva kõrgeimas sõidus oli ta parim saarlane, võttes kolmanda koha. “Kuigi tal oli kiireim aeg, siis üks eksimus rajal maksis esikoha,“ selgitas Kallas, lisades, et 110 cm parkuur korraldati nii, et kõrgemateks sõitudeks valmis olevad võistluspaarid saaksid omavahel mõõtu võtta ja suveks valmistuda.
Esimest korda Eestis
Kuna Lääne regiooni karikas on eelkõige mõeldud noortele, et koguda esimesi kogemusi kodule lähedal, hoitakse neis klassides takistuste kõrgused kuni 100 cm. “Esimene etapp sai tehtud madalamate takistustega, kuna paljud ei ole harjunud sisetingimustes sõitma. Ei tahtnud hobuseid kohe ära kohutada, sest on suur vahe, kas võistelda õues või sees,“ seletas Kallas.
Kohal oli palju osalejaid – Saaremaa, Hiiumaa ja Läänemaa parimad. Põnevust jätkus karikasarja teise klassi 90 cm parkuuris lõpuni, kuna nii Luise kui Martina olid viimases soojenduses ja pinge oli lõpuni üleval – kes keda edestab.
Esimest korda Eesti ratsaspordi ajaloos oli rahvuslikul võistlusel kasutusel elektrooniline sekretariaadi tarkvarasüsteem, kus kohe jooksid tulemused internetti. “Meil oli ka tribüünile paigaldatud suur ekraan, see tegi võistluse põnevaks ja hästi jälgitavaks – tavaliselt pole aru saada, kes juhib või mitmendal kohal keegi parajasti on,“ kirjeldas Kallas, lisades, et selline asi teeb ratsaspordi just publiku jaoks atraktiivsemaks.
Esialgu on selline tarkvara kasutusel ainult ratsaliidu võistlustel. Lisaks on programmi kasutamiseks vaja pädevaid sekretäre. “Loodame, et tulevikus saab seda kõikidel võistlustel kasutada,“ sõnas ta.
Lääne regiooni Talvekarika järgmised etapid toimuvad veebruaris Märjamaal, märtsis Hiiumaal ja ka finaal aprillis on samas tallis. Finaal on juba õuetingimustes ja seal on ka takistused 5–10 cm kõrgemad. Päeva alustati Paiküla takistussõiduga, mille esimese alana oli korraldatud „Taluapteek“ auhindadele 50–60 cm parkuur nii noortele hobustele kui ratsanikele kogemuste andmiseks. Parima tulemusega võitis sõidu Eeva-Helga Kupits hobusel Wild Beauty. Teiseks tulid Emeli Pikner ja Mon Ter, jättes kolmandaks napi kümnendiksekundiga Anna Liisi Laugi Wiktoorial.Järgmisena võeti mõõtu ratsaliidu arvestuses peetavas Lääne regiooni Talvekarika etapis, kus madalamas parkuuris „Aadama Mesindustalu“ auhindadele oli nii avatud kui poniratsanike arvestus. Esimese klassi parimaks tuli Hiiumaa RSK-d esindav Eliise Kaups hobusel Royal Harri, teise koha saavutasid Jaagup Kallas ja Emperor Saare ratsaklubist ning kolmandad olid Vaike Reinmaa ja Lasse Märjamaa RSK-st.Poniratsanike arvestuses võttis kaksikvõidu Saaremaa SRK sportlane Eeva Helga Kupits vastavalt Wild Beauty ja Volliga. Kolmandaks jäid klubikaaslane Danii Marii Sillamägi ja Red Rose.Karikasarja teises, 90 cm kõrgustega sõidus „Bürootaevas“ auhindadele tehti lausa 27 starti ning autasustati seitset paremat. Selle parkuuri võidu jättis kodutalli Luise Vevers hobusel Ruudi, teiseks tuli parima harrastajana klubikaaslane Martina Rihkrand ratsul Ferdinand A. Kolmas koht läks Hiiumaa RSK võistlejale Eliise Kaupsile Royal Harriga.Päeva lõpetas ratsaliiduväline „Ilusalong Fiore“ auhindadele 110 cm parkuur, milles viis kaksikvõidu mandrile Maris Suuster Tondi RSK-st hobustel Vilandro K ja Westlife. Kolmandaks jäid Luise Vevers ja Ruudi.“Luise on sellel hooajal väga hästi arenenud ja tundub, et tulevikus on ta vähemalt kohalikel võistlustel väga kõva konkurent esikohtadele,“ arvas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas.Ka päeva kõrgeimas sõidus oli ta parim saarlane, võttes kolmanda koha. “Kuigi tal oli kiireim aeg, siis üks eksimus rajal maksis esikoha,“ selgitas Kallas, lisades, et 110 cm parkuur korraldati nii, et kõrgemateks sõitudeks valmis olevad võistluspaarid saaksid omavahel mõõtu võtta ja suveks valmistuda.Kuna Lääne regiooni karikas on eelkõige mõeldud noortele, et koguda esimesi kogemusi kodule lähedal, hoitakse neis klassides takistuste kõrgused kuni 100 cm. “Esimene etapp sai tehtud madalamate takistustega, kuna paljud ei ole harjunud sisetingimustes sõitma. Ei tahtnud hobuseid kohe ära kohutada, sest on suur vahe, kas võistelda õues või sees,“ seletas Kallas.Kohal oli palju osalejaid – Saaremaa, Hiiumaa ja Läänemaa parimad. Põnevust jätkus karikasarja teise klassi 90 cm parkuuris lõpuni, kuna nii Luise kui Martina olid viimases soojenduses ja pinge oli lõpuni üleval – kes keda edestab.Esimest korda Eesti ratsaspordi ajaloos oli rahvuslikul võistlusel kasutusel elektrooniline sekretariaadi tarkvarasüsteem, kus kohe jooksid tulemused internetti. “Meil oli ka tribüünile paigaldatud suur ekraan, see tegi võistluse põnevaks ja hästi jälgitavaks – tavaliselt pole aru saada, kes juhib või mitmendal kohal keegi parajasti on,“ kirjeldas Kallas, lisades, et selline asi teeb ratsaspordi just publiku jaoks atraktiivsemaks.Esialgu on selline tarkvara kasutusel ainult ratsaliidu võistlustel. Lisaks on programmi kasutamiseks vaja pädevaid sekretäre. “Loodame, et tulevikus saab seda kõikidel võistlustel kasutada,“ sõnas ta.Lääne regiooni Talvekarika järgmised etapid toimuvad veebruaris Märjamaal, märtsis Hiiumaal ja ka finaal aprillis on samas tallis. Finaal on juba õuetingimustes ja seal on ka takistused 5–10 cm kõrgemad.
Veel artikleid samast teemast »


description: Meloodilist pop-folki viljelev Patronus üllatab jõuluaja eel kuulajat uue intrigeeriva looga “Must lumi”, mille nii meloodia kui sõnade autoriks on esmakordselt ansambli pianist Üllar “Mürakas” Priks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Siljal taas uus singel

maintext:
Uudised
Siljal taas uus singel
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 02. detsember 2016. Meloodilist pop-folki viljelev Patronus üllatab jõuluaja eel kuulajat uue intrigeeriva looga “Must lumi”, mille nii meloodia kui sõnade autoriks on esmakordselt ansambli pianist Üllar “Mürakas” Priks.
Patronuse solist Silja Vipre (pildil) võtab loo sõnumi kokku: “See lugu räägib kirest selle kõige otsesemas mõttes. Siin on kirg teineteise vastu, kirg elu vastu, armastus, inimloomus.”
Uus singel sündis Üllar Priksi sõnul üllatavalt kiiresti. “See kõik toimus umbes tunni ajaga vahetult enne proovi teisi bändiliikmeid oodates. Mul oli juba pikalt peas tiirutanud väljend “must lumi” ja teadsin, et pean seda kusagil kasutada saama. Muud mul polnud. Istusin sündi taha ja tegin lihtsalt valmis.” Patronuse solist Silja Vipre (pildil) võtab loo sõnumi kokku: “See lugu räägib kirest selle kõige otsesemas mõttes. Siin on kirg teineteise vastu, kirg elu vastu, armastus, inimloomus.”Uus singel sündis Üllar Priksi sõnul üllatavalt kiiresti. “See kõik toimus umbes tunni ajaga vahetult enne proovi teisi bändiliikmeid oodates. Mul oli juba pikalt peas tiirutanud väljend “must lumi” ja teadsin, et pean seda kusagil kasutada saama. Muud mul polnud. Istusin sündi taha ja tegin lihtsalt valmis.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Lugeja küsib: Kaunistame igal aastal jõulude eel kontorit, nii ka sel aastal. Juhtus aga nii, et kaunistusi üles riputades hakkas tool kõikuma ja ma kukkusin. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Lugeja küsib, jurist vastab

maintext:
Majandus
Lugeja küsib, jurist vastab
Kolmapäev, 07. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Lugeja küsib: Kaunistame igal aastal jõulude eel kontorit, nii ka sel aastal. Juhtus aga nii, et kaunistusi üles riputades hakkas tool kõikuma ja ma kukkusin.
Kukkudes sain põrutada ja perearst kirjutas mulle haiguslehe. Tööandja ütles, et see ei ole tööõnnetus, sest ma ei teinud oma tööd. Olen sekretär ja ametijuhendis ei ole tõesti töökohustusena kirjas jõulukaunistuste ülespanemine. Kas see ei olegi siis tööõnnetus?
Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tegemist on tööõnnetusega juhul, kui tööandja teadis ja oli nõus, et jõulukaunistused üles riputatakse.
Seaduse kohaselt on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus või surm, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Tööõnnetusena ei käsitata juhtumeid, mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga.
Kuigi jõulukaunistuste ülespanemine ei ole otseselt teie töökohustus, tegite te seda tööandja loal. Alati ei pea luba olema suuliselt või kirjalikult otsesõnu antud, vaid selle võib anda ka vaikides. Näiteks kui tööandja on aktsepteerinud jõulukaunistuste ostmise, on ta ju teadlik sellest, et keegi need kuidagi ka üles riputab.
Samuti võib tööandja loa välja lugeda sellest, kui ta eelnevatel aastatel ei ole keelanud kaunistusi üles panna, st ta on näinud, et kontor on kaunistatud, aga ei ole kuidagi märku andnud, et see ei ole lubatud.
Jõulukaunistuste ülespanek ei ole tavaliselt kellegi otsene tööülesanne ja seda tehakse ühel korral aastas. Siiski tuleb ka siin lähtuda ohutusest. Kontorisse jõulukaunistusi ostes või varem kasutusel olnuid kapist välja võttes peaks tööandja töötajatega läbi arutama, kes, kuhu ja kuidas kaunistused välja paneb. Kui mõned neist tuleb riputada kõrgele, peab selleks olema korralik abivahend, näiteks püsikindel redel või tool.
Kindlasti ei sobi selleks ratastega tool. Läbi tuleb mõelda ka see, kust saadakse vajadusel elekter.
Pikendusjuhtme vedamine üle käigutee pole hea plaan, sest kolleegid võivad selle taha takerduda ning komistada ja kukkuda. Väike hetk läbimõtlemiseks aitab tagada, et jõuluaeg on rõõmus ja ohutu kõikide jaoks. Autor: MM Kolmapäev, 07. detsember 2016.Kukkudes sain põrutada ja perearst kirjutas mulle haiguslehe. Tööandja ütles, et see ei ole tööõnnetus, sest ma ei teinud oma tööd. Olen sekretär ja ametijuhendis ei ole tõesti töökohustusena kirjas jõulukaunistuste ülespanemine. Kas see ei olegi siis tööõnnetus?Vastab Piret Kaljula, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Tegemist on tööõnnetusega juhul, kui tööandja teadis ja oli nõus, et jõulukaunistused üles riputatakse.Seaduse kohaselt on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus või surm, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Tööõnnetusena ei käsitata juhtumeid, mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga.Kuigi jõulukaunistuste ülespanemine ei ole otseselt teie töökohustus, tegite te seda tööandja loal. Alati ei pea luba olema suuliselt või kirjalikult otsesõnu antud, vaid selle võib anda ka vaikides. Näiteks kui tööandja on aktsepteerinud jõulukaunistuste ostmise, on ta ju teadlik sellest, et keegi need kuidagi ka üles riputab.Samuti võib tööandja loa välja lugeda sellest, kui ta eelnevatel aastatel ei ole keelanud kaunistusi üles panna, st ta on näinud, et kontor on kaunistatud, aga ei ole kuidagi märku andnud, et see ei ole lubatud.Jõulukaunistuste ülespanek ei ole tavaliselt kellegi otsene tööülesanne ja seda tehakse ühel korral aastas. Siiski tuleb ka siin lähtuda ohutusest. Kontorisse jõulukaunistusi ostes või varem kasutusel olnuid kapist välja võttes peaks tööandja töötajatega läbi arutama, kes, kuhu ja kuidas kaunistused välja paneb. Kui mõned neist tuleb riputada kõrgele, peab selleks olema korralik abivahend, näiteks püsikindel redel või tool.Kindlasti ei sobi selleks ratastega tool. Läbi tuleb mõelda ka see, kust saadakse vajadusel elekter.Pikendusjuhtme vedamine üle käigutee pole hea plaan, sest kolleegid võivad selle taha takerduda ning komistada ja kukkuda. Väike hetk läbimõtlemiseks aitab tagada, et jõuluaeg on rõõmus ja ohutu kõikide jaoks.
Veel artikleid samast teemast »


description: Registreeritud peresündmused Saare maakonnas 16.–23. detsembrini. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Perekondlik


description: Juba mitmendat aastat järjest toimub Sakla seltsimajas jõulueelne üritus Jõulusagin 2016. See on aeg, mil pakutakse mitmesuguseid põnevaid üritusi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saklas algas jõulusagin

maintext:
NÄDALALÕPP
Saklas algas jõulusagin
Reede, 02. detsember 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Juba mitmendat aastat järjest toimub Sakla seltsimajas jõulueelne üritus Jõulusagin 2016. See on aeg, mil pakutakse mitmesuguseid põnevaid üritusi.
Teisel advendipühapäeval kl 14 saab meisterdada pilliroost jõulukroone Erika Maripuu eestvedamisel. Räägitakse jõulutoitude ajaloost ning maitstakse kodus valmistatud toite.
Teisipäeval, 6. detsembril kl 15 punutakse Malle Raamatu juhendamisel paberikorve. Kaasa 2 mm sukavarras ja vanu ajalehti.
Neljapäeval, 8. detsembril kl 12 näidatakse salvrätitehnika töövõtteid ning kaunistatakse kingikotte ja esemeid. Juhendaja Erika Maripuu.
Pühapäeval, 11. detsembril kl 11 saab Sakla muuseumis aga teoks väike jõululaat. Kl 13 – 16 on Anne Trei raamatu “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa esitlus. Laadal on ka loterii ning kontsert. Esinevad Risto Paiste ja Richard Toomann. Kaetud on kohvilaud. Autor: NL Reede, 02. detsember 2016.Teisel advendipühapäeval kl 14 saab meisterdada pilliroost jõulukroone Erika Maripuu eestvedamisel. Räägitakse jõulutoitude ajaloost ning maitstakse kodus valmistatud toite.Teisipäeval, 6. detsembril kl 15 punutakse Malle Raamatu juhendamisel paberikorve. Kaasa 2 mm sukavarras ja vanu ajalehti.Neljapäeval, 8. detsembril kl 12 näidatakse salvrätitehnika töövõtteid ning kaunistatakse kingikotte ja esemeid. Juhendaja Erika Maripuu.Pühapäeval, 11. detsembril kl 11 saab Sakla muuseumis aga teoks väike jõululaat. Kl 13 – 16 on Anne Trei raamatu “Pildikesi Valjala kihelkonnast“ II osa esitlus. Laadal on ka loterii ning kontsert. Esinevad Risto Paiste ja Richard Toomann. Kaetud on kohvilaud.
Veel artikleid samast teemast »