description: Linn nimega Mosul on viimasel ajal sageli uudistes, kuna sealt üritatakse ühendatud jõududega välja ajada Islamiriigi sõdalasi. Aga kunagi, täpsemalt 1925. aastal vahendas Johan Laidoner Rahvasteliidu volinikuna Türgi ja Iraagi piiritülisid ning just Laidoneri soovituste põhjal otsustati anda Mosul Iraagile. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Armastus ja karistus

maintext:
Arvamus
Armastus ja karistus
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Linn nimega Mosul on viimasel ajal sageli uudistes, kuna sealt üritatakse ühendatud jõududega välja ajada Islamiriigi sõdalasi. Aga kunagi, täpsemalt 1925. aastal vahendas Johan Laidoner Rahvasteliidu volinikuna Türgi ja Iraagi piiritülisid ning just Laidoneri soovituste põhjal otsustati anda Mosul Iraagile.
Toona oli Türgi Euroopa jaoks pigem vaenulik riik, mitte sõbralik, nagu viimased pool sajandit. Sõprus on nüüd küll murenemas, ent mõlemal – otsapidi Euroopasse kuuluval Türgil ja Euroopal endal – on teineteist vältimatult vaja.
Eriline sõprus Türgiga
Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu hiljutine visiit Eestisse tõi meelde, et enne II maailmasõda asutas Türgi ühe oma üheksast saatkonnast just Tallinna, Eesti aga omas konsulaaresindust Istanbulis. Loogilise jätkuna ei tunnustanud Türgi Nõukogude okupatsiooni Eestis, vaid taastas diplomaatilised suhted Eestiga oktoobris 1991. Selliselt baasilt oli hea hakata uuesti sõbralikke suhteid edendama.
Mul oli huvitav võimalus osaleda 1993. aastal toimunud Eesti esimesel ametlikul visiidil Türki. Kohustuslik osa algas sultaniriigi asemele Türgi rahvusriigi rajanud Atatürki (õieti Mustafa Kemal Paşa) mausoleumi külastamisega. Arvatavasti oleks Türgi ilma Atatürgi radikaalsete euroopastamise sammudeta tänapäeval killustatud islamistlik, umbes Süüria-laadne riik, mis Euroopa külje all kõvasti peavalu valmistaks. Atatürgi pildid ripuvad endiselt seintel, kuid tema pärandist on Türgi praeguse presidendi ajal hakatud tasapisi loobuma.
Eesti soojad suhted Türgiga aina süvenesid, kuna Türgi toetas meid tugevalt NATO-sse astumisel, meie oleme aga vastukaaluks – moraalse kohustusena – jaganud neile oma toetust pürgimisel Euroopa Liitu. Varasem välisminister Urmas Paet oli üsna häälekas Türgi toetaja, palus koguni mõne aasta eest Euroopa partneritel lõpetada lollitamine seoses viisavabaduse mitteandmisega Türgile. Ette rutates olgu öeldud, et mingit viisavabadust EL-iga pole Türgil siiani ega paista ka.
President Toomas Hendrik Ilves ülistas Türgit Lennart Meri konverentsil (2011) peetud kõnes, öeldes, et Türgi on islamimaailma parim näide. Veelgi enam: Türgi olevat isegi parem kui mõni Euroopa Liidu liige, kes teeb kõik selleks, et Türgi ei saaks EL-i liikmeks.
Meenutagem ka president Ilvese osalemist Arvo Pärdi “Aadama itku” esiettekandel Istanbulis Hagia Eirene kirikus (2010), kus kohal olid ka president Abdullah Gül, Istanbuli linnapea, Konstantinoopoli patriarh, Türgi ärimehed ja meedia esindajad. Teos sünteesis nii kristlikule kui ka islami kultuurile ja helikeelele omaseid jooni, sündmus tsementeeris Eesti–Türgi kultuurisilda veelgi.
Turkish Airlines alustas pärast mitmeaastast pealekäimist Tallinna–Istanbuli lende suvel 2013. Nüüd on lihtne külastada endist Konstantinoopolit, mille sultan Mehmet II vallutas 1453. aastal tormijooksuga. Mitmed sõbrad räägivad, kuidas reisivad läbi Istanbuli lennujaama soodsalt edasi Balkani riikidesse ja kaugemalegi.
Türgis endas on aga mõndagi muutunud, kuna president Recep Tayyip Erdoğan teeb, mida tahab – paneb tuhandeid inimesi vangi ja kavatseb taastada surmanuhtluse – ega hooli põrmugi, kui teda kusagil Euroopas peaks nimetatama diktaatoriks. Kuidas siis Eesti peaks EL-i liikmena oma suurt sõpra kohtlema, egas ometi näpuga viibutama nagu mitmed Lääne-Euroopa liidrid? Välisminister Jürgen Ligi näis oma kolleegiga kasutavat vanu jutupunkte – ikka toetame teel EL-i –, aga olevat rääkinud ka konkreetsetest asjadest.
Julgeksin kinnitada, et sõbrasuhted Türgiga, sarnase geopoliitilise asendiga ülikõva tegijaga regioonis, ei pruugi olla sugugi vähetähtsad. Üks eluline näide: meie Liibanonis pantvangistatud jalgratturite osas oligi vahest Türgi organite tegevus otsustav, et Eesti poisid õnnelikult koju said. Ja parvlaev Leiger alustas hiljuti koduteed just nimelt Türgi laevatehasest.
On aga ka tundlikumaid teemasid, nagu Türgi lahke pakkumine rajada soovi korral Eestisse mošee. Siinkohal ärkab enamikus eestlastes selge ohutunne või koguni sügaval sisemuses pesitsev kristlane. Pealegi ei kohtlevat Türgi oma kristlasi mitte võrdväärseina, protestantlikku kirikut sinna plaanis rajada pole.
Türgit ei maksa ärritada
Euroopa Liidu ja Türgi suhete saagast pole enam mõtet heietadagi. NATO-sse sai Türgi juba 1951. aastal ja hakkas tasapisi Euroopa Liidu eelkäija uksele koputama, väikeste vahedega ja üha tungivamalt kuni viimase ajani välja. Ent nüüdseks tundub eneseteadliku türklase kannatus pea lõplikult katkenud olevat.
Endise välis- ja peaministri Ahmet Davutoğlu hinnangul pole EL-i tõrksusel Türgi suhtes mingeid poliitilisi ega majanduslikke põhjusi, on vaid teatud stereotüüpidest kinnihoidmine. Sel sajandil, eriti praegusel kümnendil, on Türgi esindajad pidevalt korrutanud, et Euroopale on Türgit vaja rohkem kui Türgile Euroopat. Euroopa ei suutvat ilma Türgi abita lahendada oma energiamuresid, majandusraskusi ega ka illegaalse immigratsiooniga seotud probleeme.
Sinna juurde käivad ähvardused nii presidendilt kui ka Ligiga kohtunud Çavuşoğlult, et kui Euroopa paremini ei käitu, valib Türgi sootuks teise tee. Tähendagu see siis vennastumist Putiniga või miskit muud.
Vaevalt on EL-i vanad olijad sisimas kunagi tõsiselt kaalunudki Türgi laua taha võtmist täieõigusliku liikmena – selleks on kunagine “Euroopa haige mees” liiga suur, pealegi moslemiusku. Kummatigi on Brüsselis aastakümneid kirjutatud Türgi kohta lugematul hulgal raporteid, avatud-suletud ridamisi liitumispeatükke, kriteeriume. Novembris valmis järjekordne EL-i eduraport Türgi kohta, mis arusaadavalt paljuski täis kriitikat, mingist progressist ei saa juttugi olla. Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker kipub otse välja ütlema, et unustage liitumine ära.
Teisalt ei maksa Euroopal Türgit liialt ärritada – Türgi võõrustab oma territooriumil 2,5 miljonit süürlast. Kreeka piiri pole võimalik sulgeda – nii kui põgenikud merele pääsevad, on enamik neist varsti Kreekas. Mõtlemist on kõvasti, Euroopale on eluliselt tähtis, et Türgi piir peaks…
Miljonites Aasia ja Euroopa kodudes – sealhulgas tuhandetes Eesti omades – armastatakse vaadata Türgi kuumi draamaseriaale, nagu “Sajandi armastus”, “Armastus ja karistus” jne. Seal näidakse keelatud armastust, vaenutsemist, meeleheitele ajavaid lahkuminekuid ja õnnelikke taasleidmisi.
Võtaks loo kokku sedasi, et lõhestatud hingega türklane pakkus eurooplasele oma armastust – soovis isegi olla nagu eurooplane –, aga ei leidnud vastuarmastust. Käis küll flirtimine, aga kokkuvõttes tõrjuti uhke kosilane ära. Sellisele suhtumisele võib vabalt järgneda karistus Autor: Kuido Merits, endine diplomaat Laupäev, 19. november 2016.Toona oli Türgi Euroopa jaoks pigem vaenulik riik, mitte sõbralik, nagu viimased pool sajandit. Sõprus on nüüd küll murenemas, ent mõlemal – otsapidi Euroopasse kuuluval Türgil ja Euroopal endal – on teineteist vältimatult vaja.Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu hiljutine visiit Eestisse tõi meelde, et enne II maailmasõda asutas Türgi ühe oma üheksast saatkonnast just Tallinna, Eesti aga omas konsulaaresindust Istanbulis. Loogilise jätkuna ei tunnustanud Türgi Nõukogude okupatsiooni Eestis, vaid taastas diplomaatilised suhted Eestiga oktoobris 1991. Selliselt baasilt oli hea hakata uuesti sõbralikke suhteid edendama.Mul oli huvitav võimalus osaleda 1993. aastal toimunud Eesti esimesel ametlikul visiidil Türki. Kohustuslik osa algas sultaniriigi asemele Türgi rahvusriigi rajanud Atatürki (õieti Mustafa Kemal Paşa) mausoleumi külastamisega. Arvatavasti oleks Türgi ilma Atatürgi radikaalsete euroopastamise sammudeta tänapäeval killustatud islamistlik, umbes Süüria-laadne riik, mis Euroopa külje all kõvasti peavalu valmistaks. Atatürgi pildid ripuvad endiselt seintel, kuid tema pärandist on Türgi praeguse presidendi ajal hakatud tasapisi loobuma.Eesti soojad suhted Türgiga aina süvenesid, kuna Türgi toetas meid tugevalt NATO-sse astumisel, meie oleme aga vastukaaluks – moraalse kohustusena – jaganud neile oma toetust pürgimisel Euroopa Liitu. Varasem välisminister Urmas Paet oli üsna häälekas Türgi toetaja, palus koguni mõne aasta eest Euroopa partneritel lõpetada lollitamine seoses viisavabaduse mitteandmisega Türgile. Ette rutates olgu öeldud, et mingit viisavabadust EL-iga pole Türgil siiani ega paista ka.President Toomas Hendrik Ilves ülistas Türgit Lennart Meri konverentsil (2011) peetud kõnes, öeldes, et Türgi on islamimaailma parim näide. Veelgi enam: Türgi olevat isegi parem kui mõni Euroopa Liidu liige, kes teeb kõik selleks, et Türgi ei saaks EL-i liikmeks.Meenutagem ka president Ilvese osalemist Arvo Pärdi “Aadama itku” esiettekandel Istanbulis Hagia Eirene kirikus (2010), kus kohal olid ka president Abdullah Gül, Istanbuli linnapea, Konstantinoopoli patriarh, Türgi ärimehed ja meedia esindajad. Teos sünteesis nii kristlikule kui ka islami kultuurile ja helikeelele omaseid jooni, sündmus tsementeeris Eesti–Türgi kultuurisilda veelgi.Turkish Airlines alustas pärast mitmeaastast pealekäimist Tallinna–Istanbuli lende suvel 2013. Nüüd on lihtne külastada endist Konstantinoopolit, mille sultan Mehmet II vallutas 1453. aastal tormijooksuga. Mitmed sõbrad räägivad, kuidas reisivad läbi Istanbuli lennujaama soodsalt edasi Balkani riikidesse ja kaugemalegi.Türgis endas on aga mõndagi muutunud, kuna president Recep Tayyip Erdoğan teeb, mida tahab – paneb tuhandeid inimesi vangi ja kavatseb taastada surmanuhtluse – ega hooli põrmugi, kui teda kusagil Euroopas peaks nimetatama diktaatoriks. Kuidas siis Eesti peaks EL-i liikmena oma suurt sõpra kohtlema, egas ometi näpuga viibutama nagu mitmed Lääne-Euroopa liidrid? Välisminister Jürgen Ligi näis oma kolleegiga kasutavat vanu jutupunkte – ikka toetame teel EL-i –, aga olevat rääkinud ka konkreetsetest asjadest.Julgeksin kinnitada, et sõbrasuhted Türgiga, sarnase geopoliitilise asendiga ülikõva tegijaga regioonis, ei pruugi olla sugugi vähetähtsad. Üks eluline näide: meie Liibanonis pantvangistatud jalgratturite osas oligi vahest Türgi organite tegevus otsustav, et Eesti poisid õnnelikult koju said. Ja parvlaev Leiger alustas hiljuti koduteed just nimelt Türgi laevatehasest.On aga ka tundlikumaid teemasid, nagu Türgi lahke pakkumine rajada soovi korral Eestisse mošee. Siinkohal ärkab enamikus eestlastes selge ohutunne või koguni sügaval sisemuses pesitsev kristlane. Pealegi ei kohtlevat Türgi oma kristlasi mitte võrdväärseina, protestantlikku kirikut sinna plaanis rajada pole.Euroopa Liidu ja Türgi suhete saagast pole enam mõtet heietadagi. NATO-sse sai Türgi juba 1951. aastal ja hakkas tasapisi Euroopa Liidu eelkäija uksele koputama, väikeste vahedega ja üha tungivamalt kuni viimase ajani välja. Ent nüüdseks tundub eneseteadliku türklase kannatus pea lõplikult katkenud olevat.Endise välis- ja peaministri Ahmet Davutoğlu hinnangul pole EL-i tõrksusel Türgi suhtes mingeid poliitilisi ega majanduslikke põhjusi, on vaid teatud stereotüüpidest kinnihoidmine. Sel sajandil, eriti praegusel kümnendil, on Türgi esindajad pidevalt korrutanud, et Euroopale on Türgit vaja rohkem kui Türgile Euroopat. Euroopa ei suutvat ilma Türgi abita lahendada oma energiamuresid, majandusraskusi ega ka illegaalse immigratsiooniga seotud probleeme.Sinna juurde käivad ähvardused nii presidendilt kui ka Ligiga kohtunud Çavuşoğlult, et kui Euroopa paremini ei käitu, valib Türgi sootuks teise tee. Tähendagu see siis vennastumist Putiniga või miskit muud.Vaevalt on EL-i vanad olijad sisimas kunagi tõsiselt kaalunudki Türgi laua taha võtmist täieõigusliku liikmena – selleks on kunagine “Euroopa haige mees” liiga suur, pealegi moslemiusku. Kummatigi on Brüsselis aastakümneid kirjutatud Türgi kohta lugematul hulgal raporteid, avatud-suletud ridamisi liitumispeatükke, kriteeriume. Novembris valmis järjekordne EL-i eduraport Türgi kohta, mis arusaadavalt paljuski täis kriitikat, mingist progressist ei saa juttugi olla. Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker kipub otse välja ütlema, et unustage liitumine ära.Teisalt ei maksa Euroopal Türgit liialt ärritada – Türgi võõrustab oma territooriumil 2,5 miljonit süürlast. Kreeka piiri pole võimalik sulgeda – nii kui põgenikud merele pääsevad, on enamik neist varsti Kreekas. Mõtlemist on kõvasti, Euroopale on eluliselt tähtis, et Türgi piir peaks…Miljonites Aasia ja Euroopa kodudes – sealhulgas tuhandetes Eesti omades – armastatakse vaadata Türgi kuumi draamaseriaale, nagu “Sajandi armastus”, “Armastus ja karistus” jne. Seal näidakse keelatud armastust, vaenutsemist, meeleheitele ajavaid lahkuminekuid ja õnnelikke taasleidmisi.Võtaks loo kokku sedasi, et lõhestatud hingega türklane pakkus eurooplasele oma armastust – soovis isegi olla nagu eurooplane –, aga ei leidnud vastuarmastust. Käis küll flirtimine, aga kokkuvõttes tõrjuti uhke kosilane ära. Sellisele suhtumisele võib vabalt järgneda karistus
Veel artikleid samast teemast »


description: Tuulte Roosis Merikotka tänavale kavandatud kaubanduskeskuse rajamiseks korraldatakse arhitektuurikonkurss, millega lahendatakse tulevase poeketi, spordikeskuse ja kohviku kontseptsioon. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Keskuse rajamiseks tuleb konkurss

maintext:
Uudised
Keskuse rajamiseks tuleb konkurss
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Saarlane.ee Reede, 25. november 2016. Tullio Liblik. FOTO: Delfi Tuulte Roosis Merikotka tänavale kavandatud kaubanduskeskuse rajamiseks korraldatakse arhitektuurikonkurss, millega lahendatakse tulevase poeketi, spordikeskuse ja kohviku kontseptsioon.
“Praegu projekteerimine käib ning kui esialgne eskiis on valmis, tuleb arhitektuurikonkurss,“ ütles arendajafirma Tulik Invest juhatuse liige Tullio Liblik. Tema sõnul käivad läbirääkimised mitme suurema kaubandusketiga, et Kuressaarde tekiks veel üks korralik toidu- ning olmetarbekaubapood.
Merikotka 1 krundile planeeritav keskus ei kujuta endast Tullio Libliku kinnitusel vaid toidupoodi, vaid sinna on kavas rajada ka spordikeskus, kohvik ja veel mõnda. Kaubanduskeskuse naabrusesse Merikotka 2 planeeritakse kontserdi- ja konverentsikeskust. “Praegu projekteerimine käib ning kui esialgne eskiis on valmis, tuleb arhitektuurikonkurss,“ ütles arendajafirma Tulik Invest juhatuse liige Tullio Liblik. Tema sõnul käivad läbirääkimised mitme suurema kaubandusketiga, et Kuressaarde tekiks veel üks korralik toidu- ning olmetarbekaubapood.Merikotka 1 krundile planeeritav keskus ei kujuta endast Tullio Libliku kinnitusel vaid toidupoodi, vaid sinna on kavas rajada ka spordikeskus, kohvik ja veel mõnda. Kaubanduskeskuse naabrusesse Merikotka 2 planeeritakse kontserdi- ja konverentsikeskust.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: Ott Tänak ja Raigo Mõlder langesid Austraalia MM-rallil avapäeva lõpuks kaheksandale kohale, kaotust liider Andreas Mikkelsenile on kogunenud seejuures juba poolteist minutit. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Tänak hilines starti

maintext:
Uudised
Tänak hilines starti
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 19. november 2016. FOTO: DMACK Ott Tänak ja Raigo Mõlder langesid Austraalia MM-rallil avapäeva lõpuks kaheksandale kohale, kaotust liider Andreas Mikkelsenile on kogunenud seejuures juba poolteist minutit.
Et neljandal katsel sooritatud piruetist veel küllalt polnud, tabas Tänakut päeva lõpupoole veel üks halb üllatus, kui politseinikud ta kahe kiiruskatse vahel kinni pidasid. Järgnes 40-sekundiline ajakaristus, sest eestlane jäi seetõttu kümnenda katse starti hiljaks.
“See oli arusaamatus. Ma ei ületanud kiirust,” ütles Tänak juhtunut kommenteerides.
Eesti rallimaastiku helgemad pead on otsad juba kokku viinud ning kahtlustavad naljatamisi, et kes need muud ikka kaks saarlast asjata kinni peavad kui mitte hiidlased, kirjutab Delfi. Et neljandal katsel sooritatud piruetist veel küllalt polnud, tabas Tänakut päeva lõpupoole veel üks halb üllatus, kui politseinikud ta kahe kiiruskatse vahel kinni pidasid. Järgnes 40-sekundiline ajakaristus, sest eestlane jäi seetõttu kümnenda katse starti hiljaks.“See oli arusaamatus. Ma ei ületanud kiirust,” ütles Tänak juhtunut kommenteerides.Eesti rallimaastiku helgemad pead on otsad juba kokku viinud ning kahtlustavad naljatamisi, et kes need muud ikka kaks saarlast asjata kinni peavad kui mitte hiidlased, kirjutab Delfi.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pea kolm aastat näguripäevi elama pidanud põllumajandussektor, nii piima- kui sealihatootjad, on vapralt vastu pidanud, suuri karjavähendamisi, kui seakatku juhtum välja arvata, pole siinmail ette võetud. See näitab saarerahva sitkust. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Maakond
Kas põllumeestele puhuvad lootusetuuled?
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 24. november 2016. Meelis Sepp: “Muidugi on top-upi lubamine tervitatav nähtus, siis saaksid piimatootjad natukegi võrdsematesse tingimustesse.” Foto: Valmar Voolaid Pea kolm aastat näguripäevi elama pidanud põllumajandussektor, nii piima- kui sealihatootjad, on vapralt vastu pidanud, suuri karjavähendamisi, kui seakatku juhtum välja arvata, pole siinmail ette võetud. See näitab saarerahva sitkust.
Kas nüüd, kui uus valitsus, kes on lubanud mitte üksnes pilgud, vaid ka teod maaelu säilimise ja arengu suunda seada, seda teeb ja mil määral, et toidutootjad saaksid maksimaalselt pühenduda tootmisele ja mitte üksnes eksistentsile. Uurime, mida mõtlevad ja tunnevad tootjad peagi lõppeval aastal ja uue ootuses.
Kärla piirkonna piimakarjakasvataja Meelis Sepp. “Auk piimatootmisel on juba üsna suur, olukord pole ju stabiliseerunud. Elame kuu korraga, kindlustunnet ei ole. Olukord on üsna keeruline. Detsembris saab küll PRIA-lt toetusraha, millega saab maksmata arved ja võlad ära katta, aga kas üle jääbki?” rääkis OÜ Saba ja Sarved omanik Meelis Sepp.
Ettevõtja 120-pealises karjas on 55 eesti punast tõugu lüpsilehma, kelle keskmine toodang on 6,5 tonni kanti. Karja suuruses ja toodangus pole vähenemist olnud, see on omaniku sõnul isegi pisut kasvanud, mis tähendab ka suuremaid püsikulusid. Aga see tähendab ka seda, et edasiminekuks on vaja investeeringuid. “Piima hinna stabiliseerumisel tuleb investeeringuid teha ja tootmist arendada, seda pole ammu teha saanud. Muidugi on top-upi lubamine tervitatav nähtus, siis saaksid piimatootjad natukegi võrdsematesse tingimustesse.”
Keerukale olukorrale vaatamata on mehe vaim püsinud lootusrikas, see on väga oluline. Meelis tahab tootmistingimusi ajakohastada. Aasta tagasi sai tema ettevõte PRIA-lt jaatava vastuse uue piimafarmi ehitamiseks 200-pealise karja jaoks. “Kevadel tahaks ehitusega pihta hakata, praegu on asi küsimärgi all. Pankades on tulnud liisingute pikendamise pärast küll käia, aga kas laenu saan, ei tea. Pank (Nordea – toim) on seni küll mõistvalt suhtunud. Uue aasta algul võtan laenu saamise tee ette, eks tulemus näitab, kas saab investeerimisega alustada või mitte. Kuhu maainimestel ikka minna on?”
Koiklas põllumajandust edendav Jaan Laul on vahetanud tegevusala, lehmade asemel on lihaveised. “Sel aastal on olnud tagasilööke. Märtsis olin sunnitud piimakarja ära müüma, sest lüpsjaid lihtsalt saada polnud. Ise lüpsime, ühtegi minutit enda jaoks ei olnud, see hakkas tugevalt tervise peale mõjuma. Lehmadest (ca sada – toim) ei olnud kerge loobuda, olukord lihtsalt nõudis sellist sammu. Lihaveistega on füüsiliselt kergem ja ka tervis on nüüd tunduvalt parem,” rääkis ettevõtja.
Osa lehmi sai ta Raimond Ellikuga vahetada Simmentali tõugu lihaveiste vastu, pooled saata elusloomana Poola. Praegu on ühistul 30 lihaveist. Pojad toimetavad lihaloomadega omaette, kokku on neil kasvamas umbes sajapealine kari. “Kui elu lubab, on plaanis arvu suurendada. Teine tagasilöök oli ju veel selle pärast, et vihmade tõttu jäi osa teravilja kätte saamata. Ja kuna viljahoidlat mul ei ole, siis vili läks kevadiste tarvikute laenu katteks. Kuivati rajamise mõte on olemas ja teoksil, investeering taotletud ja PRIA-lt ka positiivne otsus saadud. Kevadel tahan ehitusega alustada.”
Mis puutub uutesse lootustesse, ütles veisekasvataja: “Lubajaid on enne ka kuuldud-nähtud, eks näe. Oleme ära elanud, aga alati saaks ju paremini. Üks murekoht on ju veel ka metsloomakahjustused, hirved teevad silorullidele suurt kahju, eriti lumisel ajal. Metssigade probleem on oluliselt leevenenud.”
Väike-Pahila küla Jurna talu robotlauda omanik Toomas Haamer: “Me peame ikka oma tööd tegema, olgu piimahind mis tahes. Mul on riigi “preemia” veel osaliselt maksmata, piimakvoodi ületamise trahvist olen kümme tuhat eurot tasunud, viis tuhat tuleb veel millegi arvelt pigistada. See teeb üsna suure augu, hõisata pole midagi. Kriisiabi tuleb ka alles uuel aastal, kui selle saaks detsembris, saaks osa tekkinud võlgasid aasta lõpus ära maksta.”
Ta lisas, et osa võlgnevuste puhul tuleb siiski sisendite tarnijatega püüda teha täiendavaid kokkuleppeid, maksmise aega pikendada. “Üldiselt saavad nad asjast aru. Ja mis see virisemine ikka aitab. Lootus paremuse poole on olemas, uus valitsus lubab top-upi taastada. Eks paistab, lootma ikka peab. Uus minister on noor mees, kes ise tootmisega tegeleb, ehk võtab põllumajanduse kestmiseks ette reaalseid otsuseid.”
Karja arvukuse kallale pole peremees seni siiski minema pidanud. Lüpsikari on 140-pealine, kellest praegu 120 lüpsab. Lisaks vasikad ja noorkari, nendega tegeleb pereema Aime. Poeg Jürgen ja minia Anu aitavad oma perefirma – lihaloomade kasvatamise kõrvalt nii palju kui jaksavad, põhiliselt IT poole pealt. Söötmine on peremehe enda hooleks. Piimatootmisel on üks palgatöötaja.
Niimoodi, üksteist aidates toimetatakse selles talus ja kõigis teistes, ja oodatakse pikisilmi paremaid aegu. Tühi kott ju püsti ei püsi.
Anne Kiider: “Mis siin ikka, tööd tuleb iga päev teha. Ikka päev korraga. Kui muidu enam ei saa, siis teenin muu tööga raha, et loomadele vajalikku osta. Loomade pealt ei saa kokku hoida, kokku saab hoida enda arvelt. Muidugi on selline olukord nõme, kui tuleb tootmisele peale maksta. Aga oleme raskeid aegu ennegi üle elanud, lõpetamise mõtet pole hetkegi olnud. Mingi muu ettevõttega saab lõpetada, loomadega mitte. See on elutöö.” Kas nüüd, kui uus valitsus, kes on lubanud mitte üksnes pilgud, vaid ka teod maaelu säilimise ja arengu suunda seada, seda teeb ja mil määral, et toidutootjad saaksid maksimaalselt pühenduda tootmisele ja mitte üksnes eksistentsile. Uurime, mida mõtlevad ja tunnevad tootjad peagi lõppeval aastal ja uue ootuses.Kärla piirkonna piimakarjakasvataja Meelis Sepp. “Auk piimatootmisel on juba üsna suur, olukord pole ju stabiliseerunud. Elame kuu korraga, kindlustunnet ei ole. Olukord on üsna keeruline. Detsembris saab küll PRIA-lt toetusraha, millega saab maksmata arved ja võlad ära katta, aga kas üle jääbki?” rääkis OÜ Saba ja Sarved omanik Meelis Sepp.Ettevõtja 120-pealises karjas on 55 eesti punast tõugu lüpsilehma, kelle keskmine toodang on 6,5 tonni kanti. Karja suuruses ja toodangus pole vähenemist olnud, see on omaniku sõnul isegi pisut kasvanud, mis tähendab ka suuremaid püsikulusid. Aga see tähendab ka seda, et edasiminekuks on vaja investeeringuid. “Piima hinna stabiliseerumisel tuleb investeeringuid teha ja tootmist arendada, seda pole ammu teha saanud. Muidugi on top-upi lubamine tervitatav nähtus, siis saaksid piimatootjad natukegi võrdsematesse tingimustesse.”Keerukale olukorrale vaatamata on mehe vaim püsinud lootusrikas, see on väga oluline. Meelis tahab tootmistingimusi ajakohastada. Aasta tagasi sai tema ettevõte PRIA-lt jaatava vastuse uue piimafarmi ehitamiseks 200-pealise karja jaoks. “Kevadel tahaks ehitusega pihta hakata, praegu on asi küsimärgi all. Pankades on tulnud liisingute pikendamise pärast küll käia, aga kas laenu saan, ei tea. Pank (Nordea – toim) on seni küll mõistvalt suhtunud. Uue aasta algul võtan laenu saamise tee ette, eks tulemus näitab, kas saab investeerimisega alustada või mitte. Kuhu maainimestel ikka minna on?”Koiklas põllumajandust edendav Jaan Laul on vahetanud tegevusala, lehmade asemel on lihaveised. “Sel aastal on olnud tagasilööke. Märtsis olin sunnitud piimakarja ära müüma, sest lüpsjaid lihtsalt saada polnud. Ise lüpsime, ühtegi minutit enda jaoks ei olnud, see hakkas tugevalt tervise peale mõjuma. Lehmadest (ca sada – toim) ei olnud kerge loobuda, olukord lihtsalt nõudis sellist sammu. Lihaveistega on füüsiliselt kergem ja ka tervis on nüüd tunduvalt parem,” rääkis ettevõtja.Osa lehmi sai ta Raimond Ellikuga vahetada Simmentali tõugu lihaveiste vastu, pooled saata elusloomana Poola. Praegu on ühistul 30 lihaveist. Pojad toimetavad lihaloomadega omaette, kokku on neil kasvamas umbes sajapealine kari. “Kui elu lubab, on plaanis arvu suurendada. Teine tagasilöök oli ju veel selle pärast, et vihmade tõttu jäi osa teravilja kätte saamata. Ja kuna viljahoidlat mul ei ole, siis vili läks kevadiste tarvikute laenu katteks. Kuivati rajamise mõte on olemas ja teoksil, investeering taotletud ja PRIA-lt ka positiivne otsus saadud. Kevadel tahan ehitusega alustada.”Mis puutub uutesse lootustesse, ütles veisekasvataja: “Lubajaid on enne ka kuuldud-nähtud, eks näe. Oleme ära elanud, aga alati saaks ju paremini. Üks murekoht on ju veel ka metsloomakahjustused, hirved teevad silorullidele suurt kahju, eriti lumisel ajal. Metssigade probleem on oluliselt leevenenud.”Väike-Pahila küla Jurna talu robotlauda omanik Toomas Haamer: “Me peame ikka oma tööd tegema, olgu piimahind mis tahes. Mul on riigi “preemia” veel osaliselt maksmata, piimakvoodi ületamise trahvist olen kümme tuhat eurot tasunud, viis tuhat tuleb veel millegi arvelt pigistada. See teeb üsna suure augu, hõisata pole midagi. Kriisiabi tuleb ka alles uuel aastal, kui selle saaks detsembris, saaks osa tekkinud võlgasid aasta lõpus ära maksta.”Ta lisas, et osa võlgnevuste puhul tuleb siiski sisendite tarnijatega püüda teha täiendavaid kokkuleppeid, maksmise aega pikendada. “Üldiselt saavad nad asjast aru. Ja mis see virisemine ikka aitab. Lootus paremuse poole on olemas, uus valitsus lubab top-upi taastada. Eks paistab, lootma ikka peab. Uus minister on noor mees, kes ise tootmisega tegeleb, ehk võtab põllumajanduse kestmiseks ette reaalseid otsuseid.”Karja arvukuse kallale pole peremees seni siiski minema pidanud. Lüpsikari on 140-pealine, kellest praegu 120 lüpsab. Lisaks vasikad ja noorkari, nendega tegeleb pereema Aime. Poeg Jürgen ja minia Anu aitavad oma perefirma – lihaloomade kasvatamise kõrvalt nii palju kui jaksavad, põhiliselt IT poole pealt. Söötmine on peremehe enda hooleks. Piimatootmisel on üks palgatöötaja.Niimoodi, üksteist aidates toimetatakse selles talus ja kõigis teistes, ja oodatakse pikisilmi paremaid aegu. Tühi kott ju püsti ei püsi.Anne Kiider: “Mis siin ikka, tööd tuleb iga päev teha. Ikka päev korraga. Kui muidu enam ei saa, siis teenin muu tööga raha, et loomadele vajalikku osta. Loomade pealt ei saa kokku hoida, kokku saab hoida enda arvelt. Muidugi on selline olukord nõme, kui tuleb tootmisele peale maksta. Aga oleme raskeid aegu ennegi üle elanud, lõpetamise mõtet pole hetkegi olnud. Mingi muu ettevõttega saab lõpetada, loomadega mitte. See on elutöö.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Kaheksas toidumess Tallinn FoodFest toimus 27.–29. oktoobrini Eesti Näituste messikeskuses, kus osales enam kui 6000 toiduvaldkonna liidrit, otsustajat, toidutootjat, importijat, edasimüüjat ja sektorile teenuseid pakkuvat ettevõtet. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Väiketootjate messileminek oli väärt turundussamm
Neljapäev, 03. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Vilma Rauniste Neljapäev, 03. november 2016. Ettevõtjatele Kairo ja Sinikka Pilvistele ning Birgit Kutzerale (paremal) Mustjala vallast jagus nii külastajaid kui kontaktisoovijaid. FOTO: Alar Allas Kaheksas toidumess Tallinn FoodFest toimus 27.–29. oktoobrini Eesti Näituste messikeskuses, kus osales enam kui 6000 toiduvaldkonna liidrit, otsustajat, toidutootjat, importijat, edasimüüjat ja sektorile teenuseid pakkuvat ettevõtet.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: 11 omavalitsuse ühinemise tulemusena moodustatava Saaremaa valla volikogu istungite paigaks saab Kuressaare raekoja saal, mis vajab enne järgmise aasta sügist remonti. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Raekoda läheb ühendvalla jaoks remonti

maintext:
Uudised
Raekoda läheb ühendvalla jaoks remonti
Laupäev, 19. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 19. november 2016. Rein Kallas osutamas raekoja saali projektile. FOTO: Valmar Voolaid 11 omavalitsuse ühinemise tulemusena moodustatava Saaremaa valla volikogu istungite paigaks saab Kuressaare raekoja saal, mis vajab enne järgmise aasta sügist remonti.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Täna, 11. novembril kl 16.30 avab Kuressaare Raegalerii pärast kahekuulist remonti oma sügishooaja Haapsalust pärit kunstniku Ahto Laadoga näitusega “Klassika tuules“. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Ahto Laadoga näitus “Klassika tuules”

maintext:
NÄDALALÕPP
Ahto Laadoga näitus “Klassika tuules”
Reede, 11. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Lii Pihl Reede, 11. november 2016. Ahto Laadoga mõned aastad tagasi Keila kultuuurikeskuses näitust avamas. Foto: Delfi/Valdur Vacht Täna, 11. novembril kl 16.30 avab Kuressaare Raegalerii pärast kahekuulist remonti oma sügishooaja Haapsalust pärit kunstniku Ahto Laadoga näitusega “Klassika tuules“.
Haapsalu kunstiklubi liige Ahto Laadoga (1958) on sündinud ja kasvanud Haapsalus. Joonistamisega hakkas ta tegelema juba kooliajal. Mitmel aastal võttis ta osa kujutava kunsti kaugõppekursustest, mis toimusid Tartu kunstimuuseumi juures kaheksakümnendatel aastatel. Hiljem on ta end täiendanud individuaalkursustel tegevkunstnike juhendamisel Eesti riiklikus kunstiinstituudis ning omandanud teadmisi maali ja kunstiajaloo alal.
Ahto Laadoga on töötanud kunstnik-dekoraatorina ja kujunduskunstnikuna ning omanud Haapsalus kunstigaleriid. Praegu tegutseb ta kinnisvara alal ja on vabakutseline kunstnik. Ahto Laadoga elab nii Haapsalus kui Tallinnas.
Ahto Laadoga lemmikteemadeks on loodusmaal, sh meri, ja portreemaal. Peamiselt valmivad tema tööd õlimaalitehnikas. Ahto Laadoga maalid on näituste ja üksiktöödena rännanud Soome, Rootsi, Hollandisse, Hispaaniasse, Saksamaale, Inglismaale, Ameerikasse ja Venemaale. Paljud tööd ilustavad Eesti kodude seinu.
Kuressaare Raegalerii näitusel “Klassika tuules” eksponeerib Laadoga oma viimastel aastatel valminud õlimaale. Näitus jääb avatuks kuni 6. detsembrini. Haapsalu kunstiklubi liige Ahto Laadoga (1958) on sündinud ja kasvanud Haapsalus. Joonistamisega hakkas ta tegelema juba kooliajal. Mitmel aastal võttis ta osa kujutava kunsti kaugõppekursustest, mis toimusid Tartu kunstimuuseumi juures kaheksakümnendatel aastatel. Hiljem on ta end täiendanud individuaalkursustel tegevkunstnike juhendamisel Eesti riiklikus kunstiinstituudis ning omandanud teadmisi maali ja kunstiajaloo alal.Ahto Laadoga on töötanud kunstnik-dekoraatorina ja kujunduskunstnikuna ning omanud Haapsalus kunstigaleriid. Praegu tegutseb ta kinnisvara alal ja on vabakutseline kunstnik. Ahto Laadoga elab nii Haapsalus kui Tallinnas.Ahto Laadoga lemmikteemadeks on loodusmaal, sh meri, ja portreemaal. Peamiselt valmivad tema tööd õlimaalitehnikas. Ahto Laadoga maalid on näituste ja üksiktöödena rännanud Soome, Rootsi, Hollandisse, Hispaaniasse, Saksamaale, Inglismaale, Ameerikasse ja Venemaale. Paljud tööd ilustavad Eesti kodude seinu.Kuressaare Raegalerii näitusel “Klassika tuules” eksponeerib Laadoga oma viimastel aastatel valminud õlimaale. Näitus jääb avatuks kuni 6. detsembrini.
Veel artikleid samast teemast »


description: Saalijalgpalli liigas astuvad sel aastal võistlustulle kuus meeskonda: FC Taritu, Torgu, Kaarma SK, Salme SK, FC Smuuli ja Niidu FC. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saalivutis kuus satsi


description: Naiste võrkpalli meistrite liiga teise eelringi avakohtumises esitas Kohila VK/E-Service teisipäeval Tallinnas peetud mängus tugeva Belgradi Vižura vastu võimsa partii, ent pidi lõpuks siiski vastaste paremust tunnistama. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kohila ja Peit Belgradi vastu ei saanud


description: 2016. aasta augusti algul on SA Keskkonnainvesteeringute Keskus teinud otsuse rahuldada AS-i Kuressaare Soojus taotlus toetuse saamiseks projektile “Kuressaare Soojuse soojustorustike renoveerimine“. Projekti kogumaksumus on 388 000 eurot, millest Ühtekuuluvusfondi struktuuritoetustest rahastatakse 50% ehk toetuse osa on 194 000 eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Soojustorustikke ootab ees rekonstrueerimine
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
2016. aasta augusti algul on SA Keskkonnainvesteeringute Keskus teinud otsuse rahuldada AS-i Kuressaare Soojus taotlus toetuse saamiseks projektile “Kuressaare Soojuse soojustorustike renoveerimine“. Projekti kogumaksumus on 388 000 eurot, millest Ühtekuuluvusfondi struktuuritoetustest rahastatakse 50% ehk toetuse osa on 194 000 eurot.
Varasema analüüsi tulemusel lähevad väljavahetamisele eelkõige suurema soojuskao ja avariiriskiga torustikud. Suured soojuskaod on tingitud isolatsiooni halvast tehnilisest seisukorrast või liiga suurtest läbimõõtudest. Kokku rajatakse ca 1,07 km uusi torustikke Uue tn elamukvartalis, Kudjape korruselamute rajoonis, Rehe tn 7 ja Vallimaa tn 24 hoonete vahel ning endise Saare EPT tootmisterritooriumil. Arvutuslikult peaks renoveerimistööde tulemusel vähenema soojuskadu nendes lõikudes 67% võrra ehk ligikaudu 478 MWh aastas.
Kogu ehitustegevus on kavandatud ära teha järgmise poolteise aasta jooksul, lõppedes 31.07.2018.
Esimesed riigihanked on ette valmistatud ja alustatakse tuleva aasta jaanuaris Talli tn soojustorustiku ehitamisega. 2017. aasta esimeses pooles on plaanis veel välja vahetada Rehe 7 ja Vallimaa 24 soojusega varustavad torustikud.
Ehitustegevus võib tekitada lühiajalisi katkestusi soojusenergiaga varustamises ja üldist elukeskkonda häirivat müra, ümberkorraldatud liiklust jms. Loodame elanikkonna mõistvale suhtumisele ja üritame koos ehitajaga leida tekkivatele probleemidele toimivaid lahendusi.
Olete oodatud liituma keskkonnasõbraliku kaugküttega! Autor: KS Neljapäev, 17. november 2016.Varasema analüüsi tulemusel lähevad väljavahetamisele eelkõige suurema soojuskao ja avariiriskiga torustikud. Suured soojuskaod on tingitud isolatsiooni halvast tehnilisest seisukorrast või liiga suurtest läbimõõtudest. Kokku rajatakse ca 1,07 km uusi torustikke Uue tn elamukvartalis, Kudjape korruselamute rajoonis, Rehe tn 7 ja Vallimaa tn 24 hoonete vahel ning endise Saare EPT tootmisterritooriumil. Arvutuslikult peaks renoveerimistööde tulemusel vähenema soojuskadu nendes lõikudes 67% võrra ehk ligikaudu 478 MWh aastas.Kogu ehitustegevus on kavandatud ära teha järgmise poolteise aasta jooksul, lõppedes 31.07.2018.Esimesed riigihanked on ette valmistatud ja alustatakse tuleva aasta jaanuaris Talli tn soojustorustiku ehitamisega. 2017. aasta esimeses pooles on plaanis veel välja vahetada Rehe 7 ja Vallimaa 24 soojusega varustavad torustikud.Ehitustegevus võib tekitada lühiajalisi katkestusi soojusenergiaga varustamises ja üldist elukeskkonda häirivat müra, ümberkorraldatud liiklust jms. Loodame elanikkonna mõistvale suhtumisele ja üritame koos ehitajaga leida tekkivatele probleemidele toimivaid lahendusi.Olete oodatud liituma keskkonnasõbraliku kaugküttega!
Veel artikleid samast teemast »


description: SA Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (SEI Tallinn) tunnustas eile säästva arengu foorumi “Toit ja kliimamuutus” raames “Kliima sõber 2016” auhinnaga kolme silmapaistvat toiduettevõtet ja -organisatsiooni, kelle hulka kuulus ka Koplimäe mahetalu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Koplimäe mahetalu valiti kliima sõbraks

maintext:
Uudised
Koplimäe mahetalu valiti kliima sõbraks
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 09. november 2016. Marje ja Olev Müür koos värske tunnustusega. FOTO: erakogu SA Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (SEI Tallinn) tunnustas eile säästva arengu foorumi “Toit ja kliimamuutus” raames “Kliima sõber 2016” auhinnaga kolme silmapaistvat toiduettevõtet ja -organisatsiooni, kelle hulka kuulus ka Koplimäe mahetalu.
Tunnustus anti neile, kelle äritegevus ja tootmine aitab kliimat kaitsta ja kliimamuutustega kohaneda. Nad järgivad oma äritegevuses ja tootmises ühiskondlikult vastutustundlikke keskkonnahoidlikke põhimõtteid.
Tänavused tiitlid pälvisid Rimi Eesti, Toidupank ja Koplimäe mahetalu, mida peavad Marju ja Olev Müür.
Koplimäe mahetalu on Saaremaal tegutsev pereettevõte, kus tegeldakse mahepõllumajandusega alates tooraine kasvatamisest kuni valmistoodanguni. Ökoloogilisest kiviveskist saab traditsioonilist tervislikku jahu, mannat ja kliid.
Elu puhtas keskkonnas
Koplimäest sai mahetalu 1999. aastal. Mahepõllumajandusliku majandamise kasuks otsustati seetõttu, et oli soov oma perega elada puhtas keskkonnas ja süüa puhast toitu. Põldude vahel hoitakse rohuriba, mis pakub elupaiku paljudele kasulikele putukatele, sh tolmeldajatele. Suur osa on teavitustööl – alates 2006. aastast võetakse talus vastu huvilisi ja vabatahtlikke.
“Koplimäe mahetalu on hea näide väärtuspõhisest lähenemisest ettevõtlusele – teha seda hästi ja nii, et ei koormataks keskkonda. Lisaks kasutatakse ettevõttes päikeseenergiat,” sõnas konkursi korraldaja, SEI Tallinna keskuse direktor Lauri Tammiste.
Tänuväärne tegevus
“Saaremaal Pöidel tegutseva Koplimäe mahetalu puhul tunnustame keskkonnasäästlikku tootmist ja ettevõttes päikesepaneelidega toodetud taastuvenergia kasutamist,” kommenteeris säästva arengu foorumi korraldaja ja SEI Tallinna programmijuht Kaja Peterson.
Marju Müür on veendunud, et iga väike asi loeb. “Kui suudame igas meie talu külastanud grupis panna kas või ühe inimese vastustundlikumalt mõtlema, on see juba suur asi,” arvas ta.
Olev Müür ütles Meie Maale, et tunnustus oli üllatav ja võttis sõnatuks. Samuti lisas ta, et mahepõllumajandus on nende põhimõte ja elulaad.
Tunnustusest on mees aga saanud kindlasti innustust. “Inimesi on igasuguseid ja kiputakse ikka kadedad olema. Öeldakse, et eks te öösel ikkagi pritsite ja nii,” nentis Müür, lisades, et on hea saada selliselt instituudilt kinnitust, et tegeletakse siiski õige asjaga, mis ka teistele korda läheb. Tunnustus anti neile, kelle äritegevus ja tootmine aitab kliimat kaitsta ja kliimamuutustega kohaneda. Nad järgivad oma äritegevuses ja tootmises ühiskondlikult vastutustundlikke keskkonnahoidlikke põhimõtteid.Tänavused tiitlid pälvisid Rimi Eesti, Toidupank ja Koplimäe mahetalu, mida peavad Marju ja Olev Müür.Koplimäe mahetalu on Saaremaal tegutsev pereettevõte, kus tegeldakse mahepõllumajandusega alates tooraine kasvatamisest kuni valmistoodanguni. Ökoloogilisest kiviveskist saab traditsioonilist tervislikku jahu, mannat ja kliid.Koplimäest sai mahetalu 1999. aastal. Mahepõllumajandusliku majandamise kasuks otsustati seetõttu, et oli soov oma perega elada puhtas keskkonnas ja süüa puhast toitu. Põldude vahel hoitakse rohuriba, mis pakub elupaiku paljudele kasulikele putukatele, sh tolmeldajatele. Suur osa on teavitustööl – alates 2006. aastast võetakse talus vastu huvilisi ja vabatahtlikke.“Koplimäe mahetalu on hea näide väärtuspõhisest lähenemisest ettevõtlusele – teha seda hästi ja nii, et ei koormataks keskkonda. Lisaks kasutatakse ettevõttes päikeseenergiat,” sõnas konkursi korraldaja, SEI Tallinna keskuse direktor Lauri Tammiste.“Saaremaal Pöidel tegutseva Koplimäe mahetalu puhul tunnustame keskkonnasäästlikku tootmist ja ettevõttes päikesepaneelidega toodetud taastuvenergia kasutamist,” kommenteeris säästva arengu foorumi korraldaja ja SEI Tallinna programmijuht Kaja Peterson.Marju Müür on veendunud, et iga väike asi loeb. “Kui suudame igas meie talu külastanud grupis panna kas või ühe inimese vastustundlikumalt mõtlema, on see juba suur asi,” arvas ta.Olev Müür ütles Meie Maale, et tunnustus oli üllatav ja võttis sõnatuks. Samuti lisas ta, et mahepõllumajandus on nende põhimõte ja elulaad.Tunnustusest on mees aga saanud kindlasti innustust. “Inimesi on igasuguseid ja kiputakse ikka kadedad olema. Öeldakse, et eks te öösel ikkagi pritsite ja nii,” nentis Müür, lisades, et on hea saada selliselt instituudilt kinnitust, et tegeletakse siiski õige asjaga, mis ka teistele korda läheb.
Veel artikleid samast teemast »


description: Pädaste mõis on Äripäeva mõisate TOP-i esikümnes kuuendal ning maakonnas esimesel kohal. Möödunud aastaga võrreldes tõusis Pädaste tänavu maakonna ettevõtete pingereas üle neljakümne koha tipule lähemale. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Majandus
Mõisat turundab kõige paremini maine, maine ja veel kord maine
Reede, 18. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Reede, 18. november 2016. Imre ja Martin tutvustavad Matthiast Pädaste mõisa kevadvastuvõtul. Vasakult peakokk Matthias Diether, Martin Breuer ja Imre Sooäär. FOTO: Tiit Mõtus Pädaste mõis on Äripäeva mõisate TOP-i esikümnes kuuendal ning maakonnas esimesel kohal. Möödunud aastaga võrreldes tõusis Pädaste tänavu maakonna ettevõtete pingereas üle neljakümne koha tipule lähemale.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Türgi laevatehasest Eestisse teel olev parvlaev Leiger pidi Gibraltari sadamas võitlema tugeva läänekaare tuulega, kuid pidas vastu ja alus suutis siiski kai äärde sõita. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Parvlaev Leiger võitles Gibraltaril ponientega
Neljapäev, 24. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 24. november 2016. Leiger Valencia sadamas. Türgi laevatehasest Eestisse teel olev parvlaev Leiger pidi Gibraltari sadamas võitlema tugeva läänekaare tuulega, kuid pidas vastu ja alus suutis siiski kai äärde sõita.
Leiger saabus Gibraltari idareidile ankrusse 20. novembri öösel. Hommikul hakkas jõudu koguma läänekaare tuul, mida sealkandis nimetatakse ponienteks. Leigeri-tüüpi laevaga, nagu ükskõik millise samalaadse alusega, millel on vööris kondelkäitur ja trossankur, ei ole võimalik tugeva tuulega ankrus seista. “Laev hakkab ankru otsas kiikuma ja pingul ankruvaier võib vigastada vööri kondelkäiturit,” selgitas Leigeri kapten Hanno Naaber. Leiger hiivas ankru ja jäi triivi.
Kuna läänekaare tuul jätkus ilmateate järgi veel mitmeks päevaks, siis hakkas meeskond otsima võimalust, kuidas Gibraltari sadamas kai äärde saada. Agendi esialgse info järgi võimaldati Leigerile kaikoht alles järgmisel hommikul kell 9. Kella kolme ajal öösel olid ilmaolud juba nii keerulised, et kapten palus luba laev kai äärde panna.
Loots ei pääsenud pardale
Lootsijaama jõudes osutus laine juba nii kõrgeks, et loots kaatrilt Leigeri pardale ei saanud, mistõttu laev sisenes lahte ilma lootsita. Järgmise katse pardale tulla tegi loots sadama väravas, aga taas ebaõnnestunult. Kõigi osapoolte kokkuleppel sisenes Leiger Gibraltari sadama akvatooriumisse põhjamuulide vahelt ilma lootsita, küljetuulega 20 m/s ja rohkemgi. Alles sadama akvatooriumil õnnestus lootsil pardale tulla.
“Kaikohale lähenedes selgus, et Leigerile mõeldud kai on venderdatud kõigest kahe autorehviga. Kuna korpus allpool vendriliini on kumer ja laeva keskkoht puutuks vastu kaid, siis selle kai äärde silduda ei olnud võimalik,” kirjeldas Naaber keerulist olukorda.
Leiger väljus uuesti muulide vahelt, et proovida ühte korraliku venderdusega kaid väljaspool. Kai äärde saades oli laine kõrge ja tuul liiga tugev ning see oleks ööga laeva lõhkunud. Kapten võttis vastu otsuse olla seni sisereidil triivis, kuni organiseeritakse kaile kaks kolmemeetrise diameetriga Yokohama-tüüpi vendrit. Lootsi lahkumiseks laevalt tuli akvatooriumisse siseneda veel kord, kuna väljaspool ei olnud lootsikaater võimeline pardasse tulema.
Kolmas katse õnnestus
Hommikul kell 11 said vajalikud vendrid paigaldatud ja Leiger sisenes sadama akvatooriumisse kolmandat korda ilma lootsita. Loots pääses pardale vahetult enne kaid. “Kogu selle protsessi vältel puhus väga tugev, üle 20 m/s tuul ja Leigeri neljast masinast töötas operatsioonide ajal praktiliselt täiskoormusel kolm. See öö tõestas veel kord, et mingitest tehnilistest probleemidest ei saa Leigeri puhul juttugi olla,” märkis kapten Naaber.
Isegi loots imestas ega andnud kogu protsessi jooksul ühtegi soovitust, kuna nägi et Leiger ja tema meeskond saab kõigega hakkama.
Prognoosi järgi pidanuks Leiger jõudma täna õhtul Lissaboni, kuid pöördus lõuna paiku tugeva tuule tõttu tagasi tuulevarju ja võttis kursi Hispaania lõunarannikul asuva Portimao sadama suunas.
Teiste uute parvlaevade seis
TÕLL
Poolas Remontowa tehases valmiv parvlaev Tõll viibib merekatsetel, kus viiakse läbi 26 testi ja katset. Mõned testid on läbitud puhtalt, mõnede jaoks on kirja pandud väiksed märkused, mida saab juba kai ääres seadistada ja teha.
TS Laevad OÜ projektijuht-kapteni Guldar Kivro sõnul kõrvaldab tehas kõik märkused enne laeva üleandmist. “See on tavaline praktika ja olukord laevaehituses. Kui hiljem ilmneb, et mõni katsetus vajab ka konkreetset mereleminekut, et testida koormuse all või meretingimustes, siis seda tehakse samuti enne laeva üleandmist omanikule,” rääkis Kivro. Täna õhtul jõuab Tõll Remontowa laevatehasesse tagasi.
TIIU
Türgis Sefine laevatehases valmival parvlaeval Tiiu alustatatakse täna tootja- ja tehasepoolsete ühenduste kontrollimisega, järgnevad esimesed testid tehases. Laeval töötab iga päev umbes 250 inimest. “Mitmed märkused, mis omanik tegi ehitusperioodi vältel Leigeril, on Tiiu peal juba arvesse võetud ja lõpptööd peaksid selle võrra kiiremad olema,” arvas Kivro.
PIRET
Poolas Remontowa laevatehases valmival parvlaeval Piret veetakse kaableid ja ühendatakse elektrikilpe. Samas käib jõudsalt isolatsiooni ja süsteemide paigaldamine ning ühendamine. Leiger saabus Gibraltari idareidile ankrusse 20. novembri öösel. Hommikul hakkas jõudu koguma läänekaare tuul, mida sealkandis nimetatakse ponienteks. Leigeri-tüüpi laevaga, nagu ükskõik millise samalaadse alusega, millel on vööris kondelkäitur ja trossankur, ei ole võimalik tugeva tuulega ankrus seista. “Laev hakkab ankru otsas kiikuma ja pingul ankruvaier võib vigastada vööri kondelkäiturit,” selgitas Leigeri kapten Hanno Naaber. Leiger hiivas ankru ja jäi triivi.Kuna läänekaare tuul jätkus ilmateate järgi veel mitmeks päevaks, siis hakkas meeskond otsima võimalust, kuidas Gibraltari sadamas kai äärde saada. Agendi esialgse info järgi võimaldati Leigerile kaikoht alles järgmisel hommikul kell 9. Kella kolme ajal öösel olid ilmaolud juba nii keerulised, et kapten palus luba laev kai äärde panna.Lootsijaama jõudes osutus laine juba nii kõrgeks, et loots kaatrilt Leigeri pardale ei saanud, mistõttu laev sisenes lahte ilma lootsita. Järgmise katse pardale tulla tegi loots sadama väravas, aga taas ebaõnnestunult. Kõigi osapoolte kokkuleppel sisenes Leiger Gibraltari sadama akvatooriumisse põhjamuulide vahelt ilma lootsita, küljetuulega 20 m/s ja rohkemgi. Alles sadama akvatooriumil õnnestus lootsil pardale tulla.“Kaikohale lähenedes selgus, et Leigerile mõeldud kai on venderdatud kõigest kahe autorehviga. Kuna korpus allpool vendriliini on kumer ja laeva keskkoht puutuks vastu kaid, siis selle kai äärde silduda ei olnud võimalik,” kirjeldas Naaber keerulist olukorda.Leiger väljus uuesti muulide vahelt, et proovida ühte korraliku venderdusega kaid väljaspool. Kai äärde saades oli laine kõrge ja tuul liiga tugev ning see oleks ööga laeva lõhkunud. Kapten võttis vastu otsuse olla seni sisereidil triivis, kuni organiseeritakse kaile kaks kolmemeetrise diameetriga Yokohama-tüüpi vendrit. Lootsi lahkumiseks laevalt tuli akvatooriumisse siseneda veel kord, kuna väljaspool ei olnud lootsikaater võimeline pardasse tulema.Hommikul kell 11 said vajalikud vendrid paigaldatud ja Leiger sisenes sadama akvatooriumisse kolmandat korda ilma lootsita. Loots pääses pardale vahetult enne kaid. “Kogu selle protsessi vältel puhus väga tugev, üle 20 m/s tuul ja Leigeri neljast masinast töötas operatsioonide ajal praktiliselt täiskoormusel kolm. See öö tõestas veel kord, et mingitest tehnilistest probleemidest ei saa Leigeri puhul juttugi olla,” märkis kapten Naaber.Isegi loots imestas ega andnud kogu protsessi jooksul ühtegi soovitust, kuna nägi et Leiger ja tema meeskond saab kõigega hakkama.Prognoosi järgi pidanuks Leiger jõudma täna õhtul Lissaboni, kuid pöördus lõuna paiku tugeva tuule tõttu tagasi tuulevarju ja võttis kursi Hispaania lõunarannikul asuva Portimao sadama suunas.Poolas Remontowa tehases valmiv parvlaev Tõll viibib merekatsetel, kus viiakse läbi 26 testi ja katset. Mõned testid on läbitud puhtalt, mõnede jaoks on kirja pandud väiksed märkused, mida saab juba kai ääres seadistada ja teha.TS Laevad OÜ projektijuht-kapteni Guldar Kivro sõnul kõrvaldab tehas kõik märkused enne laeva üleandmist. “See on tavaline praktika ja olukord laevaehituses. Kui hiljem ilmneb, et mõni katsetus vajab ka konkreetset mereleminekut, et testida koormuse all või meretingimustes, siis seda tehakse samuti enne laeva üleandmist omanikule,” rääkis Kivro. Täna õhtul jõuab Tõll Remontowa laevatehasesse tagasi.Türgis Sefine laevatehases valmival parvlaeval Tiiu alustatatakse täna tootja- ja tehasepoolsete ühenduste kontrollimisega, järgnevad esimesed testid tehases. Laeval töötab iga päev umbes 250 inimest. “Mitmed märkused, mis omanik tegi ehitusperioodi vältel Leigeril, on Tiiu peal juba arvesse võetud ja lõpptööd peaksid selle võrra kiiremad olema,” arvas Kivro.Poolas Remontowa laevatehases valmival parvlaeval Piret veetakse kaableid ja ühendatakse elektrikilpe. Samas käib jõudsalt isolatsiooni ja süsteemide paigaldamine ning ühendamine.
Veel artikleid samast teemast »


description: Vastuvoolu minnes alustan meenutusest, et eelmine USA presidendivalimistel ajalugu teinud võitja, mustanahaline Barack Obama teatas alles 1. detsembril 2008: minu riigisekretäriks saab Hillary Clinton. Et küsida, miks siis kõik – alustades ameeriklastest ja lõpetades eurooplastega – nüüd suisa nõuavad teiselt ajaloolise võidu võtnult mehelt, Donald Trumpilt juba teist nädalat tema meeskonna liikmete nimesid? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
TOOMAS ALATALU AINULT MEIE MAAS: Trump trambib oma rada
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Toomas Alatalu Reede, 25. november 2016. Toomas Alatalu Vastuvoolu minnes alustan meenutusest, et eelmine USA presidendivalimistel ajalugu teinud võitja, mustanahaline Barack Obama teatas alles 1. detsembril 2008: minu riigisekretäriks saab Hillary Clinton. Et küsida, miks siis kõik – alustades ameeriklastest ja lõpetades eurooplastega – nüüd suisa nõuavad teiselt ajaloolise võidu võtnult mehelt, Donald Trumpilt juba teist nädalat tema meeskonna liikmete nimesid?
Kogu press on nii siin- kui ka sealpool ookeani täis pahandamist, et ei teata seda, teist ja kolmandat. Mis teha, kui poliitika sai ootamatu lisa(väärtuse?!) ülirikka ärimehe näol, kelle valimisvõit ja stiil, kuidas ta selle võidu võttis, paiskas segi tuhandete poliitikute, ärimeeste ja ajakirjanike – kui poliitikas peamiste kaasalööjate – senise mõttemaailma. Tuleb välja, et ka mõtlemisvõime.
100 päeva plaan
Protsess, mis tõi Trumpi tippu, käis juba mõnda aega paljudes riikides. Kas või Brexit pakkus ju palju kõneainet. Ent eks ole praegu kõigile selge, et brittide poolt serveeritud “üllatus” oli tegelikult köömes võrreldes vapustusega, mille tõi kaasa Trumpi võit.
Päevapealt kehtima hakanud uue tõega leppimine ja sellega arvestama hakkamine nõuab kõigilt aega. Seda kinnitavad kenasti valimisjärgsed reaktsioonid USA-s endas – Clintonit võitjaks pidajate raevukad demonstratsioonid, suure osa ajakirjanike jätkuv rippumine Trumpi valimiskampaania-aegsete lausungite küljes ning iseendi oskamatuse või ka küündimatuse väljaelamine moel, et nõuda Trumpilt seda, mida ei nõutud tema eelkäijatelt.
Eeskätt nõutakse välispoliitiliste plaanide avamist. Unustades nagu nimme selle, et maailma esiriigi tulevane juht lihtsalt ei saa olukorras, kus 20. jaanuarini on veel võimul teine mees, oma kaarte avada. Või kui ta seda ka teeb, siis kohe kindlasti sääraselt, et ei saaks eriti kahjustatud president Obama autoriteet ega ka ühegi USA liitlase ja partneri huvid.
Võib väita, et kõik jutud Trumpi võhiklikkusest said järjekordse ninanipsu selle nädala esmaspäeval, kui nn avalikkuse survel avaldati Trumpi 100 päeva plaan. Trump esitas selle videoläkitusena ja kuna ajakirjanikelt oli jällegi ära võetud nende püha õigus küsida, siis olid pea kõik Trumpi plaani kajastused pikitud kommentaaridega stiilis “Ei olegi müüri Mehhiko piiril”. Samuti ei kuulutatud kadu Obama tervishoiuprogrammile.
Lühidalt – Trumpi mittetoetamise ja lauskriitikaga hiilanud ajakirjandus (suure levikuga ajalehtedest toetas Trumpi vaid Las Vegas Review) jätkab uues presidendis vaid vigade ja puuduste otsimist, samas kui Trump trumpab nad oskuslike käikudega üle.
Väidan seda eeskätt seetõttu, et Trumpi plaanist nopiti üksmeelselt välja just lubadus kõvast välispoliitilisest sammust esimesel tööpäeval – USA lahkub TPP-st ehk Trans-Pacific Partnershipist. Loomulikult arvestas Trumpi meeskond seda, et ameeriklased ja teised teadsid sel hetkel rohkem teist Vaikse ookeani ülest organisatsiooni – APEC –, mis parasjagu pidas oma tippkohtumist Limas Obama, Putini, Xi Jinpingi, Abe jt osalusel (ühtekokku 21 riiki).
2005. aastal Kagu-Aasias tekkinud TPP on 12-liikmeline ja sinna ei kuulu Hiina ega Venemaa. Jaanuaris 2008 otsustas George Bushi vabariiklaste valitsus (!) sellega ühineda. Obamal oli TPP-d vaja pigem vabariiklaste toetuse saamiseks mujal. Sestap karistab Trump oma otsuse elluviimisega demokraatide kõrval ka oma parteikaaslasi – detail, mida suures pressis kohe keegi ei taha käsitleda.
Nagu ka kõige kõvemat välispoliitilist sõna Trumpi antud 100 päeva plaanis. Selleks on otsus kohe keelata ametist ilma jäänud riigiteenistujatel tegeleda järgmisel viiel aastal lobismiga ehk äri- ja muude mõjugruppide huvide esindamisega.
Pole kahtlustki, et kogu elu äri ajanud Trump teab, mida ta üritab. Selgitagem asja meile rohkem tuntud sõnaga “korruptsioon” ja tuletagem meelde kas või seda, kuidas Saksamaa ekskantslerist Schröderist sai Nord Streami ehituse nõukogu esimees või kuidas Euroopa Komisjoni eksesimees Barroso maandus Goldman Sachis. Elik – peaks olema selge, miks Trumpi niigi lühike plaan leiab veel lühemat kajastamist.
Varuks veel üks üllatus
Kolmapäeval oli Trumpil varuks veel üks üllatus – ta teatas, et USA uueks esindajaks ÜRO-s saab India päritolu Lõuna-Carolina kuberner Nikki Haley. Daam, kes oli valimiskampaanias toetanud ridamisi kõiki Trumpi konkurente.
Washington ja New York olid šokeeritud, sest Haleyl pole suure poliitika kogemust. Trump aga soovitas pöörata tähelepanu sellele, kui palju välisinvesteeringuid oli kuberner oma välismaasõitudelt osariiki toonud! Aga see on ju regionaalareng!
Lõpetaks siinkohal tõdemusega, et eelmine USA president, kes ka kõiki üllatas ja tegi trumpilikke käike, oli samuti n-ö kõrvalt poliitikasse tulnud Ronald Reagan. Hiljem tunnistati ta sõjajärgse ajaloo suurimaks USA poliitikuks. Täna saab nentida nii: uus sajand polnud veel alanudki, kui (esimene) Trump pani poliitikud oma ideede teenistusse. Kogu press on nii siin- kui ka sealpool ookeani täis pahandamist, et ei teata seda, teist ja kolmandat. Mis teha, kui poliitika sai ootamatu lisa(väärtuse?!) ülirikka ärimehe näol, kelle valimisvõit ja stiil, kuidas ta selle võidu võttis, paiskas segi tuhandete poliitikute, ärimeeste ja ajakirjanike – kui poliitikas peamiste kaasalööjate – senise mõttemaailma. Tuleb välja, et ka mõtlemisvõime.Protsess, mis tõi Trumpi tippu, käis juba mõnda aega paljudes riikides. Kas või Brexit pakkus ju palju kõneainet. Ent eks ole praegu kõigile selge, et brittide poolt serveeritud “üllatus” oli tegelikult köömes võrreldes vapustusega, mille tõi kaasa Trumpi võit.Päevapealt kehtima hakanud uue tõega leppimine ja sellega arvestama hakkamine nõuab kõigilt aega. Seda kinnitavad kenasti valimisjärgsed reaktsioonid USA-s endas – Clintonit võitjaks pidajate raevukad demonstratsioonid, suure osa ajakirjanike jätkuv rippumine Trumpi valimiskampaania-aegsete lausungite küljes ning iseendi oskamatuse või ka küündimatuse väljaelamine moel, et nõuda Trumpilt seda, mida ei nõutud tema eelkäijatelt.Eeskätt nõutakse välispoliitiliste plaanide avamist. Unustades nagu nimme selle, et maailma esiriigi tulevane juht lihtsalt ei saa olukorras, kus 20. jaanuarini on veel võimul teine mees, oma kaarte avada. Või kui ta seda ka teeb, siis kohe kindlasti sääraselt, et ei saaks eriti kahjustatud president Obama autoriteet ega ka ühegi USA liitlase ja partneri huvid.Võib väita, et kõik jutud Trumpi võhiklikkusest said järjekordse ninanipsu selle nädala esmaspäeval, kui nn avalikkuse survel avaldati Trumpi 100 päeva plaan. Trump esitas selle videoläkitusena ja kuna ajakirjanikelt oli jällegi ära võetud nende püha õigus küsida, siis olid pea kõik Trumpi plaani kajastused pikitud kommentaaridega stiilis “Ei olegi müüri Mehhiko piiril”. Samuti ei kuulutatud kadu Obama tervishoiuprogrammile.Lühidalt – Trumpi mittetoetamise ja lauskriitikaga hiilanud ajakirjandus (suure levikuga ajalehtedest toetas Trumpi vaid Las Vegas Review) jätkab uues presidendis vaid vigade ja puuduste otsimist, samas kui Trump trumpab nad oskuslike käikudega üle.Väidan seda eeskätt seetõttu, et Trumpi plaanist nopiti üksmeelselt välja just lubadus kõvast välispoliitilisest sammust esimesel tööpäeval – USA lahkub TPP-st ehk Trans-Pacific Partnershipist. Loomulikult arvestas Trumpi meeskond seda, et ameeriklased ja teised teadsid sel hetkel rohkem teist Vaikse ookeani ülest organisatsiooni – APEC –, mis parasjagu pidas oma tippkohtumist Limas Obama, Putini, Xi Jinpingi, Abe jt osalusel (ühtekokku 21 riiki).2005. aastal Kagu-Aasias tekkinud TPP on 12-liikmeline ja sinna ei kuulu Hiina ega Venemaa. Jaanuaris 2008 otsustas George Bushi vabariiklaste valitsus (!) sellega ühineda. Obamal oli TPP-d vaja pigem vabariiklaste toetuse saamiseks mujal. Sestap karistab Trump oma otsuse elluviimisega demokraatide kõrval ka oma parteikaaslasi – detail, mida suures pressis kohe keegi ei taha käsitleda.Nagu ka kõige kõvemat välispoliitilist sõna Trumpi antud 100 päeva plaanis. Selleks on otsus kohe keelata ametist ilma jäänud riigiteenistujatel tegeleda järgmisel viiel aastal lobismiga ehk äri- ja muude mõjugruppide huvide esindamisega.Pole kahtlustki, et kogu elu äri ajanud Trump teab, mida ta üritab. Selgitagem asja meile rohkem tuntud sõnaga “korruptsioon” ja tuletagem meelde kas või seda, kuidas Saksamaa ekskantslerist Schröderist sai Nord Streami ehituse nõukogu esimees või kuidas Euroopa Komisjoni eksesimees Barroso maandus Goldman Sachis. Elik – peaks olema selge, miks Trumpi niigi lühike plaan leiab veel lühemat kajastamist.Kolmapäeval oli Trumpil varuks veel üks üllatus – ta teatas, et USA uueks esindajaks ÜRO-s saab India päritolu Lõuna-Carolina kuberner Nikki Haley. Daam, kes oli valimiskampaanias toetanud ridamisi kõiki Trumpi konkurente.Washington ja New York olid šokeeritud, sest Haleyl pole suure poliitika kogemust. Trump aga soovitas pöörata tähelepanu sellele, kui palju välisinvesteeringuid oli kuberner oma välismaasõitudelt osariiki toonud! Aga see on ju regionaalareng!Lõpetaks siinkohal tõdemusega, et eelmine USA president, kes ka kõiki üllatas ja tegi trumpilikke käike, oli samuti n-ö kõrvalt poliitikasse tulnud Ronald Reagan. Hiljem tunnistati ta sõjajärgse ajaloo suurimaks USA poliitikuks. Täna saab nentida nii: uus sajand polnud veel alanudki, kui (esimene) Trump pani poliitikud oma ideede teenistusse.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tore on traditsioone jätkata ja seda Meie Maa ka teeb. Juba kaheksandat korda toimub lehe poolt ellu kutsutud hoidistekonkurss. Enam-vähem jääb kõik samaks ehk auhinna saavad eraldi nii parimad soolased kui magusad hoidised ning premeeritakse ka parimat innovaatilist ja traditsioonilist hoidist. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Hoidistekonkurss

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Hoidistekonkurss
Laupäev, 05. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tore on traditsioone jätkata ja seda Meie Maa ka teeb. Juba kaheksandat korda toimub lehe poolt ellu kutsutud hoidistekonkurss. Enam-vähem jääb kõik samaks ehk auhinna saavad eraldi nii parimad soolased kui magusad hoidised ning premeeritakse ka parimat innovaatilist ja traditsioonilist hoidist.
Kuid sedakorda lisandub ka üks täiesti uus kategooria ja selle preemia läheb parimale noorele hoidistajale nii magusate kui soolaste hoidiste kategoorias.
Miks on seda nii tore välja kuulutada? Aga sellepärast, et sellise ettepaneku tegid noored ise. See aga näitab, et tänapäeva moodsa aja inimesed ei käi hoidistamisest kauge kaarega mööda, vaid kõige muu kõrval sisustavad oma aega ka koduaia- või metsasaaduste purkipanemisega.
Ehkki suurem osa asju on selleks aastaks ilmselt juba kaane alla saanud, tasub veel ka ringi vaadata, et konkursiks midagi ekstra põnevat teha.
Hoidiste ühismaitsmine toimub 1. detsembril kell 16 Kuressaare kuursaalis ja seega on veel viimane aeg kõigil läbi mõelda, mida konkursile esitada.
5. november 2016 Autor: MM Laupäev, 05. november 2016.Kuid sedakorda lisandub ka üks täiesti uus kategooria ja selle preemia läheb parimale noorele hoidistajale nii magusate kui soolaste hoidiste kategoorias.Miks on seda nii tore välja kuulutada? Aga sellepärast, et sellise ettepaneku tegid noored ise. See aga näitab, et tänapäeva moodsa aja inimesed ei käi hoidistamisest kauge kaarega mööda, vaid kõige muu kõrval sisustavad oma aega ka koduaia- või metsasaaduste purkipanemisega.Ehkki suurem osa asju on selleks aastaks ilmselt juba kaane alla saanud, tasub veel ka ringi vaadata, et konkursiks midagi ekstra põnevat teha.Hoidiste ühismaitsmine toimub 1. detsembril kell 16 Kuressaare kuursaalis ja seega on veel viimane aeg kõigil läbi mõelda, mida konkursile esitada.5. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Maxima kaubanduskeskused üle Eesti ootavad ka tänavu toimetulekuraskustes perede laste jõulupühade ja aastavahetuse kingisoove, Saaremaal on võmalik kuni 50 euro suurust kingitust taotleda 40 lapse vanemal. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kauplus ootab kingisoove

maintext:
Uudised
Kauplus ootab kingisoove
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Neljapäev, 17. november 2016. Maxima kaubanduskeskused üle Eesti ootavad ka tänavu toimetulekuraskustes perede laste jõulupühade ja aastavahetuse kingisoove, Saaremaal on võmalik kuni 50 euro suurust kingitust taotleda 40 lapse vanemal.
Seitsmendat aastat järjest kogub Maxima jaekett heategevuskampaania Inglipuu raames sotsiaaltöötajate ja ostjate kaasabil kingitusi jõuludeks ja aastavahetuseks lastele sellistest peredest, kelle vanematel ei jätku raha laste kingisoovide täitmiseks.
Koguda saab kingiraha toimetulekuraskustes peredes elavatele kuni 18- aastastele lastele. Kingisoovid tuleb edastada Kuressaare Maximale teisipäevaks, 22. novembriks.
Kingitusi kavatseb Maxima oma kauplustes koguda 27. novembrist kuni 18. detsembrini. Kinkida saab ka riideid ja jaltseid, selleks on kingisoovide tabelis lahtrid lapse pikkuse, riiete ja jalanumbri suurusega. Seitsmendat aastat järjest kogub Maxima jaekett heategevuskampaania Inglipuu raames sotsiaaltöötajate ja ostjate kaasabil kingitusi jõuludeks ja aastavahetuseks lastele sellistest peredest, kelle vanematel ei jätku raha laste kingisoovide täitmiseks.Koguda saab kingiraha toimetulekuraskustes peredes elavatele kuni 18- aastastele lastele. Kingisoovid tuleb edastada Kuressaare Maximale teisipäevaks, 22. novembriks.Kingitusi kavatseb Maxima oma kauplustes koguda 27. novembrist kuni 18. detsembrini. Kinkida saab ka riideid ja jaltseid, selleks on kingisoovide tabelis lahtrid lapse pikkuse, riiete ja jalanumbri suurusega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänane Meie Maa räägib taas kassidest. Tundub, et neist ongi põhjust rääkida vaid siis, kui nad probleeme tekitavad. Piisavalt palju on olnud juttu hulkuvatest kassidest ja n-ö kassikolooniatest, kes naabritele tüli teevad ja kodanikel rahulikult elada ei lase. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kassid, kassid

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Kassid, kassid
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tänane Meie Maa räägib taas kassidest. Tundub, et neist ongi põhjust rääkida vaid siis, kui nad probleeme tekitavad. Piisavalt palju on olnud juttu hulkuvatest kassidest ja n-ö kassikolooniatest, kes naabritele tüli teevad ja kodanikel rahulikult elada ei lase.
Sedakorda tõstatub kassiteema pisut tavatu kandi pealt. MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu kulud on septembri seisuga olnud 48 000 eurot ja tulud jäänud 43 500 euro kanti. Seega on raha vähe ja ega seda väga suurel hulgal juurde anta ega tule.
Kasside ravikuludeks on kliinikutes läinud selle aja jooksul 19 000 eurot ja mõne kassi ravimiseks on kulunud üle 1000 euro. Tekib väga valuline küsimus: kas väikese eelarve juures, kus sama raha eest saaks üle kuu aja sööta kõiki turvakadu kasse, on selline kulutus mõistlik?
Seda küsida on iseenesest rumal, sest iga elu on hinnas, aga vahel ongi valikud väga keerulised. Otsus, keda ja mis hinnaga päästetakse, sõltub tuhandest asjaolust ja ega keegi tahaks sellises olukorras vale valikut teha.
17. november 2016 Autor: MM Neljapäev, 17. november 2016.Sedakorda tõstatub kassiteema pisut tavatu kandi pealt. MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu kulud on septembri seisuga olnud 48 000 eurot ja tulud jäänud 43 500 euro kanti. Seega on raha vähe ja ega seda väga suurel hulgal juurde anta ega tule.Kasside ravikuludeks on kliinikutes läinud selle aja jooksul 19 000 eurot ja mõne kassi ravimiseks on kulunud üle 1000 euro. Tekib väga valuline küsimus: kas väikese eelarve juures, kus sama raha eest saaks üle kuu aja sööta kõiki turvakadu kasse, on selline kulutus mõistlik?Seda küsida on iseenesest rumal, sest iga elu on hinnas, aga vahel ongi valikud väga keerulised. Otsus, keda ja mis hinnaga päästetakse, sõltub tuhandest asjaolust ja ega keegi tahaks sellises olukorras vale valikut teha.17. november 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile tegi üks murelik lapsevanem FB-postituse, et nüüd on ka Kuressaares oma kuri kloun. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuri kloun Kuressaares

maintext:
Uudised
Kuri kloun Kuressaares
Laupäev, 12. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Laupäev, 12. november 2016. Eile tegi üks murelik lapsevanem FB-postituse, et nüüd on ka Kuressaares oma kuri kloun.
“Neljapäeva õhtul Tooma poe juures astus mu pojale ja ta sõbrale ligi tumedates üleriietes ja sinistes teksades klounimaski kandev meesterahvas ja ütles: kui raha ei anna, annan nuga! Poisid jooksid minema ja see “kloun“ algul jälitas neid, kuni nägi vastutulijaid. Kallid lapsevanemad, hoidke silmad lahti!”
Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Heiko Leesment ütles, et politseini teadet selle kohta, et kedagi oleks vägivallaga ähvardatud, pole jõudnud.
“Juhul, kui inimene tunneb end häirituna või ohustatuna, tuleks kohe pöörduda politsei poole. Kui laps nii tõsisest juhtumist on vanemale rääkinud, tuleks lapsevanemal kohe informeerida politseid. Kui teade jõuab sotsiaalmeedia vahendusel politseini hilinemisega, on võimalused teo toimepanija tuvastamiseks oluliselt väiksemad,” rõhutas Leesment.
Ülemaailmne nähtus
Kurjad klounid, õigemini klounimaski ja -kostüümi kandvad huligaanid teevad oma pahategudega läänes võidukäiku. Juba mõnda aega on lääneriikide kodanikke hirmutanud võigaste maskide või näomaalingute ja kostüümidega klounid. Oktoobri lõpus nähti kloune ka Eestis ja nüüd on siis kuri kloun meilgi kohal.
Olukord võib olla kohati ka ohtlik, sest me ei tea, millega ja kuidas võib hirmu tundev inimene end kaitsta. Naljategemine võib naljategijale lõppeda väga ootamatult ja väga halvasti ning hästi ei mõju see ka neile, kelle üle nalja tehakse. Hirmutamine ei ole naljakas! “Neljapäeva õhtul Tooma poe juures astus mu pojale ja ta sõbrale ligi tumedates üleriietes ja sinistes teksades klounimaski kandev meesterahvas ja ütles: kui raha ei anna, annan nuga! Poisid jooksid minema ja see “kloun“ algul jälitas neid, kuni nägi vastutulijaid. Kallid lapsevanemad, hoidke silmad lahti!”Politsei- ja piirivalveameti kommunikatsioonibüroo pressiesindaja Heiko Leesment ütles, et politseini teadet selle kohta, et kedagi oleks vägivallaga ähvardatud, pole jõudnud.“Juhul, kui inimene tunneb end häirituna või ohustatuna, tuleks kohe pöörduda politsei poole. Kui laps nii tõsisest juhtumist on vanemale rääkinud, tuleks lapsevanemal kohe informeerida politseid. Kui teade jõuab sotsiaalmeedia vahendusel politseini hilinemisega, on võimalused teo toimepanija tuvastamiseks oluliselt väiksemad,” rõhutas Leesment.Kurjad klounid, õigemini klounimaski ja -kostüümi kandvad huligaanid teevad oma pahategudega läänes võidukäiku. Juba mõnda aega on lääneriikide kodanikke hirmutanud võigaste maskide või näomaalingute ja kostüümidega klounid. Oktoobri lõpus nähti kloune ka Eestis ja nüüd on siis kuri kloun meilgi kohal.Olukord võib olla kohati ka ohtlik, sest me ei tea, millega ja kuidas võib hirmu tundev inimene end kaitsta. Naljategemine võib naljategijale lõppeda väga ootamatult ja väga halvasti ning hästi ei mõju see ka neile, kelle üle nalja tehakse. Hirmutamine ei ole naljakas!
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänavu esitati Aadu Luukase missioonipreemia nominentideks teiste seas ka president Arnold Rüütel ja proua Ingrid Rüütel ning saarlasest suhtekorraldaja Meelis Kubits. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Rüütlid ja Kubits missioonipreemia nominendid
Reede, 25. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Reede, 25. november 2016. Arnold Rüütel. FOTO: Irina Mägi / Meie Maa arhiiv Tänavu esitati Aadu Luukase missioonipreemia nominentideks teiste seas ka president Arnold Rüütel ja proua Ingrid Rüütel ning saarlasest suhtekorraldaja Meelis Kubits.
Missioonipreemia nominendid 2016. aastal on veel koorijuht ja õppejõud Ants Üleoja, proosa- ja näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija Arvo Vallikivi, päevakeskus täisealistele autistidele Autistika ning meeste tervise edendamisele pühendunud SA Leinatamme Fond.Missioonipreemia laureaat selgub 6. detsembril Kadrioru lossis.
Laureaati tunnustatakse 32 000-euroga. Ülejäänud viit nominenti tunnustatakse 6400-eurose preemiarahaga.
Missioonipreemia antakse isikutele, kes on silma paistnud Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu ja rahva elukvaliteedi tõstmisele suunatud tegevuse edendamisel. Missioonipreemia nominendid 2016. aastal on veel koorijuht ja õppejõud Ants Üleoja, proosa- ja näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija Arvo Vallikivi, päevakeskus täisealistele autistidele Autistika ning meeste tervise edendamisele pühendunud SA Leinatamme Fond.Missioonipreemia laureaat selgub 6. detsembril Kadrioru lossis.Laureaati tunnustatakse 32 000-euroga. Ülejäänud viit nominenti tunnustatakse 6400-eurose preemiarahaga.Missioonipreemia antakse isikutele, kes on silma paistnud Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu ja rahva elukvaliteedi tõstmisele suunatud tegevuse edendamisel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Lääne ringkonnaprokuratuur saatis Pärnu maakohtusse kriminaalasja, milles ärimees Vjatšeslav Leedo ühte poega, Martin Leedot ja viimasele kuuluvat MTÜ-d süüdistatakse keskkonnainvesteeringute keskuselt (KIK) suure rahasumma väljapetmises. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! Vjatšeslav Leedo poega süüdistatakse KIK-ilt raha väljapetmises
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 23. november 2016. 2013. aasta 1. veebruari otsusega rahuldas KIK MTÜ Mullutu Loodushoiu Seltsi taotluse rahastada projekti “Mullutu- Loode hoiuala hooldamine”. Eesmärk oli muu hulgas rajada sinna 23,4 km karjaaeda. 2013. aasta detsembris avastati, et kuigi esitatud dokumentide järgi peaks olema maa-alal uus aed, on see tegelikult juba aastaid vana. Ekraanitõmmis Lääne ringkonnaprokuratuur saatis Pärnu maakohtusse kriminaalasja, milles ärimees Vjatšeslav Leedo ühte poega, Martin Leedot ja viimasele kuuluvat MTÜ-d süüdistatakse keskkonnainvesteeringute keskuselt (KIK) suure rahasumma väljapetmises.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: TS Laevad ei saanud tehniliste tõrgete pärast klientidele lubatud tähtajaks arveid välja saata, mistõttu tekkis olukord, et praami üleveoks ettenähtud limiidi ületanud Saaremaa transpordifirma sõidukid oleksid äärepealt Virtsu sadamasse seisma jäänud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tehniline tõrge ei võimaldanud TS Laevadel arveid saata
Kolmapäev, 16. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Kolmapäev, 16. november 2016. TS Laevad ei saanud tehniliste tõrgete pärast klientidele lubatud tähtajaks arveid välja saata, mistõttu tekkis olukord, et praami üleveoks ettenähtud limiidi ületanud Saaremaa transpordifirma sõidukid oleksid äärepealt Virtsu sadamasse seisma jäänud.
Transpordiettevõtte Meikra Trans OÜ juhataja Aivar Meitern on nõutu ega osanud eile enam oma murega kellegi poole pöörduda. Nimelt seisneb probleem firma sõidukite praami peale saamises.
Meikra Transil on TS Laevadega leping sõlmitud. “Arve pidi meile tulema eelmise kuu sõitude eest 7. novembriks, aga ei ole siiani laekunud. Infoliinile helistades ja meile saates ma targemaks ei saanud,” kurtis Meitern. Esmaspäeval suundusid Meikra Trans kolm autot mandrile. Neist viimase juht oli sunnitud sadama kassast ise pileti ostma.
“Neil pidi mingi rike olema, mispärast ei saa arvet väljastada. Meie aga ei saa maksta, sest pole arvet. Vanasti, kui raha sai kaardil otsa, tegid ülekande, poole tunniga oli raha olemas ja autod sõitsid,” meenutas Meitern.
Eile õhtul tekkis oht, et kaks Meikra Transi veokit jäävad Virtsu ega pääse enam praami peale, sest ettevõtte rahaline lepingujärgne limiit TS Laevadega sai praamisõitudeks läbi.
“Mul on autod ja inimesed seal. Kes selle eest vastutab? Öeldi, et heal juhul homseks (tänaseks – toim) saavad nad alles limiiti tõsta, kuid mitte väljastada arvet, et saaksime arve ära maksta,” viitas Meitern TS Laevadele.
“Kas ma saadan kolm homme (täna – toim) autot koormatega Kuivastusse ehku peale ootama?” päris ta. Meiterni sõnul ei tahetud talle TS Laevade infotelefonilt anda telefoninumbrit, kellele võiks helistada. “Sealt anti meiliaadress. Oleme meile saatnud. Mis sellest kasu on?” küsis Meitern.
Meie Maa pakkus firmajuhile varianti, et autojuhid võiksid praamiveo eest sularahas ära maksta. “Ma ei ole kindel, et neil sularaha kaasas on. Praegu käib ju kõik kaardiga. Kaardimakset ma meestele hüvitada ei saa, sest mul on vaja sularahatšekki raamatupidamise jaoks. Pank muudkui hõõrub käsi ja võtab oma protsendi,” oli Meitern nördinud.
AS Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro sõnul tekkis tõesti olukord, kus uute süsteemide ühildamisest tulenevatest tõrgete tõttu ei saanud lepingulistele klientidele lubatud ajaks arveid välja saata.
“Palume siiralt vabandust ja loodame väga klientide mõistvale suhtumisele. Meie jaoks oli tegemist selle teenuseetapi esmakäivitusega ning kõiki aspekte ei osanud me ette näha. Järgmistel kuudel ei tohiks enam selliseid tõrkeid ette tulla,” lubas Arro.
Tema kinnitusel on Meikra Transiga lahendus leitud, firma limiit taastatud ning veokid teenindatud. Transpordiettevõtte Meikra Trans OÜ juhataja Aivar Meitern on nõutu ega osanud eile enam oma murega kellegi poole pöörduda. Nimelt seisneb probleem firma sõidukite praami peale saamises.Meikra Transil on TS Laevadega leping sõlmitud. “Arve pidi meile tulema eelmise kuu sõitude eest 7. novembriks, aga ei ole siiani laekunud. Infoliinile helistades ja meile saates ma targemaks ei saanud,” kurtis Meitern. Esmaspäeval suundusid Meikra Trans kolm autot mandrile. Neist viimase juht oli sunnitud sadama kassast ise pileti ostma.“Neil pidi mingi rike olema, mispärast ei saa arvet väljastada. Meie aga ei saa maksta, sest pole arvet. Vanasti, kui raha sai kaardil otsa, tegid ülekande, poole tunniga oli raha olemas ja autod sõitsid,” meenutas Meitern.Eile õhtul tekkis oht, et kaks Meikra Transi veokit jäävad Virtsu ega pääse enam praami peale, sest ettevõtte rahaline lepingujärgne limiit TS Laevadega sai praamisõitudeks läbi.“Mul on autod ja inimesed seal. Kes selle eest vastutab? Öeldi, et heal juhul homseks (tänaseks – toim) saavad nad alles limiiti tõsta, kuid mitte väljastada arvet, et saaksime arve ära maksta,” viitas Meitern TS Laevadele.“Kas ma saadan kolm homme (täna – toim) autot koormatega Kuivastusse ehku peale ootama?” päris ta. Meiterni sõnul ei tahetud talle TS Laevade infotelefonilt anda telefoninumbrit, kellele võiks helistada. “Sealt anti meiliaadress. Oleme meile saatnud. Mis sellest kasu on?” küsis Meitern.Meie Maa pakkus firmajuhile varianti, et autojuhid võiksid praamiveo eest sularahas ära maksta. “Ma ei ole kindel, et neil sularaha kaasas on. Praegu käib ju kõik kaardiga. Kaardimakset ma meestele hüvitada ei saa, sest mul on vaja sularahatšekki raamatupidamise jaoks. Pank muudkui hõõrub käsi ja võtab oma protsendi,” oli Meitern nördinud.AS Tallinna Sadama turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro sõnul tekkis tõesti olukord, kus uute süsteemide ühildamisest tulenevatest tõrgete tõttu ei saanud lepingulistele klientidele lubatud ajaks arveid välja saata.“Palume siiralt vabandust ja loodame väga klientide mõistvale suhtumisele. Meie jaoks oli tegemist selle teenuseetapi esmakäivitusega ning kõiki aspekte ei osanud me ette näha. Järgmistel kuudel ei tohiks enam selliseid tõrkeid ette tulla,” lubas Arro.Tema kinnitusel on Meikra Transiga lahendus leitud, firma limiit taastatud ning veokid teenindatud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) investeerib üheksa Eesti loomeettevõtte taristu ja tehnoloogilise võimekuse arendusprojekti kokku neli miljonit eurot. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saaremaa Kunstistuudio sai arenguks raha
Neljapäev, 17. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Neljapäev, 17. november 2016. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) investeerib üheksa Eesti loomeettevõtte taristu ja tehnoloogilise võimekuse arendusprojekti kokku neli miljonit eurot.
Selle raames saab toetust ka Saaremaa Kunstistuudio, kelle arendamisse panustatakse 199 977,6 eurot. Kogu projekti eelarve on 249 972 eurot, millest kunstistuudio omafinantseering on 49 994,40 eurot.
“Selle toetuse saamisega oleme kaks aastat tegelenud ja muud loomemajanduse meetme toetust taotlenud ei ole, sest jäimegi ootama taristule ette nähtud toetust,” ütles kunstistuudio juhataja Anne Tootmaa.
Tootmaa sõnul on see hästi konkreetne toetus, mis on mõeldud maja teise korruse valguse saamiseks läbi klaasgalerii ning kolmanda korruse ruumide väljaehitamiseks ja katuse vahetuseks.
Projekti tulemusel ehitatakse välja mitmeotstarbeliselt kasutatavad ja erinevatesse suurustesse muudetavad tööruumid 144 m2 ulatuses.
“Seal saaksid kunstnikud ja kunsti ettevõtjad töötada välja erinevaid kunstipakette ja luua ühistooteid, teha oma loomingut ja seeläbi suurendada ekspordivõimekust. Eelkokkulepped paljude partneritega on juba olemas. Uutele koostööpakkumistele ja -ideedele oleme avatud,” lisas Tootmaa. Projekti elluviimine kestab kolm aastat. Selle raames saab toetust ka Saaremaa Kunstistuudio, kelle arendamisse panustatakse 199 977,6 eurot. Kogu projekti eelarve on 249 972 eurot, millest kunstistuudio omafinantseering on 49 994,40 eurot.“Selle toetuse saamisega oleme kaks aastat tegelenud ja muud loomemajanduse meetme toetust taotlenud ei ole, sest jäimegi ootama taristule ette nähtud toetust,” ütles kunstistuudio juhataja Anne Tootmaa.Tootmaa sõnul on see hästi konkreetne toetus, mis on mõeldud maja teise korruse valguse saamiseks läbi klaasgalerii ning kolmanda korruse ruumide väljaehitamiseks ja katuse vahetuseks.Projekti tulemusel ehitatakse välja mitmeotstarbeliselt kasutatavad ja erinevatesse suurustesse muudetavad tööruumid 144 m2 ulatuses.“Seal saaksid kunstnikud ja kunsti ettevõtjad töötada välja erinevaid kunstipakette ja luua ühistooteid, teha oma loomingut ja seeläbi suurendada ekspordivõimekust. Eelkokkulepped paljude partneritega on juba olemas. Uutele koostööpakkumistele ja -ideedele oleme avatud,” lisas Tootmaa. Projekti elluviimine kestab kolm aastat.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eilsel Rimi pressikonverentsil teatas firma siinne juht Anders Torell, et tuleva aasta jooksul kaotatakse Säästumarketi kontseptsioon ning suurem osa neist muudetakse Rimideks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mooni tänava Säästumarket läheb kinni

maintext:
Uudised
Mooni tänava Säästumarket läheb kinni
Kolmapäev, 09. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Kolmapäev, 09. november 2016. Mooni tänava Säästumarket suletakse tuleval kevadel. FOTO: Valmar Voolaid Eilsel Rimi pressikonverentsil teatas firma siinne juht Anders Torell, et tuleva aasta jooksul kaotatakse Säästumarketi kontseptsioon ning suurem osa neist muudetakse Rimideks.
Kuigi septembri lõpus käis meediast läbi, et Kuressaare Mooni tänava Säästumarketile algatatud detailplaneering kinnitati, ootab kauplust 2017. aasta kevadel hoopis sulgemine.
“Kuna ühe detailplaneeringu algatamine ja ettevalmistamine võtab väga kaua aega, pean kahjuks ütlema, et tol hetkel meil seda plaani polnud,” selgitas Rimi Eesti avalike suhete juht Katrin Bats, lisades, et praegu ta ei oskagi öelda, mis hoonest saab.
Teised võimalused
Auriga keskuses olev Rimi jääb Batsi sõnul alles ja Kihelkonna maantee kauplus ehitatakse ümber talve lõpus, kevade alguses. “Paariks nädalaks tuleb siis pood sulgeda, et uuendusi läbi viia,” lisas ta.
Üle Eesti suletakse kokku kaheksa senist Säästumarketit: Tallinna Marja, Tabasalu, Tartu, Valga, Jõhvi, Viljandi, Kuressaare Mooni tänava ja Pärnu Papiniidu kauplus. Töötajaid teavitati otsusest eile hommikul, kuid Rimi Eesti andmetel pakutakse 49 töötajale uut tööd samas süsteemis.
Batsi arvates ongi kõige keerulisem olukord maakondade kauplustega.
“Loomulikult pakume eelisjärjekorras Rimi ketis olevaid vabu töökohti endistele Säästumarketite töötajatele. Kui inimene on nõus mujale sõitma, kompenseerime nende sõidu- ja majutuskulud,” kinnitas ta.
Kuna aga Saare maakond asub üle mere, on siinsetel inimestel teistesse maakondadesse tööle sõitmine ilmselt raskendatud ja nad seda valikut väga kergekäeliselt ei tee. “Neile pakutakse koondamist ja sõltuvalt töötaja tööstaažist kompensatsiooni kuni nelja kuu keskmise palga ulatuses.”
Samuti lubas Bats, et ollakse abiks uue töö otsimisel. “Teeme koostööd nii töötukassa kui teiste suuremate ettevõtetega. Proovime neid igakülgselt aidata kuni koolituste ja muude õpetusteni välja,” kinnitas ta.
Seda, kui suure tõenäosusega Mooni tänava Säästumarketi praegused töötajad ketisiseselt tööd võivad saada, ei osanud avalike suhete juht aga ennustada. “Kevadeks võib olla Pärnu Rimis mitu kohta, kuhu need inimesed saaksid näiteks üle minna.”
Vastakad arvamused
Eile kõnealust poodi külastanud meesterahvas tõdes, et kaupluse sulgemise üle oleks tal kurb meel. “See on koduseks saanud ja enam-vähem kõik vajalik on siin olemas. Ise elan linna lähedal ja kuna sõidan siit pidevalt mööda, olen ikka siit ostnud,” selgitas ta.
“Lähedal on küll teised poed, nagu Rimi ja Selver, aga teatud asju käid ikka siit ostmas – tänapäeval loevad raha ju kõik,” sedastas mees.
Samas aga üks proua nentis, et enam Säästumarket tema esimene valik ei ole.
“Aastaid tagasi oli ta odav pood, aga pärast Rimi ketiga liitumist on kallimaks läinud,” selgitas ta.
Tol hetkel tuli ta aga sinna poodi seepärast, et unustas osa asju ostmata ja Säästumarket jäi tee peal ette. “Ei ole kahju, et see kaob, sest jäävad Rimi, Selver ja Maxima. Aga kurb, tegelikult oleks võinud olla nii nagu varem.”
Investeering ümberehitustesse ulatub kokku 4,5 miljoni euroni. Töödega alustatakse 2017. aasta jaanuaris. Ühe poe muutmiseks kulub umbes 15 päeva ning kuu jooksul loodetakse ringi teha neli kauplust. Kuigi septembri lõpus käis meediast läbi, et Kuressaare Mooni tänava Säästumarketile algatatud detailplaneering kinnitati, ootab kauplust 2017. aasta kevadel hoopis sulgemine.“Kuna ühe detailplaneeringu algatamine ja ettevalmistamine võtab väga kaua aega, pean kahjuks ütlema, et tol hetkel meil seda plaani polnud,” selgitas Rimi Eesti avalike suhete juht Katrin Bats, lisades, et praegu ta ei oskagi öelda, mis hoonest saab.Auriga keskuses olev Rimi jääb Batsi sõnul alles ja Kihelkonna maantee kauplus ehitatakse ümber talve lõpus, kevade alguses. “Paariks nädalaks tuleb siis pood sulgeda, et uuendusi läbi viia,” lisas ta.Üle Eesti suletakse kokku kaheksa senist Säästumarketit: Tallinna Marja, Tabasalu, Tartu, Valga, Jõhvi, Viljandi, Kuressaare Mooni tänava ja Pärnu Papiniidu kauplus. Töötajaid teavitati otsusest eile hommikul, kuid Rimi Eesti andmetel pakutakse 49 töötajale uut tööd samas süsteemis.Batsi arvates ongi kõige keerulisem olukord maakondade kauplustega.“Loomulikult pakume eelisjärjekorras Rimi ketis olevaid vabu töökohti endistele Säästumarketite töötajatele. Kui inimene on nõus mujale sõitma, kompenseerime nende sõidu- ja majutuskulud,” kinnitas ta.Kuna aga Saare maakond asub üle mere, on siinsetel inimestel teistesse maakondadesse tööle sõitmine ilmselt raskendatud ja nad seda valikut väga kergekäeliselt ei tee. “Neile pakutakse koondamist ja sõltuvalt töötaja tööstaažist kompensatsiooni kuni nelja kuu keskmise palga ulatuses.”Samuti lubas Bats, et ollakse abiks uue töö otsimisel. “Teeme koostööd nii töötukassa kui teiste suuremate ettevõtetega. Proovime neid igakülgselt aidata kuni koolituste ja muude õpetusteni välja,” kinnitas ta.Seda, kui suure tõenäosusega Mooni tänava Säästumarketi praegused töötajad ketisiseselt tööd võivad saada, ei osanud avalike suhete juht aga ennustada. “Kevadeks võib olla Pärnu Rimis mitu kohta, kuhu need inimesed saaksid näiteks üle minna.”Eile kõnealust poodi külastanud meesterahvas tõdes, et kaupluse sulgemise üle oleks tal kurb meel. “See on koduseks saanud ja enam-vähem kõik vajalik on siin olemas. Ise elan linna lähedal ja kuna sõidan siit pidevalt mööda, olen ikka siit ostnud,” selgitas ta.“Lähedal on küll teised poed, nagu Rimi ja Selver, aga teatud asju käid ikka siit ostmas – tänapäeval loevad raha ju kõik,” sedastas mees.Samas aga üks proua nentis, et enam Säästumarket tema esimene valik ei ole.“Aastaid tagasi oli ta odav pood, aga pärast Rimi ketiga liitumist on kallimaks läinud,” selgitas ta.Tol hetkel tuli ta aga sinna poodi seepärast, et unustas osa asju ostmata ja Säästumarket jäi tee peal ette. “Ei ole kahju, et see kaob, sest jäävad Rimi, Selver ja Maxima. Aga kurb, tegelikult oleks võinud olla nii nagu varem.”Investeering ümberehitustesse ulatub kokku 4,5 miljoni euroni. Töödega alustatakse 2017. aasta jaanuaris. Ühe poe muutmiseks kulub umbes 15 päeva ning kuu jooksul loodetakse ringi teha neli kauplust.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kui eilne Meie Maa kirjutas Valjalast Pöidele hoiukodusse kolinud kahest koerast, kes olid sealt aga plehku pannud, olid kutsad eile hilisõhtuks ajutise pererahva endale siiski ligi lasknud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Valjala koerad hoiukodus tagasi

maintext:
Uudised
Valjala koerad hoiukodus tagasi
Laupäev, 26. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 26. november 2016. Koerad, uute nimedega Välk ja Välek, koos hoiukodu perenaise Liina Solotarjevaga. Foto: erakogu Kui eilne Meie Maa kirjutas Valjalast Pöidele hoiukodusse kolinud kahest koerast, kes olid sealt aga plehku pannud, olid kutsad eile hilisõhtuks ajutise pererahva endale siiski ligi lasknud.
Liina Solotarjeva kirjeldas, kuidas nad olid maja ümber koertele mitme koha peale süüa jätnud, mille neljajalgsed olid pimeda saabudes pintsli pistnud. Ühel hetkel oli kahest julgem koer perepojale saba liputades lähenenud ja kui tema juba käes oli, ilmus ka teine, veidi arglikum välja.
Nüüdseks uute nimedega Välk ja Välek, endiste nimedega Pontu ja Pitsu, said aiamajja minnes üllatuseks helluse osaliseks. “Tahtsin neid maha rahustada, nad värisesid algul hirmsasti. Võtsin Välgu, selle julgema, sülle ja paitasin teda. Natukese aja pärast lasi Pontu end lõdvaks,” meenutas Liina.
Kuid vaevu oli Liina jõudnud mõelda, et näe, ongi nagu tavaline koer, tundis ta oma käel tilka. “Mõtlesin esialgu, et see on ila, aga hoopis suured pisarad tulid koeral silmist,” oli ta loomakese härdumusest üllatunud.
Endise omaniku Tiina tütre käest oli Liina teada saanud, et tegelikult polegi koerad samast pesakonnast. “Kuna Välekul on juba natukene kaed silmadel näha, arvan, et ta on umbes seitsmeaastane, teine võib olla viiene,” pakkus ta, kummutades Tiina väidet, et mõlemad on kolmeaastased.
Praegu jäävad koerad nädalaks Liina juurde sotsialiseeruma. Välk oskavat juba korralikult rihma otsas jalutada ning Välek ei püüa enam tagurpidi liikudes vastu hakata. Liina Solotarjeva kirjeldas, kuidas nad olid maja ümber koertele mitme koha peale süüa jätnud, mille neljajalgsed olid pimeda saabudes pintsli pistnud. Ühel hetkel oli kahest julgem koer perepojale saba liputades lähenenud ja kui tema juba käes oli, ilmus ka teine, veidi arglikum välja.Nüüdseks uute nimedega Välk ja Välek, endiste nimedega Pontu ja Pitsu, said aiamajja minnes üllatuseks helluse osaliseks. “Tahtsin neid maha rahustada, nad värisesid algul hirmsasti. Võtsin Välgu, selle julgema, sülle ja paitasin teda. Natukese aja pärast lasi Pontu end lõdvaks,” meenutas Liina.Kuid vaevu oli Liina jõudnud mõelda, et näe, ongi nagu tavaline koer, tundis ta oma käel tilka. “Mõtlesin esialgu, et see on ila, aga hoopis suured pisarad tulid koeral silmist,” oli ta loomakese härdumusest üllatunud.Endise omaniku Tiina tütre käest oli Liina teada saanud, et tegelikult polegi koerad samast pesakonnast. “Kuna Välekul on juba natukene kaed silmadel näha, arvan, et ta on umbes seitsmeaastane, teine võib olla viiene,” pakkus ta, kummutades Tiina väidet, et mõlemad on kolmeaastased.Praegu jäävad koerad nädalaks Liina juurde sotsialiseeruma. Välk oskavat juba korralikult rihma otsas jalutada ning Välek ei püüa enam tagurpidi liikudes vastu hakata.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kohtus kirjanik Mihkel Raud Rahva Raamatus oma austajatega. Ta tutvustas oma äsja ilmunud raamatut “Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda”. Kohal oli üle paarikümne naise ja ka paar meesterahvast. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mihkel Raud kohtus saarlastega

maintext:
Uudised
Mihkel Raud kohtus saarlastega
Kolmapäev, 23. november 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 23. november 2016. FOTO: Valmar Voolaid Eile kohtus kirjanik Mihkel Raud Rahva Raamatus oma austajatega. Ta tutvustas oma äsja ilmunud raamatut “Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda”. Kohal oli üle paarikümne naise ja ka paar meesterahvast.
Raud alustas jutuajamist naljatamisi, öeldes, et praamisõit läks lõbusalt ja tal on aega kuni poe sulgemiseni. Kohtumise käigus põikas ta meenutustega 1990-ndatesse aastatesse.
Ilmunud raamatut võib pisut võrrelda eneseabiraamatuga. Huvilistel oli võimalus esitada kirjanikule küsimusi ning paluda raamatusse autogrammi. Raud oli nõus kirjutama raamatusse täpselt nii pika pühenduse, kui inimene ise soovis. Raud alustas jutuajamist naljatamisi, öeldes, et praamisõit läks lõbusalt ja tal on aega kuni poe sulgemiseni. Kohtumise käigus põikas ta meenutustega 1990-ndatesse aastatesse.Ilmunud raamatut võib pisut võrrelda eneseabiraamatuga. Huvilistel oli võimalus esitada kirjanikule küsimusi ning paluda raamatusse autogrammi. Raud oli nõus kirjutama raamatusse täpselt nii pika pühenduse, kui inimene ise soovis.
Veel artikleid samast teemast »