title: Kuijõel paiskus auto katusele

maintext:
Kuijõel paiskus auto katusele
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Reedel kell 14.58 kutsuti päästjad Lääne-Nigula valda Kuijõe külla. Teataja sõnul oli sõiduauto teelt välja sõitnud ning jäänud pidama katusele. Päästjad likvideerisid sõidukil süttimisohu ning tõmbasid auto tagasi ratastele, vahendas Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Õhkbatuutide kontroll: 37 batuuti, 28 rikkumist
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tarbijakaitseamet kontrollis sel suvel ja sügisel vabaõhuüritustel ja linnaruumis, näiteks mänguväljakutel, õhkbatuutide kasutamist 37 korral. Kuigi ettevõtjail on kohustus tagada tarbijale teenuse ohutus, leidis amet 28 juhul rikkumisi. Peamisteks probleemideks oli, et tarbijatele ei esitatud teavet batuudi ohutu kasutamise kohta ning batuutide paigaldamisel ei olnud arvestatud piisava vaba ruumi olemasoluga batuudi ümber. Samuti leidis amet, et mõnel juhul olid puhur ja elektrisüsteemid ligipääsetavad lastele, teenusepakkujal ei olnud tootjalt teavet kui palju lapsi võib korraga batuudil hüpata ning batuudid olid osaliselt ankurdamata ehk nõuetekohaselt kinnitamata.
Täiesti ankurdamata batuute amet kontrollide käigus ei tuvastanud. Küll aga tuli ette juhtumeid, mil kõik tootja poolt ette nähtud ankurduskohad ei olnud kinnitatud või oli tehtud seda eirates tootja juhiseid, vahendas tarbijakaitseameti pressiesindaja Pille Kalda.
Amet tegi puuduste kohta ettevõtjatele ettekirjutused puuduste kõrvaldamiseks ja selgitas täiendavalt ohutusnõudeid. Viiel juhul kohustas amet ettevõtet tõsise ohu tõttu, näiteks oluliste ankurdamisnõuete rikkumine või laste ligipääs elektrisüsteemidele, teenuse pakkumine ajutiselt peatama kuni puudused on kõrvaldatud. Ettevõtjatel, kes ei suutnud esitada tootjapoolseid juhiseid lubatud maksimaalse laste arv, vanus ja kasvu kohta või tõendada mõnel muul moel ohutut laste arvu batuudi koormamiseks, tuli teenuse pakkumine vastavate batuutidega peatada.
Tarbijakaitseamet rõhutab, et batuudi paigaldamine ja kasutamine peab ohutuse tagamiseks vastama tootja juhistele, milleks on kasutusjuhend, hoiatused, paigaldusjuhised jms. Seega peab iga batuuditeenust pakkuv ettevõte veenduma, et ta on saanud tootjalt vastavad juhised.
Ohutuse hindamisel võtab tarbijakaitseamet lisaks seadusandluses ning täispuhutavate mänguseadmete standardis kehtestatule aluseks ka tootjapoolsete juhiste olemasolu ja nende järgimise. Näiteks peab tootja olema batuudiga kaasa andnud teabe, mitu last, mis pikkuses ja kaalus batuudil hüpata tohib. Selline teave on oluline, et batuut ei oleks ülekoormatud ning ei põhjustaks sellest tulenevalt ohtu kasutajatele.
Kuna hooaeg on lõppenud, siis kindlasti on ka ettevõtjatel aeg oma batuutidele teha ülevaade, hinnata batuudi olukorda ning teha hooldustööd. Vajadusel tuleb ettevõtjail suhelda tootjaga, et saada infot batuudi kasutuse ja paigaldusjuhiste osas, et olla valmis vastu minema uuele hooajale.
Tarbijakaitseseaduse üldise nõude kohaselt peab teenus vastama kehtestatud nõuetele, olema sihipärasel kasutamisel ohutu tarbija elule, tervisele ja varale ning selliste omadustega, mida tarbija tavaliselt õigustatult eeldab. Tarbijal on õigus saada pakutava kauba või teenuse kohta ohutuse, samuti tervise, vara ja majandushuvide kaitse seisukohalt vajalikku teavet. Amet jätkab batuuditeenuse ohutuse järelevalvet ka järgmisel hooajal.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Tasuta bussisõit Läänemaal nõuaks 300 000 eurot (3)
Tarmo Õuemaa
Buss. ARVO TARMULA
Uue valitsuse plaan muuta bussisõit maakonnaliinidel kõigile priiks läheks Läänemaal maksma vähemalt 330 000 eurot aastas.
2015. aastal oli piletitulu Lääne maakonna kõigil liinidel, sh kaugliinidel kokku 330 000 eurot, mis moodustas vedaja tuludest 23 protsenti, ütles Lääne maavalitsuse osakonnajuhataja Merle Mäesalu.
Omavalitsused ja Läänemaa ühisgümnaasium maksid õpilasteveo eest juurde 144 000 eurot. Riik toetas bussiliiklust 961 000 euroga.
„Tasuta bussisõit on tore plaan. Teostatav on see ainult siis, kui antakse raha juurde,” ütles Merle Mäesalu.
„Igal juhul on reformi aeg Lääne maavalitsusele ebasobiv. Kuulutame välja uue liinivedude konkursi ja oleme ettevalmistused teinud teadmisega, et sõidu eest tuleb maksta. Me ei tea, kuidas tasuta sõit kusagil sõitjate hulka muudab,” ütles ta.
Tarmo Õuemaa


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Galerii: Metsküla raamatukogu heiskas taas jõulukuuse
Kaie Ilves
Fotod: Urmas Lauri
Metsküla raamatukoguhoidja Tiina Ulm heiskab juba mitu aastat enne jõule raamatukogu lipuvardasse kuuse – see on ilus ja annab pimedal ajal valgust nagu tänavalatern. Kuuse heiskamise kombe sai Ulm Inglismaalt, kus ta nägi lastekirjanik Roald Dahli kodulinnas, et terve tänava majadel on jõuluajal kuused heisatud. See Ulmile meeldis ja ta tõi selle kombe Metskülla kaasa.


authors:
Lääne Elu
Tiina Brock

maintext:
Etluskonkurss „Koidulauliku valgel” tõi Läänemaale kaks eripreemiat
Tiina Brock
Reena Roos ja Kristiina Köster. Foto: Liisa Pett
12. detsembril toimus Pärnus taas üleriigiline etluskonkurss „Koidulauliku valgel”. Läänemaad esindas seal kaks õpilast, kes mõlemad said ka eripreemia – Koidula kooli auhinna. See läks Läänemaa ühisgümnaasiumi 11. klassi õppurile Kristiina Kösterile (õpetaja Monika Undo) ja Läänemaa Oru kooli 9. klassi õpilasele Reena Roosile õpetaja (Anita Arst).
Kristiina Köster: „Minu jaoks oli see esimene kord esindada kooli kui ka maakonda üleriigilisel konkursil. Selliseid võimalusi tuleb harva ette ning seetõttu on need erilised ning meeldejäävad hetked. Mind paelus konkursi toimumise koht – Lydia Koidula isiklik maja. Seal valitses mõnus õhkkond ning tundsin end väga hubaselt.”
Kokku osales konkursil 26 õpilast. Igast maakonnast saab osaleda vaid 2 õpilast: üks osaleja 5.-9. klassi ja teine 10.-12. klassi õpilane. Esitada tuleb sellel konkursil 2 teksti (luule või proosa), millest üks on kindlasti Koidula loomingust ja teine autor on tavaliselt ette antud. Esimest aastat said aga noored etlejad peale Koidula loomepärandi esitada oma valitud Eesti autori loomingut.
Žüriisse kuulusid Koidula majamuuseumi juhataja Elmar Trink, Pärnu linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna üldhariduse spetsialist Virve Laube, Koidula kooli direktor Indrek Kaldo, näitleja, lavastaja ja Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia õppejõud Katrin Nielen ja 2014. aastal sama konkursi peaauhinna võitnud Emilie Kirsi.
Üleriigilises voorus antakse välja üks peaauhind, valitakse mõlema vanusegrupi kolm paremat esinejat ja jagatakse eriauhindu.
Tänavuse „Koidulauliku valgel” peaauhinna pälvis Kuressaare gümnaasiumi 11. klassi õpilane Laura-Maria Jõgi (juhendas õpetaja Merle Rekaya).
Võistluse korraldasid Koidula gümnaasium, Koidula muuseum ja Pärnu linna haridus- ja kultuuriosakond. Etluskonkurss on Koidula nooruslinnas toimunud 1997. aastast.
Läänemaal toimunud eelvooru ja meie õpilaste osalemist Pärnu konkursil toetas Läänemaa Omavalitsuste Liit.
Tiina Brock


authors:
Lääne Elu
Kaire

maintext:
LOETUIMAID LOOD 2016. Suri See teatri juht Marina Sillaste
Kaire Reiljan
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
28. juuni 2016
Marina Sillaste. Foto: Arvo Tarmula
Eile suri raske haiguse tagajärjel SEE teatri juht, lavastaja ja teatripedagoog Marina Sillaste.
Marina Sillaste sündis Haapsalus 24. märtsil 1962. Tallinna Pedagoogilise ülikooli näitejuhtimise eriala lõpetanuna Haapsalu tõi ta 1980. aastatel suurt elevust Haapsalu teatriellu ja ta andis paljudele tõuke näitekunstiga vähemalt harrastusteatris aktiivsemalt tegelda.
Aastaid tegi Marina Sillaste pedagoogitööd ka Haapsalu muusikakoolis, juhendades sealset teatriklassi.
Lavastajana on Sillaste lavale toonud kümneid teatritükke, nende hulgas ka projektilavastusi nagu küüditamise aastapäeva puhul või koduvägivalla probleemi teadvustamiseks valminud lavastus „Vaikivad tunnistajad” koos naiskodukaitsjatega ja noorte näitlejatega.
Marina Sillaste elutöö on olnud 2002. aastal koos kümnekonna teatrihuvilise inimesega loodud SEE teater, mis on mitmetelt Eesti harrastusteatrite festivalilt oma lavastustega preemiaid noppinud.
Marina Sillaste ja SEE teatri algatusena hakati2005. aastast septembri alguses tähistama Nostalgiapäevi, mis rahva poolt hästi vastu võeti ja nüüdseks Haapsalu kultuurielus kindla koha leidnud.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Täna õhtul startiv suurõppus Orkaan õpetab ärevais oludes korda tagama
Kaire Reiljan
Orkaanil kompaniiülema rollis olev nooremleitnant Raigo Õiglas (paremal) koos vanemveebel Veiko Loigu ja kapten Jüri Tõnismaga arutamas üksuste tegevust täna algaval õppusel. Foto Urmas Lauri
Reede õhtust pühapäeva pärastlõunani harjutab ligi 700 vormikandjat Lihulas, Vatlas ja Virtsus kaitseliidu suurõppusel Orkaan, kuidas rahuajal pingestatud oludes korda tagada.
„Tegemist ei ole sellise õppusega, kus iga mees saaks salve tühjaks lasta ja lahingupaarilise oma takkajärele,” ütles kaitseliidu Lääne maleva staabiülem Jüri Bachman. Tema sõnul ei ole tänavusel suurõppusel Orkaan lauslahinguid kavas, eesmärk on hoopis harjutada, kuidas suudavad kaitseliidu üksused koos politseiga ärevais oludes korda tagada.
„Legendi järgi ei ole tegemist sõjaseisukorraga, küll aga erakorralise seisukorraga, kus on oht gruppidevahelisteks konfliktideks, marodöörluseks ja muudeks pahategudeks, mis õõnestavad riigikorda. Neis oludes aitabki kaitseliit politseil korda luua,” selgitas Bachman.
Bachmani sõnul on kaitseliit ka varem politseid Orkaanile kaasanud, näiteks viis aastat tagasi, kuid siis harjutati tegutsemist sõjaseisukorras. Staabiülem lisas, et korda tagavate kaitseliitlaste õigused sõja- ja rahuajal on erinevad. Näiteks peab autode peatamine ja inimeste kontrollimine käima koos politseiga.
Õppusel Orkaan harjutataksegi kontrollpunktide püstitamist, sõidukite kinnipidamist, patrullimist, oluliste objektide kaitset jms. Ometi ei möödu õppus ühegi pauguta. „Et asi põnevam oleks, on kusagil ka vastane, kelle ülesanne on kontrollitav objekt hõivata,” selgitas staabiülem. Nagu segastele aegadele omane, liigub ringi ka provokaatoreid ja infoõngitsejaid ning hakkama tuleb saada paanikas inimestega.
Seekordne suurõppus hõlmab Lõuna-Läänemaad ning põhirõhk on Lihulal, Virtsul ja Vatla ümbrusel.
Õppusele on oodata ligi 700 inimest. Läänemaalt osaleb sadakond Lääne maleva kaitseliitlast, samuti kümmekond politseinikku ja abipolitseinikku ning päästjaid. Kaitseliidu üksusi on õppusel ka Saare-, Pärnu- ja Raplamaalt. Nii kaitsevad saarlased Virtsu sadamat, pärnakad Vatla ümbrust ja läänlased tegutsevad Lihula kandis. Õppusel osaleb ka politseijõude Pärnust.
Kõige kaugemad osalejad on Orkaanil paarsada lätlast. Bachmani sõnul ei tule õppusele kutselisi sõjaväeüksusi, kuid vabatahtlikuna on kutselisi sõjaväelasi osalejate hulgas küll.
Jüri Bachman iseloomustas seekordset Orkaani kui õppiva iseloomuga õppust. Et objektikaitse ja korra tagamine on tema sõnul lahingutegevusest keerukam ja komplitseeritum, tehakse kõigepealt läbi näitlik õppetund ja siis harjutatakse seda võimalikult reaalseis oludes. „See on selleks, et kaitseliitlased võimalikult palju õpiksid ning et ka kaitseliit, politsei ja päästeamet õpiksid koos tegutsema,” lisas Bachman.
Õppuse juhtstaapi on kaasatud kõigi osalevate jõudude esindajad. Staabi koosseisus tegutseb Jüri Bachmani juhtimisel nn mängukeskus, mille ülesanne on jälgida õppuse kulgu, luua õpisituatsioone, saata välja näitlejate meeskondi, kes korraldajate öeldud aegadel ja kohtades loovad õpiolukordi.
Suurõppus ei jää küll kohalikele ega möödasõitjaile märkamata, kuid tavapärast elu püütakse häirida nii vähe kui võimalik. „Ootame kohalikelt elanikelt mõistvat suhtumist,” ütles kaitseliidu Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur.
Lippuri sõnul piiratakse intensiivsemail perioodidel ja mõningate õppeülesannete täitmise ajaks küll mõnel avalikul teel sõidukite liikumiskiirust, kuid ajutiselt ning ainult teatud kohtades.
Kuigi õppuse üks ülesanne on peatada sõidukeid, ei häirita Bachmani sõnul tavaliiklejaid. Kontrollpunktid ehk check-point’id ehitatakse maanteede kõrvale nii, et need liiklust ei segaks, ning kontrollitakse ainult märgistatud ehk siis õppusel osalevaid sõidukeid.
Samuti on pimedal ajal keelatud asulais ja elumajade läheduses kasutada imitatsioonivahendeid ehk paukpadruneid.
Orkaan on Läänemaa kaitseliitlastele suurim ja tähtsaim õppus. Tegemist on Lääne-, Saare- ja Pärnumaa maleva ühisõppusega, mida korraldavad malevad vaheldumisi.


maintext:
Fotogalerii: „Karupoeg Mia unistus” paneb lapsed kaasa mõtlema
Tarmo Õuemaa
Pühapäeval esietendus Haapsalu kultuurikeskuses Haapsalu teatristuudio lastelavastus „Karupoeg Mia unistus”.
Karud pole teadupärast mingid tantsulõvid, aga karulaps Mia sellest aru ei saa. Temas sütitab tantsuvõistluse finaal vastupandamatu tantsukire, mis ei kustu isegi siis, kui vanemad talle aru pähe proovivad panna või sõbrad porikärbes, ämblik ja hiir multikaid vaatama meelitavad.
Teatristuudio võib esietendusega kindlasti rahule jääda, sest mudilased jälgisid pooletunnist etteastet jäägitu kaasaelamisega.
Õpetajad on kurtnud, et viimastel aastatel kipuvad väiksed lapsed väga kergelt alla andma. Kui miski ei tule kohe esimesel korral välja nii nagu tahaks, on kohe nutuvõru suu ümber. Seepärast oli „Karupoeg Mia unistuse” sõnum asjakohane.
Mia loost jäävad kõige kauemaks meelde kostüümid. Ei teagi, kas nii ägedat ämblikku või millimallikat on enne Haapsalu lavalaudadel nähtud.
Laval olid Haapsalu näitestuudio naised Ulvi Paat, Kaidi Sits, Marika Vaher, Beguta Kevvai, Katrin Arrak, Kaie Roos ja Siir Simenson. Lavastaja- ja kunstnikutöö tegi Marion Undusk. Loo autorid on Marion Undusk ja Katrin Arrak.


maintext:
Maksuametis saab kontrollida vastavust madalapalgalise maksutagastuse tingimustele
Kaire Reiljan
Maksu- ja tolliameti e-keskkonnas saab kontrollida, kas tingimused madalapalgaliste maksutoetuse saamiseks on täidetud. Foto MTA koduleht
Maksu- ja tolliameti e-keskkonnas saab igaüks kontrollida, kas tal on tuleval aastal õigus saada madalapalgalistele mõeldud maksutagastust.
Maksu- ja tolliameti (MTA) Haapsalu teenindusbüroo juhi Kristiina Ase sõnul on praegu avatud võimalus teha päring ja teada saada, kas tagasimakse tingimused on täidetud. Tagastava summa kohta saab infot veebruaris-märtsis pärast tuludeklaratsiooni esitamist.
Tinfimustele vastavust saab kontrollida, logides sisse e-maksuametisse ja valides ülalt menüüst „Töötamine ja väljamaksed“ ja seejärel vasakult menüüst „Madalapalgaliste toetus“.
Tagasimakse taotlemiseks peab olema vähemalt 18aastane Eesti resident, kes on 2016. aastal töötanud täistööajaga vähemalt kuuel kalendrikuul. Täistööaeg võib kokku tulla ka siis kui inimesel on mitu osalise tööajaga töökohta.
Tagasimakset saab taotleda, kui inimese 2016. aasta kogutulu jääb alla 7817 euro. Aastase kogutuluna arvestatakse lisaks töötasule ka näiteks pension, ettevõtlustulu, dividend, maksustatav toetus, stipendium, preemia vms.
Tagasimakse suurus sõltub füüsilise isiku kogutulust ja tulumaksukohustusest, mida lähemal on aasta kogutulu 7817 eurole, seda väiksem on saadav rahaline toetus.
Samuti mõjutab tagasimakse suurust, kas inimene kasutab tulude deklareerimisel lubatud mahaarvamisi ja soodustusi (näiteks eluasemelaenu intressid, koolituskulud, täiendav maksuvaba tulu lapse ülalpidamisest või pensioni korral).


maintext:
Noored linlased annavad Karuse kirikus aastalõpukontserdi
Kaie Ilves
Kontsert Karuse kirikus mullu. Kuulamas oli 80-90 inimest. Fotod: Marilyn Koitnurm ja Susann Kivi
31. detsembril kell 16 annab Karuse Püha Margareeta kirikus aastalõpukontserdi Kukeranna-Esivere rühm ja sõbrad – sõpruskond, kes on üles leidnud oma Lõuna-Läänemaa juured ja kutsunud juba aastaid ka oma sõpru Kukeranna ja Esivere kanti avastama. Et sõpruskonnas on muusikuid, on üks sõpruskonna traditsioonilisi ettevõtmisi aastalõpukontsert Karuse kirikus.
Kukeranna-Esivere rühma nimi tuli sellest, et osa sõpruskonna liikmeid on seotud Esivere, osa Kukeranna kandiga.
„Panime kaks küla kokku,” ütles sõpruskonna liige Lisete Velt.
Muusikateadust õppinud Velt ütles, et julgeb ennast lõuna-läänlaseks pidada, kuigi ta ei ela seal pidevalt. Veldi vanaisa sünnitalu asub Kukeranna kandis Mõisakülas, kus sõpruskond hakkaski koos käima. Karuse kirik on sõpruskonna kõige lähem kirik.
„See on ka hästi ilus kirik ja asub tee ääres, nii et kõik, kes mööda sõidavad, saavad läbi astuda,” ütles Velt.
Aastalõpukontserdid Karuse kirikus on aasta-aastalt üha rahvarohkemad. Tänavune kontsert on viies.
„Kui esialgu oli laval kaks muusikainstrumenti, siis tänavu on juba terve bänd. Oma 15 inimest,” ütles Velt.
Sõpruskonna tuumik on pärit ETV tütarlastekoorist. Esimesel kontserdil kõlaski vokaalmuusika, tänavu aga saab kuulata tervet bändi. Et seekordne kontsert on juba viies, kõlab palasid ka eelmiste aastate repertuaarist.
Aasta-aastalt tuleb kontserdile ka üha rohkem kuulajaid.
„Kui esimesel aastal oli pool kirikut, siis mullu ei olnud kiriku ees enam võimalik parkida. Tuli auto eemale maantee äärde jätta,” ütles Velt.
Muidu Tartus ja Tallinnas elavas sõpruskonnas on peale muusikute ka arste, ajakirjanikke jt elualade esindajaid. Sõpruskonna liikmed on näiteks laulja Maarja Aarma ja ERRi ajakirjanik Taavi Eilat.
Karuse koguduse diakon Meelis Malk ütles, et tal on siiralt hea meel, et aastalõpukontserdid on saanud Karuse kirikus traditsiooniks. Kontserdid on omaks võetud – kui esimesel aastal oli kontserti kuulamas paarkümmend inimest, siis mullu 80-90 inimest – sama palju, kui tavaliselt käib kirikus jõuluõhtul.


maintext:
Karilaid: Keskerakond ei hakka Kallot umbusaldama (3)
BNS
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaid. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaiu sõnul ei ühine erakonna Tallinna volikogu fraktsioon korruptsioonisüüdistuse saanud volikogu esimehe Kalev Kallo umbusaldamisega, vaid kui Kallo end süüdi tunneb, siis ta lahkub ise.
„Sel teemal on viimasel ajal palju räägitud ja räägitakse veel ning kui asi on tõsine, siis teeb Kallo ise mingeid valikuid,” vastas Karilaid neljapäeval BNS-i küsimusele, kas Keskerakonna fraktsioon võib kasvõi osaliselt ühineda opositsiooni kavandatava umbusaldusavaldusega.
Karilaid toonitas, et partei annab enne seisukoha kujundamist Kallole võimaluse asjadest rääkida. „See võimalus tekib. Varem või hiljem võtab juhatus selle teemaks,” sõnas ta. „Tavaliselt erakond oma inimesi ei umbusalda, kokkuleppele saadakse teisiti. Kui inimene on süüst prii, siis ta jätkab, kui ei, siis tavaliselt inimesed taanduvad ise. Aga seda peab Kallo ise ütlema.”
Prokuratuur esitas novembri lõpus Keskerakonna endisele esimehele Edgar Savisaarele, teistele ametnikele ning mitmetele ärimeestele korruptsioonisüüdistuse ja selle kriminaalasja raames sai süüdistuse ka Kalev Kallo.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

title: Maakonnaliinide sõiduplaanid muutusid

maintext:
Maakonnaliinide sõiduplaanid muutusid (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Alates tänasest muutusid järgmiste maakonnaliinide sõiduplaanid:
Maakonnaliin nr 20 Haapsalu – Lihula – Virtsu
Maakonnaliin nr 22 Haapsalu – Risti – Kuijõe
Maakonnaliin nr 25 Lihula – Haapsalu
Maakonnaliin nr 32 Virtsu – Lihula – Risti
Eesmärgiga muuta liin kiiremaks, korrigeeritakse maakonnaliini nr 20 väljumisaegu maksimaalselt 10 minuti võrra. Buss hakkab väljuma Haapsalust kell 11.05 ja Virtsust kell 13.10.
Maakonnaliini nr 22 väljumisele Haapsalust kell 06.50 lisatakse peatus Lihatööstus. Peatus Lihatööstus saab olema nõudepeatus ainult reisijate väljumiseks, st buss teeb sissesõidu lihatööstuse tootmishoonete juurde ainult siis, kui vähemalt üks reisija on sinna pileti ostnud. Peatuse lisamist taotles AS Linnamäe Lihatööstus.
Maakonnaliini nr 25 varahommikust väljumist Lihulast muudetakse 30 minutit hilisemaks, so kella 05.30 ja hilisõhtust väljumist Haapsalust 40 min varasemaks, so kella 22.30. Nimetatud väljumised avati 2012. aastal AS PKC Haapsalu tehase töötajatele ja on peale tehase sulgemist väga vähese kasutamisega. Väljumisaegade muutmisega loodetakse leida liinile uusi reisijaid. Lisaks on maakonnaliini nr 25 sõiduplaanis mõne minuti võrra korrigeeritud väljumisaegu, et muuta liin kiiremaks.
Maakonnaliini nr 32 hommikusele väljumisele Virtsust kell 06.25 lisatakse 10 minutit seisuaega Lihulas, mille tulemusena kõikide vahepaetuste väljumisajad alates Lihula peatusest muutuvad samuti 10 minuti võrra hilisemaks. Antud muudatus on vajalik selleks, et Kullamaa kooli peatuses saaksid reisijad ümber istuda maakonnaliinilt nr 317 Haapsalu – Märjamaa liinile nr 32. Sõiduplaani muutmist taotlesid Liivi küla elanikud ja Kullamaa vallavalitsus.
Kõikide maakonnaliinide sõiduplaanid on kättesaadavad riikliku ühistranspordiregistri veebilehelt www.peatus.ee või Lääne maavalitsuse kodulehelt.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Uus valitsus Haapsalu raudteega ei kiirusta (8)
Lemmi Kann
Riigikogu majanduskomisjoni liikme Siim Valmar Kiisleri sõnul võib eraomanikule kuuluv raudteetaristu kujuneda samasuguseks probleemiks nagu eelmine praamileping, mille üle hakatakse läbi rääkima jõupositsioonilt.
Kiisler ütles, et kuigi koalitsioonileppe raames arutati võimalikke investeeringuid raudteesse, jätab kirja pandud sõnastus koalitsioonile ohtralt mänguruumi: töötatakse välja regionaalse raudteevõrgu arendamise kava. „Praegust koalitsiooni jagub ju natuke rohkem kui kaheks aastaks, kuni järgmiste valimisteni, ja tekib küsimus, mida selle ajaga üldse teha jõuaks. Nii lühikese aja peale on väga keeruline midagi lubada,” selgitas Kiisler, kes osales koalitsiooniläbirääkimiste töörühmas, mis tegeles regionaalarenguga.
Riisipere–Haapsalu–Rohuküla raudtee käis küll koalitsioonikõneluste laualt läbi, kuid konkreetsemalt jäi puudutamata tulevase raudtee võimalik rahastamismudel. Kui Lääne Raudtee AS on pakkunud, et ettevõte ehitab raudteetaristu oma vahendite ja laenurahaga ning riigilt oodatakse vaid reisijateveolepingut, siis näiteks Keskerakonna aseesimehed Jaanus Karilaid ja Mailis Reps on viimaste kuude jooksul rääkinud hoopis vajadusest raudtee riigi rahaga valmis ehitada.
„Ma olen eraomaniku mudeli suhtes kahtlev – see on väga eelmise praamilepingu taoline,” nentis Kiisler ja viitas probleemidele, mis tekkisid riigil Edelaraudteega. „Iga leping lõpeb ühel hetkel ja siis on riigil väga raske eraomanikuga läbi rääkida. Me oleme seda teistes valdkondades näinud – ühel hetkel tekib küsimus, kuidas neid läbirääkimisi peetakse – jõupositsioonilt või kuidagi teistmoodi,” meenutas ta kohtuvaidlustega päädinud protsesse.
„Riigil on väga keeruline siis, kui raudtee juba olemas, eraettevõttele öelda, et me enam ei rendi teilt rööpaid. See aga tähendab, et surve hinnatõusuks võib minna väga suureks,” nentis Kiisler.
Kiisler lisas, et endise regionaalministrina on maakondade mured talle südamelähedased ja Haapsalu raudtee ümber toimuv teeb talle väga muret.
„Minus on alati tekitanud hirmu, et Haapsalus läheb nii palju tähelepanu raudtee peale. Ma loodan, et selle kõrval on ka neid ideid, kuidas Haapsalut koha peal arendada. Ma loodan, et keegi ei solvu, aga vahest jääb küll tunne, et Haapsalu puhul nähakse lahendusena seda, et pannakse linnatäis rahvast hommikul rongi, saadetakse Tallinnasse tööle ja tuuakse õhtul tagasi,“ kirjeldas Kiisler, kuidas asi kõrvalt vaataja pilguga välja näeb. „Ma loodan, et Läänemaa arendajad ei pane kõike sellele ühele, raudtee kaardile.“


title: Juhtkiri: suletud merevärav

maintext:
Juhtkiri: suletud merevärav
Lääne Elu
Üle kümne aasta on Haapsalu Krimmi poolsaar seisnud varemeis, olles tormituulte, vandaalide ja tänavakunstnike lükata-tõugata. Tänavu suvel läks Haapsalu linnavalitsusel kops üle maksa ning poolsaare omanikule Kroonikeskus OÜle tehti ettekirjutus ohtlike hoonete lammutamiseks ja territooriumi sulgemiseks.
Detsembri alguses pani poolsaare omanik ekskavaatori tööle ja vedas Uus-Sadama tänava otsa metallist aia. Haapsalu linnapea Urmas Sukles rõõmustas, sest lõpuks ometi on asjad liikuma hakanud. Sukles on kaua aega poolsaare omanikega nende tegevusetuse tõttu vägikaigast vedanud. Kümne aasta tagune plaan ehitada sinna seitsme korrusega korterelamud laideti toona maha.
Vaevalt oskas keegi siis ennustada, et üks omapäraseima kujuga ja kinnisvaraarendajaile soodsa asukohaga maatükk jääb ligi kümneks aastaks tühjalt seisma. Ometi läks nii. Oma osa mängis selles kindlasti ka kogu maailma raputanud majanduskriis.
Linnapea jonn Krimmi poolsaare arendamise suhtes on õigustatud. See piirkond näeb välja kole ja mahajäetud, pole vahet, mis nurgast vaadata.
Nüüd, mil linnavalitsuse surve hakkas vilja kandma ja ohtlikud hooned lammutatakse, oleks linnavalitsusel paras aeg omanikku edasi survestada. Krimmi holmile tuleks ehitada kallasrada, mis oleks kõigile külastajaile avatud. Kallasraja kasutamise võimalikkust avalikult kasutatava veekogu ääres nõuab ka keskkonnaseadus. Ülejäänud poolsaar võiks kasutust leida linnarahva puhkekohana.
Küsimus on selles, miks ei ole Krimmi holmil suuremat majandustegevust, erinevalt üle Suure viigi paiknevast Bürgermeistri holmist, kus tegutseb reas kolm jahisadamat. Ka Krimmi holmil on sadamakai, kuid seni on seda kasutanud vaid noorukid hulljulgeteks vettehüpeteks. Haapsalu merevärav on praegu tabalukuga suletud.


maintext:
PISA 2015: Eesti põhiharidus on Euroopa parim
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto Arvo Tarmula
Täna avalikustatud ja OECD korraldatud rahvusvahelise õpioskuste uuringu PISA 2015 tulemuste põhjal on Eesti 15-aastaste noorte tulemused parimad Euroopas ning kõige tugevamate seas maailmas. Samuti on Eesti tippsooritajate osakaalult maailma tugevaimate riikide hulgas. PISA 2015 keskendus loodusteadustele ning lisaks testiti õpilaste teadmisi matemaatikas ja funktsionaalses lugemises.
Eesti 15-aastaste noorte loodusteaduste ehk bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia teadmised ning oskused on maailmas tipptasemel, olles Euroopas esimesel kohal ning maailmas kolmandal kohal. Varasemast rohkem on meil loodusteadustes tippsooritajaid, kes suudavad lahendada väga keerukaid ülesandeid – kokku 13,5 protsenti, samas OECD keskmine on 8 protsenti. Euroopa riikidest on Eestis kõige vähem madalate oskustega õpilasi – üle kahe korra vähem teiste riikide keskmisest.
„Sedavõrd head tulemused rahvusvahelises võrdluses näitavad, et Eesti õpetajad ja kool teevad jätkuvalt väga tugevat tööd. Oleme lähtunud oma haridust arendades õigetest põhimõtetest, sest muudatuste mõju saamegi näha alles 10-15 aasta pärast,“ ütles minister Mailis Reps. „On hea meel, et oleme enamike teiste tippriikide taustal finantsiliselt kasinamatest võimalustest hoolimata kindlustanud endale hariduse tippriigi staatuse ning suutnud seda hoida.“
Matemaatikaalaste teadmistega jagavad Eesti noored Euroopas Šveitsiga teist kohta ning maailmas on üheksandal kohal. Pea 90% Eesti noortest on vähemalt matemaatika baasteadmistega, millega kuulume parima viie riigi hulka.
Eesti õpilaste funktsionaalne lugemisoskus on Euroopas kolmandal ning maailmas kuuendal kohal. Tippsooritajaid on üle 11,1 protsendi, millega oleme ületanud ka aastaks 2018 seatud strateegilise eesmärgi. Märkimisväärne on, et poiste ja tüdrukute lugemisoskuse erinevus vähenes võrreldes eelmise PISA testiga enam kui kolmandiku võrra.
Uuringu Eesti-poolse läbiviija Gunda Tire sõnul hindab PISA õpilaste oskusi teadmisi kasutada. „Uuring hindab, kuidas noored oskavad õpitut igapäevaelus rakendada. Seetõttu on selle tulemused tähenduslikumad lihtsalt teadmiste kontrollist. Me tahame teada, kas noored on valmis tuleviku väljakutseteks ja kuidas Eesti haridussüsteem seda toetab,“ märkis Gunda Tire.
PISA uuringu põhjal on Eestis võrdne ligipääs kvaliteetsele ja õpilast toetavale haridusele, mida võib pidada üheks edu põhjuseks. Kuigi sotsiaalmajandusliku tausta mõju õpilaste tulemustele on maailmas üks väiksemaid, saavutab koolis häid tulemusi suur osa Eesti nõrga sotsiaal-majandusliku taustaga perede noortest.
Eesti kooli töö on tõhus, sest meie noored saavutavad maailma tipptulemused, õppides nädalas koolis vähem kui kolmveerand OECD riikide õpilastest.
PISA uuringu 2015. aasta tulemustest selgub, et vaatamata sellele, et poiste ja tüdrukute tulemuste vahe on vähenenud, on siiski nõrku õpilasi poiste seas rohkem. Samuti on jätkuvalt märkimisväärne erinevus eesti ja vene õppekeelega koolide tulemuste vahel.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Hein jäi ujumises kahel korral viiendaks
Kristjan Kosk
Läänemaa spordikooli ujuja Eric Mathias Hein osales laupäeval Järvamaa seeriavõistlusel Türi ujulas ja sai kuni 14aastaste konkurentsis 50 meetri vabaltujumises ja 50 meetri liblikujumises viienda koha.
Heina aeg vabaltujumises oli 29,12 ja liblikujumises 33,81. Saja meetri rinnuliujumises oli noormees 1.32,22ga üheksas. Teistest läänlastest sai Kaspar Kohtring rinnuliujumises ajaks 1.48,69 ja 11. koha.
Sama vanuseklassi tüdrukuist oli Madelen Kalvik 50 meetri vabaltujumises ajaga 33,73 seitsmes. Liblikujumise aeg 39,58 andis kuuenda koha. Getter Peberg ujus 50 meetrit vabalt ajaga 37,91 ja sai 16. koha.
Kuni 10aastaste poiste hulgas sai Robin Targamaa 25 meetri rinnuliujumises 24,28ga seitsmenda koha. Rauno Laksberg oli 24,50ga kümnes. 50 meetri seliliujumises sai Laksberg kümnenda koha ajaga 50,56. Tüdrukute hulgas sai Johanna Lauri 25 meetri rinnuliujumises 22,30ga kümnenda koha. Tema seliliujumise aeg 50,44 andis noorte tüdrukute konkurentsis 18. koha.


maintext:
ERR: pigem on tulekul Haapsalu raudtee kui Tartu-Riia rongiliin
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Haapsalu raudteejaam. Foto Arvo Tarmula
Rail Balticu nõuniku Kaido Zimmermanni välja käidud mõte, et Tartu-Riia rongiliini võiks kohe käiku panna, ei leia ministeeriumis sama entusiastlikku vastuvõttu. Konkurente napile ja kahjumis raudteetaristu investeeringurahale on mitmeid ning Tartu-Riia liin pole poliitilise otsusena välja käidud Haapsalu liiniga samas kaalus, kirjutab ERRi uudisteportaal.
Haapsalu raudteele oleks vaja leida 70 miljonit eurot, ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi teede- ja raudteeosakonna juhataja Ain Tatter. Samuti tuleb arvestada, et selle käigushoidmise iga-aastane kahjum lisandub iga-aastasele 20 miljoni euro suurusele raudteeliikluse kahjumile.
"Haapsalu raudtee on pigem regionaalne projekt, see pole kindlasti mitte isetasuv ja sinna tuleb väga palju lisatasu maksta, aga see on poliitiliste valikute koht. Haapsalu raudteed saaks ainult laenurahast teha, välisvahendeid selleks enam ei ole,” ütles ta.
Loe täismahus siit.


maintext:
Rein Reisberg: kas tööteel kukkumine on tööõnnetus (1)
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Tööinspektsioonist küsis abi inimene, kes kukkus linnas libedal kõnniteel ja murdis käeluu. Tööandja ütles, et see ei ole tööõnnetus, sest see ei juhtunud ettevõtte territooriumil. Selgitab tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant Rein Reisberg.
Linnas kõnniteel toimunud õnnetus on tööõnnetus sõltuvalt sellest, miks töötaja seal kõndis. Kui ta täitis seal oma igapäevaseid tööülesandeid, näiteks postiljonina, siis on ilmne, et tegemist on tööõnnetusega. Samuti on tegemist tööõnnetusega juhul, kui näiteks igapäevaselt kontoris töötav sekretär sai tööülesande osta kontori jõulukuusele ehteid ja õnnetus juhtus ajal, millal ta kõndis kauplusesse ehteid ostma. Siinjuures ei oma tähtsust, mis esmapilgul tundub õnnetuse põhjusena – libe hooldamata kõnnitee, talvetingimusteks liiga libeda tallaga jalanõud, tähelepanu hajumine telefoniga rääkimise tõttu või töötaja kiirustamine. Tegemist on ikkagi tööõnnetusega ja põhjused selguvad uurimise käigus.
Kuid on ka olukordi, millal kõnniteel toimunud õnnetust ei loeta tööõnnetuseks. Teel kodunt tööle ja töölt koju toimunud õnnetus ei ole tööõnnetus. Sellekohane muudatus tehti töötervishoiu ja tööohutuse seaduses juba aastal 2003. Samuti ei loeta tööõnnetuseks kukkumist kõnniteel, kui see juhtus tööaja hulka mitte arvataval lõunavaheajal, näiteks teel oma ettevõttest eemal asuvasse söögikohta.
Kui tööandjani jõuab teave töötaja kukkumisest kõnniteel, siis tuleb välja selgitada õnnetuse asjaolud. Kui asjaoludest ilmneb, et tegemist oli tööõnnetusega, peab tööandja vormistama raporti. Kui ilmneb, et tegemist ei olnud tööõnnetusega, koostab tööandja akti, milles kirjeldab vabas vormis õnnetusjuhtumi asjaolusid ja esitab uurimise lõpetamise põhjuse. Sõltumata sellest, kas koostatakse raport või akt, tuleb see esitada nii kannatanule kui tööinspektsioonile.


maintext:
Täna algaval Robotexil osaleb ligi 70 läänlast
Kaire Reiljan
Mullune Robotex. Foto arhiiv
Täna Tallinnas TTÜ spordihoones algaval tehnoloogiavõistlusel Robotex osaleb ligi 70 läänlast seitsmest Läänemaa koolist.
Maailma suurimaks robotivõistlusel asuvad Läänemaalt võistlustulle Haapsalu põhikool, Lihula gümnaasium, Martna põhikool, Metsküla algkool, Palivere põhikool, Uuemõisa lasteaed-algkool ja Virtsu kool.
16. korda toimuvale Robotexile on end kirja pannud 2701 võistlejat 25 eri riigist koos 1148 robotiga. Kolme päeva jooksul on saavad külastajad osa robotite omavahelisest jõukatsumisest 23 alal, millest üks vaatemängulisemaid on robotite sumo.
Esimesed võistlejad asuvad võistlustulle juba kell 9. Esimesel võistluspäeval toimuvad võistlused: LEGO Sumo, 3 kg LEGO Sumo, LEGO Joonejärgimine, LEGO Wedo, VEX IQ, ProgeTiigri Haridusrobotite võistlus.
Võistluste kõrval on Robotexil 162 töötuba nii lastele kui ka täiskasvanutele ning 500 ruutmeetril paiknev tehnoloogianäitus, mis on jagatud kuueks erinevaks alaks: tööstus, robootika ja elektroonika, tark kodu, startup'id, tarkvara ning haridus. Töötubades, konverentsil ja tehnoloogianäitusel osalemine on tasuta.


title: Automõlkija sai karistada

maintext:
Automõlkija sai karistada
Lääne Elu
Kohus karistas üldkasuliku tööga 26aastast meest, kes septembris mõlkis Taeblas tänava ääres parkinud Nissanit.
Kohtuotsusest selgub, et Audit juhtinud kohtualusel polnud juhiluba, see oli karistuseks ära võetud. Samuti lahkus ta õnnetuskohast Nissani omanikku või politseid teavitamata.
Kokkupõrke vältimiseks vastu sõitva jalgratturiga, keeras kohtualune Kase puiesteel oma sõiduki paremale, riivates sõiduki parema esiosaga tee servas haljasalal parkivat mootorsõidukit Nissan. Kokkupõrke tulemusena sai kahjustada Nissani vasak tagaosa, seisab kohtuotsuses.
Pärnakas sai karistuseks 30 tundi üldkasulikku tööd.


authors:
Lääne Elu
Liljan Männiste
Seesam Kindlustuse Turundusspetsialist

maintext:
Seesam: kindlustust püüavad tüssata ka presidendilt autasu saanud
Liljan Männiste, Seesam kindlustuse turundusspetsialist
Foto Arvo Tarmula
Iga aastaga suurenevate kindlustuskelmuste keskmes on üllatuslikult keskklassi kuuluv eestlane, kes tasub kohusetundlikult igakuised kindlustusmakseid ega pea väikest pisivalet kahjunõudes kriminaalseks.
Seesam kindlustuse kahjukäsitlusosakonna juhi Ly Jõhviku sõnul on Seesamil sel aastal uurimise all olnud üle saja pettusekahtlusega juhtumi. Arvuliselt on esikohal lavastatud „õnnetused“ autode ja koduse varaga, erinevad reisikindlustuse juhtumid ning juhtumid kodukindlustuses, kus kord juba hüvitatud kahju eest püütakse veel kord raha nõuda.
Kindlustuspettuse eest viieaastane vangistus
„Inimene kipub ühel hetkel mõtlema, et on kindlustusele mitmeid aastaid truult makseid tasunud ja nüüd, kus päriselt midagi juhtus, tuleks kahju suuremaks luisata või üks kord veel sama kahju eest hüvitist nõuda,“ tõi Jõhvik näiteid pettuse katsetest, mis ei ole enam järjepidevate kriminaalide pärusmaa, vaid keskklassi kuuluvate eestlaste viis raha teenida. Inimesed arvavad tihti, et on nutikad, kuid satuvad hoopis fookusesse kui võimalikud kindlustuspetturid ehk kurjategijad. Kergelt pääsevad need, kelle nõude hüvitamisest kindlustuspakkuja lihtsalt keeldub, sest tegelikult lubavad Eesti seadused pettureid karistada kuni viieaastase vangistusega.
„Paljud inimesed ei taju kindlustuspettust kuriteona, sest kannatajaks peetakse ainult kindlustusseltsi rahakotti ja ennast nähakse pigem nutika Kaval Antsuna. Tegelikkuses suurenevad nende kelmide tõttu ausate inimeste igakuised kindlustusmaksed,“ sõnas Jõhvik.
Kindlustusspetsialisti sõnul ootavad Seesami kahjukäsitlejaid kiired ajad, kui müügile saabub uus iPhone ja ühtäkki hakkab eelmiste mudelitega massiliselt õnnetusi juhtuma.
„Asi muutub imelikuks, kui sama inimene iga aasta uue telefoni turule tuleku ajal teatab eelmise varastamisest või katki kukkumisest, “ rääkis Jõhvik.
Kindlustust püüavad tüssata ka presidendilt autasu saanud
Hiljuti tuli Seesami kahjukäsitlejatel tegeleda juhtumiga, kus klient esitas kahjunõude kuumakahjustusi saanud diivani hüvitamiseks. Käsitluse käigus selgus, et kahjustus oli tekkinud oluliselt enne Seesamiga lepingu sõlmimist ja klient oli diivani eest hüvitist nõudnud ka eelmise kindlustusfirma käest. Olles sealt eitava vastuse saanud, kuna kodusel varal kindlustuskaitse puudus, jättis klient kindlustuspakkuja ja sõlmis lepingu Seesamiga.
Antud loos oli peaosa mängida tublil perekonnal, kes ka presidendi autasuga tunnustatud.
„Selliseid topeltmänge esineb kodukindlustuses üksjagu, kuid ehitustööde puhul on paljud partnerid kindlustusettevõtetel samad. Kui siis peaks seesama remondifirma esindaja minema korterisse, kus ta juba kord on sama kahju hindamas käinud, siis lähevad inimesed ikka näost kaameks,“ muigas Jõhvik ja tunnistas, et kahju korral kahju rahas hüvitamine ja natuke hiljem sama kahjunõudega teise kindlustusettevõttesse minek ei ole harv juhus.
Seesami esindaja sõnul teevad erinevate kindlustusseltside kahjukäsitlejad koostööd ning on piisavalt kogenud paljastamaks kelmide kavalaid plaane. Üha enam pettuseid jõuab kindlustusest ka politseisse ja seal võib süütuna näiv kelmus päädida rahalise trahvi või vangistusega. Igal juhul on pettusekatsega vahele jäänud klient kindlustusseltsis edaspidi suurema tähelepanu all.


maintext:
Kutsehariduskeskus restaureeris Kuressaare õigeusukiriku toolid
Toimetanud Urmas Lauri
2. detsembril andis Haapsalu Kutsehariduskeskus Kuressaare Püha Nikolai õigeusu kirikule üle 43 renoveeritud tooli ja 8 kirikupinki. Pingid ja toolid taastasid mööblirestaureerimise (MR15) ja tisleri (T15) eriala II kursuse õpilased õppetöö käigus pooleteise kuuga.
Toolid ja pingid vajasid lisaks viimistlusele ka puiduparandusi ning osadel toolidel tuli välja vahetada jalad. Värvimisel olid omad nõuded – toolid pidid olema värvitud käsitsi, õige värvitooniga ning värvimisel pidi kasutama naturaalset linaõli baasil värvi. Toolide seas olid ka mõned Lutheri vabriku toolid, millel vahetati toolipõhjad ning kanti peale šellak-lakk.
Puiduosakonna juhataja Margus Kripsi sõnul oli säärane tellimus puidutöö õppijatele väga õpetlik ja arendav. Töö käigus läbiti kogu protsess algusest lõpuni alates töö vastuvõtmisest, vigade hindamisest, parandustöödest ja värvimisest kuni valmistoodete pakendamise ja tellijale üleandmiseni.
Fotod: HKHK
Toolid restaureerinud mööblirestaureerijate õpperühm.
Haapsalu Kutsehariduskeskus andis Kuressaare Püha Nikolai õigeusu kirikule üle 43 renoveeritud tooli ja 8 kirikupinki. Pingid ja toolid taastasid mööblirestaureerimise (MR15) ja tisleri (T15) eriala II kursuse õpilased õppetöö käigus pooleteise kuuga.


title: Politseiõppus pani hommikul linna lukku

maintext:
Politseiõppus pani hommikul linna lukku
Kaire Reiljan
Foto arhiiv
Täna varahommikul oli Lääne prefektuuris õppus, mille käigus kutsuti kokku politsei isikkooseis ja maakonnakeskustest väljaviivatele teedele pandi kontrollpostid.
Õppus algas kell 5 varahommikul, kui läks laiali teade, et maakonna suurimate linnade peamistele teedele tuleb mehitada kontrollpostid. Lisaülesandena kontrollisid politseinikud sõidukijuhtide kainust ja dokumente.
Läänemaa politseijuhi Andrei Taratuhini sõnul tuli õppus ka talle üllatusena. „Umbes pooleteise tunni pärast oli linn lukkus,” ütles ta. Linn lukkus tähendab, et kõigil kolmel peamisel Haapsalu sisse-väljasõiduteel olid politseiekipaažid väljas.
Taratuhin lisas, et teedele suunatud politseinikud kontrollisid sõidukeid ja autojuhtide kainust. Haapsalu ümbruses kontrolliti kokku 600 autojuhti, kelle hulgast kaks olid ületanud alkoholi piirmäära. „Oli ka väiksemaid rikkumisi nagu puhastamata klaasidega sõitmine ja katkised laternad,” lisas ta.
Politseijuht tõdes, et Tallinna maanteel tekkis kontrollimise tõttu väike ummik. „Kuid ka see ei ole midagi erakorralist, sest ka tavaolukorras, kus on 30 inimest kontrollimas, kipub ummik tekkima,” selgitas ta.
Taratuhini sõnul pole selliseid õppusi Läänemaal tehtud vähemalt paar-kolm aastat. Esmaspäevahommikuse õppuse kohta ütles ta, et eesmärgid said täidetud. „Muidugi on asju, mida tuleks lihvida, aga selleks õppused ongi,” lisas ta.
Varahommikune õppus toimus kõigis Lääne prefektuuri haldusalla jäävates maakondades.
Lääne prefektuuri kriisireguleerija Maksim Korzini sõnul oli õppuse eesmärk testida seda, kui efektiivselt toimivad politsei sisemised teavitussüsteemid ja kuidas jõuavad ametnikud kriisiolukorras tööpostile.
„Meil ei ole viimasel ajal olnud Lääne regioonis sündmusi, mille raames oleks tulnud kokku kutsuda kõikide maakondade ametnikud ja seepärast otsustasime selle protsessi läbi mängida õppusega,“ rääkis ta.
Korzin lisas, et politseinikel tuleb olla valmis sekkuma väga tõsistele vahejuhtumitele, mis nõuavad n-ö linna lukku panemist. Selle harjutusega proovisimegi, kui efektiivselt ja kiiresti suudame seda tagada,“ ütles Korzin.
Lääne prefektuuris kuues maakonnas töötab kokku üle viiesaja inimese, kes harjutavad regulaarselt erinevate juhtumite lahendamist. Nii suuremahulist isikkooseisu kokkukutsumist viimastel aastatel Lääne prefektuuris korraldatud pole. Iga politseijaoskond on varem harjutanud oma maakonna piirides sarnasel põhimõttel.


authors:
Lääne Elu
Janar Sõber

maintext:
Läänemaa maadlejad selgitasid maakonna meistrid (1)
Janar Sõber
Laupäeval, 3. detsembril selgitati Lihula gümnaasiumi spordihoones Läänemaa meistrid kreeka-rooma maadluses ja naistemaadluses.
Võistlusel osales 36 noormaadlejat kuuest keskusest: Haapsalust 10, Lihulast 11, Martnast 9, Ristilt 3, Orissaarest 2 ja Kullamaalt 1. Sel aastal toimus mitteametlikult mõõduvõtt ka nelja tüdruku vahel.
Päeva üks parimaid ja põnevaimaid matše peeti Hannes Välise (Kullamaa) ja Reimo Milva vahel. Peale 6 minutilist mõõduvõttu väljus matšist võitjana Haapsalut esindav Reimo Milva, kellest sai ka meeste arvestuse raskekaalu Läänemaa meister.
Läänemaa meistrivõistlused kreeka-rooma ja naistemaadluses
Kuni 15 aastased
-25kg: 1. Charli Takk (Lihula), 2. Ats Kaasik (Lihula), 3. Hugo Õunaid (Haapsalu), 4. Richar Böttker (Risti), 5. Kermo Kundla (Risti)
-30kg: 1. Lisette Böttker (Risti), 2. Robin Heuer (Haapsalu), 3. Andro Niitvähi (Lihula)
-35kg: 1. Mero Karmo Simson (Haapsalu)
-40kg: 1. Stefan-Lauri Mölder (Lihula), 2. Jakob Kastepõld (Lihula), 3. Gregor Hendrik Mölder (Lihula)
-45kg: 1. Robin Uspenski (Haapsalu), 2. Harry Soo (Martna), 3. Artjom Vinogradov (Haapsalu)
-50kg: 1. Kevin Uspenski (Haapsalu), 2. Mihkel Sibul (Lihula), 3. Alvar Nikkel (Lihula)
-60kg: 1. Danila Boikov (Haapsalu), 2. Hendrik Rämman (Martna), 3. Martin Štolfa (Orissaare), 4. Tormi Mehide (Haapsalu), 5. Jarko Danilov (Martna)
-70kg: 1. Jaanis Soosaar (Martna)
+70kg: 1. Kaarel Kants (Martna), 2. Karmo Kask (Orissaare)
Täiskasvanud
-75kg: 1. Argo Kaas (Lihula), 2. Ainar-Sten Junker (Lihula), 3. Robin Uus (Haapsalu)
+75kg: 1. Reimo Milva (Haapsalu), 2. Hannes Välis (Kullamaa), 3. Kaspar Valper (Martna)
Tüdrukud
Absoluutkaal; 1. Hele Tamm (Martna), 2. Jana Viljak (Lihula), 3. Kaisa Rämman (Martna), 4. Helen Soo (Martna)


title: Haapsalu Rimile tehti pommiähvardus

maintext:
Haapsalu Rimile tehti pommiähvardus (4)
Lemmi Kann
Politsei otsis Rimi läbi, ei leidnud midagi kahtlast ja inimesed lubati poodi tagasi. Foto: Arvo Tarmula
Täna kella 16.15 paiku sai politsei teate, et Haapsalu Rimile tehti pommiähvardus.
Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juht Meelis Laurmann ütles Lääne Elule, et hoone piirati ümber, Rimi poest evakueeriti kõik inimesed ja pood otsiti läbi. "Mitte midagi kahtlast ei leitud. Inimesed lubati poodi tagasi," ütles ta kella 17.30 paiku.
Lääne prefektuuri pressiesindaja selgitas, et pommiähvardus saadeti e-kirja teel Lääne prefektuuri meiliaadressile.
"Kuna selles ei täpsustatud konkreetset Rimi poodi, kontrolliti ka teisi Lääne piirkonna Rimisid – Pärnus ja Kuressaares, kust samuti midagi kahtlast ei leitud."
Eelmisel nädalal sai politsei Põhja- ja Lõunaprefektuur e-kirja pommiähvardusega Prismale. Kas tegemist võib olla sariähvardajaga, on politsei pressiesindaja teatel vara öelda. "Selle selgitab välja uurimine."


title: Eesti aasta arst 2016 on Reet Tooming

maintext:
Eesti aasta arst 2016 on Reet Tooming
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva ja Reet Tooming. Foto Tiit Mõtus
Eesti tervise fond ning portaali www.arst.ee lugejad valisid Eesti aasta arstiks 2016 perearst dr. Reet Toomingu, kes töötab Ida-Virumaal Ahtme perearstikeskuses. Täna andis Eesti tervishoiu muuseumis 15. Eesti aasta arstile traditsioonilise Ivo Lille klaasskulpuuri üle sotsiaalkaitseminister Kaia Iva.
„Eesti elu edasikandjad on paljuski tublid eesti naised, kes teevad tänuväärset tööd,“ sõnas Eesti tervise fondi juhataja dr. Eero Merilind. „Ma ei kujuta hästi ette, mis juhtuks Eesti eluga, kui selliseid inimesi ei oleks. Ei maksa arvata, et parimad arstid töötavad ainult Tallinnas või Tartus. Avaldame aasta arstile tänu ja tunnustust, soovime talle jätkuvat energiat ja motivatsiooni Eesti elu edendamisel ning inimeste tervise eest hoolitsemisel.“
„Tulles 1994. aastal Ida-Virumaale tööle, pakkus tolleaegne Puru haigla juhataja Tõnis Tuisk mulle jaoskonnaarsti kohta, et edasi mõtleksin, mis eriala oleks mulle meelepärane. Jaoskonnaarsti töö paelus mind ja nii läksingi juba perearsti eriala õppima,“ rääkis dr. Reet Tooming. „Perearsti töö on raske, aga väga mitmekesine, vajab kiiret reageerimist ja pidevat enesetäiendamist. Rõõmu teeb see, kui patsient sind usaldab ja koostöö sujub. Pingeid maandab aga tervisekõnd looduses ja ujumine.“
Reet Tooming lõpetas Tartu ülikooli arstiteaduskonna ravieriala 1994. aastal, internatuuri 1996 ning 2002. aastal perearsti eriala spetsialiseerumiskursused. Õpingute ajal töötas ta Tartu kliinilises haiglas nii sanitari kui ka meditsiiniõena. Alates 1994. aastast töötab dr. Tooming Ida-Virumaal – esialgu Puru haiglas ning 2003. aastast Ahtme Perearstikeskuses perearstina. Dr. Reet Tooming on Eesti perearstide seltsi liige.
Portaalis www.arst.ee esitatud kandidaatide hulgast valis aasta arsti žürii koosseisus sotsiaalkaitseminister Kaia Iva, tervise fondi juhataja perearst dr Eero Merilind ning Põhja-Eesti regionaalhaigla kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa.
SA Eesti Tervise Fond on asutatud 25. mail 2007, mille eesmärk on eesti rahva tervise areng, aktiivse eluea pikenemine, tervislike eluviiside propageerimine ning terviseteabe jagamine.


title: Seapraad olgu jõululaual ühes tükis

maintext:
Seapraad olgu jõululaual ühes tükis
Kristjan Kosk
Haapsalu kutsehariduskeskuse kokandusõpetaja Tiina Sootalu soovitab jõuluprae lahti lõigata vahetult enne sööma hakkamist. Foto: Eduard Laur
Kui rahvalt küsida, mis on see hõrgutis, mis tuleks jõulude ajal lauale panna, ütleks enamik ikka, et verivorst, seapraad ja hapukapsas.
Haapsalu kutsehariduskeskuse kokandusõpetaja Tiina Sootalu selgitas, et kui vanasti pidas rahvas rohkem traditsioonidest lugu, siis nüüd hakatakse neist tasapisi lahti laskma. „Verivorsti ja hapukapsata ei kujuta jõule küll ette, kuid nende kõrvale on lisandunud veel palju muud maitsvat,” ütles Sootalu.
Ei ole harvad juhud, kui lauale pannakse kana-, pardi- või isegi hanepraad. „Topitakse õunad ja hapukapsas sisse ja pannakse ahju,” teadis Sootalu. Üks põhjus on selles, et rahvas otsib uusi maitseid. Teine on aga selles, et inimesed soovivad lihtsalt kergemat kõhutäit. Teadupärast seedib linnuliha loomalihast kergemini.
Sootalu teadis lisada, et alles mõne aasta eest oli väga populaarseid jõuluroogi ahjus tehtud part. „Kui mõni aeg tagasi terved pardid müügile tulid, said need kohe ääretult populaarseks,” teadis Sootalu ja lisas, et jõululauale sobib ka kala, näiteks forell.
Liha olgu ühes tükis
Ainus toiduaine, mille Sootalu välistas, on riis. „Seda ei kiputa meie kultuuris jõululauale panema,” ütles ta. Kui ahjus on siga, part või hani, on kõrval ikka ahjukartul, aga mitte riis. „Keelatud ei ole, kuid sea ja pardi tegemine koos kartuliga tuleb ikka Euroopa poolt. Riisitoidud seal levinud ei ole,” täpsustas ta.
Siiski manitses kutseõpetaja, et jõulutoidu serveerimisel on mõned reeglid, mida võiks igaüks jälgida. Nimelt kui praad ahjust lauale tuua, peab saama selle lahti lõigata vahetult enne sööma hakkamist. „Sea- või kanapraad ei tohiks olla mitte lihtsalt hautis, vaid ikka mahlane ja pealt mõnusalt krõbe tervik.”
Selleks et liharoog ahjus pealt krõbedaks saada, nii et sisu parajalt pehme oleks, tuleb lihale ahjus anda mitu temperatuuri. Sootalu rääkis, et liha ei vajagi küpsemiseks kuigi kõrget temperatuuri. „100 kraadist täitsa piisab,” teadis Sootalu. Kui küpsetada liha 150 kraadi juures, kehtib reegel, et ühe kilo liha kohta peab hõrgutis ahjus olema ühe tunni. Madala temperatuuri korral kauemgi.
Krõbeda kooriku tekkimiseks tuleb lihale vahetult enne ahjust välja võtmist anda suuremat kuumust. „Veerand tundi kuumusel 200 kraadi teeb väga mõnusa kooriku,” ütles Sootalu.
Pits viina käib asja juurde
Sootalu jätkas, et osa kokki käitub teistpidi ehk esmalt pruunistavad nad pinnale kooriku ja siis alandavad temperatuuri, et liha ka seest küpseks. „Seegi lähenemine ei ole vale, peaasi et roog lõpuks hea ja maitsev välja tuleks.”
Mida jõulutoidule peale rüübata, selles jätab Sootalu vabad käed. Küll aga möönis ta, et Eesti rahva komme on, et niisama lihtsalt lauda ei istuta ega sööma hakata, vaid ikka pits viina käib kõige alla. „Seda ei pea küll tegema, kuid see on ikkagi meie vanarahva komme,” lisas ta.
Janu kustutamiseks soovitab Sootalu tarbida vett. „Magusaid jooke ma ei poolda,” ütles ta ja lisas, et väga maitsev on vesi, millesse on lisatud pohli või jõhvikaid. „Sidrunivesi on liiga ära leierdatud.”
Jõuluaja ülesöömise vältimiseks oli Sootalul ainult üks lihtne soovitus. „Võtke väiksem taldrik.”


maintext:
Eestimaalased andsid Ratasele hindeks 3,54 (6)
BNS
Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakondlane Jüri Ratas alustab peaministritööd hindega, millele Taavi Rõivas kordagi lähedalegi ei jõudnud, nimelt andsid elanikud talle hindeks 3,54, kirjutab Eesti Päevaleht.
Eesti Päevaleht on alates 2015. aasta maist koos Turu-uuringute AS-iga viiepallisüsteemis uurinud, kui rahul ollakse peaministri tööga. Sellel ajavahemikul on varem olnud peaministriks ainult Taavi Rõivas, kelle reiting ei jõudnud 17 küsitluse korral kordagi hindeni 3. Ent esimesi nädalaid peaministri ametis oleva Jüri Ratasega on inimestel seotud väga kõrged ootused. Esimene küsitlus andis lausa hinde 3,54.
Kuna Ratas astus ametlikult peaministri ametisse küsitlusaja esimesel päeval, kõlas seekordne küsimus pisut teisiti. Seni on küsitud: „Millise hinnangu annate Taavi Rõivase tööle peaministrina?” Seekord küsiti: „Mis te arvate, milline saab olema teie hinnang Jüri Ratase tööle peaministrina?” Seega kajastub tulemuses rohkem ootust kui hinnangut seni tehtud tööle, mida iseenesestmõistetavalt pole olnud kuigi palju.
Aga ootust jagub Ratasele palju, kirjutab Eesti Päevaleht. Positiivsed hinded on selges ülekaalus: kokku 36 protsenti küsitletuid pani oma eeldatavaks hindeks 5 või 4. Hinde 1 või 2 sai ta ainult 6 protsenti vastanutelt. See aga ei näita uuringujuht Juhan Kivirähki sõnul sugugi mingit hurraaoptimismi.
„Ehkki positiivsed hinnangud on selges ülekaalus, eelistab 34 protsenti küsitletuid oma hinnangu veel andmata jätta,” selgitas ta. „Ülejäänud hindavad Ratase tööd kolme vääriliseks.” Viimase Taavi Rõivase kohta tehtud küsitluse puhul oli „ei oska öelda” vastajaid 16 protsenti.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Kristen Michalist võib saada Reformierakonna uus juht
Toimetas Lemmi Kann
Kristen Michal. Foto: arhiiv
Reformierakonna fraktsiooni esimees Kristen Michal kinnitas oma soovi kandideerida uue aasta alguses toimuval Reformierakonna üldkogul partei esimeheks, kirjutab ERR-i uudisteportaal.
"Jah, kandideerin erakonna esimeheks," ütles Michal.
"Olen erakonnas pea selle asutamisest, täna juhin Tallinna piirkonda ning kui erakonnakaaslased mind toetavad, siis olen valmis olema see, kes ühendab erakonna põlvkonnad ja tugevused meeskonnas, millele võrdväärset on raske leida."
Michal ütles, et uue esimehe ülesanne on ühenda partneritena Reformierakonna sisuline võimekus, teadmised valitsusest, visionääride ideed Eesti paremast tulevikust ning organisatsiooniline tugevus.
Michali kõrval on oma kandideerimisest juba teada andnud ka Hanno Pevkur. Talle soovis Michal edu.


maintext:
Kohaliku omaalgatuse programmi toetuste pärast läks rebimiseks
Toimetas Lemmi Kann
Kohaliku omaalgatuse programmi sügisvooru laekus taotlusi ligi kaks korda enam kui kasutada olevaid vahendeid, teatas Lääne Maavalitsus.
Läänemaalt esitati kokku 23 projektitaotlust mahus 31 605,18 eurot. Maakondliku komisjoni ettepanekul rahastatakse neist 13 projekti kogumahus 17 988,45 eurot.
"Sügisvoorus oli meeldiv näha päris mitut uut taotlejat ning huvitavat ideed, mis ka toetamist leidsid," ütles Lääne Maavalitsuse maaelu spetsialist Mati Kallemets.
Eraldi tõstis maavalitsus esile järgmised projektid:
Meetme 1 – kogukonna areng – eesmärgiks on kogukonna identiteedi tugevdamine, kogukonnaliikmete teadmiste ja oskuste kasv ning tõhusama koostöö.
Hindamiskomisjoni kõrgeima hinde sai Piirsalu külaseltsi projekt, kus küla 500. ja Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamiseks plaanitava etenduse "Piirsalu 500" tarbeks korraldatakse näitlemise meistriklass.
Toetus 846 eurot.
Oru Seltsi projektiga "Õpime korrastama vana mööblit" plaanitakse külakogukonna liikmetele anda uusi teadmisi ja oskusi vana mööbli restaureerimisel.
Toetus 1084,35 eurot.
Kogukonnaliikmete kaasamiseks ja siduvuse suurendamiseks plaanib MTÜ Risti Huvi projekti "Indiaaniõhtud raamatukogus".
Toetus 900 eurot.
Teised projektid:
MTÜ Lääne maakonna spordiliit Läänela – Läänemaa Sõprade liiga: 2000 eurot
MTÜ Hoovõtukeskus – Sära silma: 1962,26 eurot (Osalises mahus)
MTÜ Noorte Vaba Aeg – Haapsalu lasteaed Tareke perepäev "Ratastega Paralepa terviserajal": 1209,44 eurot
MTÜ Igapäevakeskus – Koolitus "Kohalikust savist Rumfordi kamina ehitamine": 1069,21 eurot (Osalises mahus)
Kokku: 9071,26 eurot
Meetme 2 ehk elukeskkonna ja kogukonnateenuste arendamine – eesmärgiks on kogukonnaliikmete ühistegevust soodustavate avalikus kasutuses olevate objektide ja kogukonnaliikmetele vajalike teenuste olemasolu ja tagamine.
MTÜ Kirbla Külaselts projekt "Kirbla rahvamajja köögitehnika soetamine" eesmärk on rahvamaja kööki elektripliidi, õhupuhasti ja külmiku hankimine. See annab võimaluse kasutada kööki õppeköögina, kus korraldada kogukonnale tervisliku toitumise ja toidukoolitusi. Samuti saab kööki kasutada erinevate ürituste läbi viimisel.
Toetus 1061,97 eurot.
MTÜ Suitsusauna Selts SUSS projekt "Seljaküla külaplatsi elektrifitseerimine", annab võimalused varustada elektriga külaplatsile ehitatava suitsusaun ja majapidamishoone.
Toetus 1575,60 eurot.
MTÜ Vormsi Merepääste Selts soovib projekti "Vormsi Merepääste Seltsi reageerimisvõimekuse tõstmine" toel hankida generaatori, mis võimaldab päästesündmustel efektiivselt ja sõltumatult tegutseda.
Toetus 1552,50 eurot.
Teised projektid:
MTÜ Taebla Spordi- ja Kultuuriklubi Kehale ja Vaimule – Taebla aleviku ühisürituste helikvaliteedi parendamine: 2000,00 eurot
MTÜ Oru Spordiklubi – Linnamäe rekreatsiooniala paviljoni püstitamine: 2000,00 eurot
MTÜ Rõude Muuseum – Rõude muuseumile kokkupandavad lauad-toolid: 727,12 eurot (Osalises mahus)
Kokku 8917,19 eurot
Uus võimalus ideid realiseerida ja selleks kuni 2000 eurot toetust saada, on 1. aprillil 2017.


maintext:
Paul Varul: riigikohus tegi põhiküsimuses väga soodsa otsuse
Toimetanud Urmas Lauri
Vandeadvokaat Paul Varuli sõnul tegi riigikohus haldusreformi seadust puudutavas kohtuotsuses selle põhiseadusele vastavuse kontrolli taotlenud omavalitsusüksuste suhtes põhiküsimuses väga soodsa järelduse, vahendas ERRi uudisteportaal.
"Riigikohus nõustus taotlejatega, et 5000 elaniku nõue ei ole määrava tähendusega ning on ka muid kriteeriume," ütles Varul ERR.ee-le.
"Tähtsaim järeldus on ja riigikohus on seda ka põhjalikult käsitlenud, et nende omavalitsuste, kus on alla 5000 elaniku, iseseisev jätkamine on siiski võimalik. Samuti on võimalik omavalitsusel sundliitmist kohtus vaidlustada," kinnitas Varul.
Vandeadvokaadid Jüri Raidla, Arne Ots ja advokaat Martin-Johannes Raude, kes esindasid haldusreformi asjas valitsust, märkisid, et ka riigikohus rõhutas, et Eesti on ühtne riik ning kohalikud omavalitsused ei ole mõeldud olema "riigid riigis" ning haldusterritoriaalse korralduse muutmine on oluline riigielu küsimus, mille otsustamine peab olema seadusandja pädevuses.
Täismahus artiklit saab lugeda siit.


maintext:
Mees päästis Linnamäel naise vingusurmast
Tarmo Õuemaa
40aastane Soomes elav Egle Tenno võib edaspidi 25. novembril tähistada oma teist sünnipäeva, sest just siis tõi elukaaslane ta tagasi vingusurma lävelt.
Reede, 25. novembri õhtul oli muidu Soomes elav Egle oma elukaaslasega puhkusel mehe kodus Linnamäel ja tegi sauna. „Kümme minutit enne seitset õhtul läksime sauna. Juba esimese leili ajal oli mul raske hingata. Tundsin, et mul on paha, tegime uksed lahti ja läksin ette riietusruumi,” kirjeldas naine.
Riietusruumis naine kükitas, kuni hakkas nii külm, et ta otsustas tagasi lavaruumi minna. „Heitsin lavale pikali ja rohkem ei tea midagi. Ühel hetkel jõudis läbi udu teadvusesse mehe hääl, mis hüüdis, et ma paneksin käed talle ümber kaela,” rääkis Egle.
„Ma ei saanud mitte midagi aru, kus ma olen, mis must tahetakse või mis toimub. Mees rääkis, et oli mind tükk aega raputanud ja karjunud, et ma üles ärkaks,” ütles ta.
Lõpuks lõi Egle silmad lahti ja mees talutas ta eesruumi, kus pani riided ümber ja viis tuppa toibuma. „Ma olin ikka veel täitsa loll,” kirjeldas naine. „Endiselt oli väga paha olla. Mees kutsus kiirabi ja mind viidi Haapsallu haiglasse.”
Kui kiirabi õue jõudis, oli kell 19.45. Ka kiirabiautos oli Eglel veel väga paha – pea valutas ja oli väga külm. „Mulle anti hapnikku ja hakkas parem. Arstid olid hästi toredad, saan küll neid ainult kiita,” ütles ta. Egle sõnul oli vingusurmast pääsemine tõeline ime, sest ka mees oli saanud vingumürgistuse. „Ta oli sauna eesruumis ise ka teadvuse kaotanud ja kukkunud otsaesise katki. Õnneks suutis ta end kokku võtta ja mind kuidagi välja saada,” rääkis naine.
Tagantjärele tunnistab naine, et saunaahju siibri kinnipanemisega sai kiirustatud. „Õppetund on see, et kui veel mõni tukk ahju all hõõgub, siibrit kinni ei pane.”
Naise sõnul oli ving salakaval, mingit lõhna saunas tunda ei olnud.
Läänemaa haigla ravijuht Kai Tennisberg ütles, et vingugaasimürgistused on jäänud haruldasemaks, sest vähem on ahiküttega maju. „Vingugaas on väga ohtlik, sest sellest ei saa aru – lõhna ei ole ja välja ei paista. Ainult enesetunne läheb pahaks, pea käib ringi, ei jõua liigutada,” ütles ta.
Isegi vingugaasimürgistuse ohver näeb hea välja. „Vingugaas seob end punaste verelibledega ja ohver näeb välja ilus ja tervisest pakatav,” ütles Tennisberg. „Vingumärgistuse vastu ei aita muud kui hapnik ja välja värske õhu kätte minek.”


maintext:
Ida-Virumaa arst jäi süüdi surma põhjustamises (2)
BNS
Viru maakohus tunnistas neljapäeval Kohtla Järve haigla arsti Igor Gorjatšovi süüdi inimese surma põhjustamises ettevaatamatusest ja mõistis talle karistuseks ühe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistuse, kirjutab BNS.
Viru ringkonnaprokuratuur esitas mullu 31. juulil Gorjatšjovile süüdistuse. Süüdistuse kohaselt ei pannud Gorjatšov, viibides 24. novembril 2012 arstina tööl Kohtla-Järve linna haiglas kiirabiga tema juurde toimetatud raskes seisundis 42-aastasele mehele õiget diagnoosi, jättis kannatanu seisundi jälgimiseks hospitaliseerimata ja lubas ta samal õhtul kodusele ravile. Arsti tegevusetuse tulemusena õigeaegselt diagnoosimata jäänud haigus põhjustas päev hiljem patsiendi surma.
Arstile mõistetud ühe aasta ja kuue kuu pikkust vangistust ei pöörata täielikult täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane kaheaastase katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu. Katseaeg hakkab kulgema alates kohtuotsuse kuulutamisest.
Tsiviilhagi katteks mõisteti Igor Gorjatšovilt kannatanu kasuks varalise kahju hüvitamiseks 406 eurot ja mittevaralise kahju hüvitamiseks 14 190 eurot.
Kohtuasi lahendati üldmenetluses ja otsus ei ole veel jõustunud.


maintext:
Noarootsi-Uuemõisa silla analüüs valmib aprilli lõpuks
Tarmo Õuemaa
Lääne maavalitsus, Noarootsi vallavalitsus ja Ridala vallavalitsus sõlmisid lepingu Noarootsi – Uuemõisa silla tehnilise teostatavuse analüüsiks.
Leping näeb ette praeguse liikluse analüüsi ja sillaliikluse prognoosi, teetammi ja silla trassi valiku. Antakse ka silla maksumuse eksperthinnang. „Analüüs pakub nii ligikaudse maksumuse, silla või tammi trassi ja eskiislahenduse,” ütles Noarootsi abivallavanem Aivo Hirmo (pildil).
Noarootsi poolsaare ühendamine Haapsaluga silda mööda on noarootslaste vana unistus. „Püsiühendus on Noarootsi valla üldplaneeringus, aga ka Ridala valla üldplaneeringus ja Lääne maakonnaplaneeringus,” selgitas Hirmo, miks kaasati Ridala vald ja Lääne maavalitsus.
Noarootsi ja Uuemõisa vahelise ühendustee pikkus on umbkaudu 2 kilomeetrit. „Vesi on seal nii madal, et sel sügisel sai selle maa enam-vähem läbi jalutada,” ütles Hirmo.
Analüüsi teeb Skepast & Puhkim OÜ hiljemalt tuleva aasta 30. aprilliks.


maintext:
Vallad üritavad 5000 elanikku täis saada kingituste abil
BNS
Vaivara uued elanikud võivad võita Subaru Foresteri. Foto wikipedia
Napilt vähem kui 5000 elanikuga vallad meelitavad sundliitmise vältimiseks uusi elanikke kingitustega, et nõutav elanike arv aasta lõpuks siiski täis saada, kirjutab Eesti Päevaleht.
Teisipäeval langetab riigikohus otsuse, kas Eesti omavalitsusi juba aastaid ärevil hoidnud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavad sätted on põhiseadusega vastavuses.
Omavalitsustel on jäänud veel kaks nädalat, et ületada seadusega nõutav 5000 elaniku piir. Erandite küsimus ja segane jutt on pannud paljud omavalitsusjuhid õlekõrrest haarama ning uute elanike meelitamise eesmärgil tuuakse mängu nii autod kui ka kokaraamatud.
Raasiku vald pakub võimalust osaleda kuue reisipaketi loosimises, millest kolm viivad Kreetale ja kolm Türki. Loos toimub ainult siis, kui aasta alguseks on vallas 5000 elanikku.
Kadrina vald pakub kingituseks on kokaraamatut ja spordikeskuse aastast tasuta kasutamisvõimalust. Lisandus ka saunaklubi tasuta külastus.
Vaivara vald pakub kõigile, kes registreerivad ennast aasta lõpuks Vaivara valla või Narva-Jõesuu linna elanikuks, võimalust osaleda sõiduauto Subaru Forester loosimises.
Hiiu vald aga lubab kinkida igale uuele vallaelanikule järgmise aasta alguses Hiiumaa ettevõtjate toodangut.
Ühinemisotsuse on praeguseks teinud 17 piirkonnas kokku 60 omavalitsust. Paljud volikogud on kavandanud ühinemise otsustamise alanud nädalasse. Kui paljud volikogud jätavad otsuse tegemata, selgub jaanuari alguseks.
Riigikohtusse pöördunud kohalikud omavalitsused on vaidlustanud haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete kooskõla kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse, individuaalse õigussubjektsuse garantii, ärakuulamise nõude, finantsgarantii ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega, samuti demokraatia ning õigusselguse põhimõtetega.
Omavalitsusjuhid ise on aga kõhkleval seisukohal ega näe võimalust, et ka nende kasuks tulev riigikohtu lahend suudaks sundliitmist peatada.


title: Tööpuudus jäi samale tasemele

maintext:
Tööpuudus jäi samale tasemele
Kaire Reiljan
Kuigi novembri lõpuks oli Läänemaal paar töötut vähem kui kuu varem, jäi töötuse osakaal samaks.
Novembri lõpuks oli Läänemaal tööta 549 inimest, mis on 4,8% tööjõulisest elanikkonnast. Sama suur oli töötuse osakaal ka oktoobri lõpus.
Läänemaa töötuse tase on Eesti keskmisest, mis on 4,4%, pisut kõrgem. Kõrgeim oli novembris registreeritud töötuse määr jätkuvalt Ida-Virumaal (10,2%) ja Valgamaal (8,2%) ning madalaim Tartumaal ja Harjumaal (3,1%).
Kõige suurema osa eelnevalt töötanud registreeritud töötutest moodustasid Eestis novembri lõpus lihttöölised (22%), teenindus- ja müügitöötajad (17%) ning oskustöötajad ja käsitöölised (17%).


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

maintext:
Leht: raudteemuuseumile lubatud vedur ei pruugi kunagi Haapsallu jõuda
Toimetanud Kaie Ilves
Võimalik, et päris auruveduri asemel peab raudteemuuseum edaspidi leppima mudeliga. Arvo Tarmula foto
Postimees kirjutab, et kuigi kultuuriministeerium andis Tallinna endise transpordikooli õuel seisva auruveduri juba kevadel üle Haapsalu raudteemuuseumile, võib tekkida olukord, kus ministeerium peab oma sõnu sööma ja muuseum ei saagi kauaoodatud vedurit.
Musta-punasekirju auruvedur kuulub 1997. aastast ka kultuurimälestiste hulka. Tänavu märtsis otsustas kultuuriministeerium veduri üle anda Haapsalus asuvale raudtee- ja sidemuuseumile. Seega kuulubki vedur kevadest saati muuseumile, kuid tegelikkuses ei ole nad seda siiani enda kätesse saanud.
Enne kooli sulgemist ei tahetud vedurit Lääne-Eestisse transportida ning ka sügisel jäi asi soiku. Nüüd on jällegi käima läinud arutelu – kas veduri kolimine on üldse hea mõte?
Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnaplaneerimise amet leiavad, et ega ikka ei ole küll. Linnaplaneerimise ameti juhataja Anu Hallik-Jürgenstein võttis nädal tagasi ühendust muinsuskaitseametiga, toonitamaks, et mälestis peaks omal kohal edasi olema.


maintext:
Põhja-Läänemaa vallajuhid panid allkirjad ühinemislepingule
Tarmo Õuemaa
Ühinemisleppele andsid allkirja viie valla juhid. Foto Arvo Tarmula
Täna keskpäeval kirjutasid viie Põhja-Läänemaa valla juhid Kullamaal pidulikult alla liitumisleppele, mille järgi moodustatakse Martna, Kullamaa, Lääne-Nigula, Noarootsi ja Nõva vallast pärast valimisi tuleva aasta sügisel tervet Põhja-Läänemaad hõlmav Lääne-Nigula vald.
Uues vallas hakkab elama üle 7000 inimese ja selle pindala saab olema üle 1400 ruutkilomeetri.
„ Maavanem Neeme Suur ütles, et uus Lääne-Nigula vald ei saa olema tavaline. Kui harilikult on vallas suur keskus ja selle ümbes väiksemad külad, siis Lääne-Nigulal sellist ülesehitust olla ei saa.
Mitu vallajuhti kahetses, et allkirjasid andmas ei ole Lõuna-Läänemaa valdasid Lihulat ja Hanilat.
Praeguse Lääne-Nigula vallavanem ja ühinemiskonsultant Mikk Lõhmus kiitis Põhja-Läänemaa valdu viisakate ühinemisläbirääkimiste eest. „Meie vaidlesime sisulistel teemadel. Mujal on kohti, kus siiani vaieldakse nime ja vallakeskuse üle ja kui ükskord ühinetud, siis avastatakse, et tähtsates asjades ei ole kokku lepitud,” sõnas ta.
Ühinemiskonsultant Rivo Noorkõiv nentis, et nii suuri haldusreforme tehakse Eestis korra või kaks sajandis, mitte tihedamini. Ka tema kiitis läbirääkimisi. „Räägiti sisust, vaieldi, kui vaja. Halbu emotsioone, mis oleks läbirääkimised ussitama ajanud, ei lastud välja,” ütles ta.


maintext:
Anti Nöör võistleb laupäeval Rahvalõõtsal
Kaire Reiljan
Tallinna televisioonis (TTV) teist hooaega peetaval lõõtsamängijate võistlusel astub sel laupäeval võistlustulle Haapsalu lõõtsamängija Anti Nöör.
Sel laupäeval, 17. detsembril kl 19.30 TTVs eetris olevas Rahvalõõtsa saates on Anti Nööri konkurentideks Aigar Lumi Põlvamaalt ja Feofan Roos Pärnumaalt. Nädal hiljem, 24. detsembril kl 19.30 näeb samal kanalil jätkusaadet Rahvalõõts külas, kus saatemeeskond tutvustab kõiki kolme pillimest ka kodustes oludes.
Selle hooja Rahvalõõtsa võistlussaated on Tallinna televisooni eetris olnud juba oktoobrist. Kokku osaleb 18 pillimeest, igas saates mängib kolm. Anti Nööri sõnul said pillimehed ise valida esitamiseks kaks lugu, ainus tingimus oli, et üks peab olema instrumentaalpala, teine aga lauluga.
Iga saate järel selgitab nädal aega kestev telefonihääletus välja parima pillimehe, kes pääseb 14. jaanuaril Põlvas toimuvasse finaali.
Rahvalõõts on Tallinna televisiooni eetris teist hooaega. Anti Nööri sõnul ei tea ta, et mõni Läänemaa pillimees oleks Rahvalõõtsal võistelnud. „Võrreldes näiteks Lõuna-Eesti kandiga on Läänemaal on üldse lõõtsamängijad väga vähe,” möönis Nöör.
Eelmisel hooajal oli Rahvalõõts Tallinna televisiooni kõige vaadatum saade.


title: Rolf Roosalu mitu nägu

maintext:
Rolf Roosalu mitu nägu
Lemmi Kann
Aastaid muusikalide ja popmuusika lavadel trooninud Rolf Roosalu pani kanna maha ka akadeemilise muusika maailmas. Foto: Peeter Langovits
Eestimaa inimestele popmuusikuna tuntud Rolf Roosalul, kes andis eelmisel aastal näosaates aimu oma tegelikest vokaalsetest võimetest, on veel üks nägu, mis veel üleliia tuttavalt ei kõla.
Detsembri keskel kuuleb ja näeb Rolf Roosalut Haapsalu toomkirikus, kus ta annab koos Saara Kadakuga jõulukontserdi. Rolf leiab, et kohustuslikus korras – sest „nii on kombeks” ja „kõik teised ju lähevad” – ei peaks keegi jõulu- ega mingile muule kontserdile minema. „See on iga inimese sisetunde küsimus,” rõhutab ta. Kui kontserdi reklaami nähes tekib aga tunne, et seda tahaks nüüd küll kuulda-näha, tasub oma sisemist häält kuulda võtta.
Rolf tunnistab, et ta ise on üsna kehv tuurikontsertidel käija ja viimasel ajal eelistab hoopis klassikalist muusikat. „Ma käin rohkem Estonias ooperit ja balletti vaatamas – kõik uued lavastused üritan ära vaadata,” räägib Rolf ja selgitab, et tema valikut on kindlasti mõjutanud Eesti muusika- ja teatriakadeemia (EMTA). Sel kevadel jõudsid tema kolm aastat väldanud õpingud selles koolis lõpule.
Klassikalist muusikat kuuleb tänapäeval muidugi tunduvalt vähem kui popmuusikat. „Kui paned autos raadio mängima, siis sealt tuleb rohkem main stream’i ja poppi. Klassikalist muusikat satub inimene palju harvemini kuulma ja see mõjub siis kuidagi palju värskemalt kui popp,” seletab Rolf. Sest teadagi, kui midagi saab väga palju, hakkab see paratamatult „tapeediks” muutuma ja väärtust kaotama. Et sellises taustsüsteemis eristuda, peab millegi väga erilisega lagedale tulema. „Eks popmuusikas ole võimalik üllatada küll, aga tundub, et järjest vähem ja vähem,” nendib Rolf.
Klassika rokib
Tegelikult oli praegu klassikaliseks nimetatav muusika kunagi samuti popmuusika – sel ajal kui seda loodi. Oma aja popkontsertide üks staare oli näiteks Mozart, ainult et neile kontsertidele pääsesid vaid valitud ja sündmus oli seda väärtuslikum, et pärast kontserti ei saanud artisti autogrammiga helikandjat koju kaasa osta. „Aga pärast teatris ooperinautimist oli publikul võimalus lunastada nähtud-kuuldud teose partituur, mille järgi siis kodus hiljem meenutuseks musitseerida,” märgib Rolf. Iga muusikasündmus oli tol ajal kordumatu ja seetõttu ka hindamatu väärtusega.
Rolf Roosalu hääleulatus on kolm ja pool oktaavi. Farinellina käis ta oma häälega ära ka soprani mängumaadel. Foto: TV3
Sedapuhku ongi Rolfi jõulukontserdiga juhtunud nii, et publik jookseb tormi klassikalise muusika peale – kontserdi reklaamklipis kõlab George Frideric Händeli maailmakuulus aaria „Lascia ch’io pianga”, mida Rolf esitas Farinellina telesaates „Su nägu kõlab tuttavalt”. Muidugi ei saa eitada, et suuresti ongi näosaade „süüdi” selles, et see imeilus aaria masside teadvusse murdis. Rolfi imetlusväärses esituses muidugi. Kaks kontserti oli selleks hetkeks, kui novembri lõpus Rolfiga juttu ajame, juba välja müüdud, ja 30. detsembriks Tallinnas Kaarli kirikus lisakontsertki välja kuulutatud.
„Aga me teeme ikka mõned tuntud jõululood ka,” lubab Rolf kontserdi kavast rääkides, „ja paar minu enda kirjutatud lugu ning paar näosaate säravamat etteastet, sellised laulud, mis jõulumeeleoluga sobivad, aga pole otseselt jõuludega seotud.”
Farinelli roll ei olnud Rolfil sugugi esimene kord klassikalise laulmisega kokku puutuda. „Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppisin poolteist aastat klassikalist laulmist, aga siis ma tundsin, et see pole päris minu jaoks,” meenutab Rolf. Juhtus hoopis nii, et Rolf jõudis muusikalide ja popmuusika juurde ning tundis end selles maailmas igati hästi. Muusikaakadeemias õppides tärkas temas aga tänu Kristel Pappelile (Eesti muusikateadlane ja teatrikriitik) ja Toomas Siitanile (muusikateadlane ja pedagoog, Eesti muusika- ja teatriakadeemia professor) uuesti huvi klassikalise muusika ja tolle aja heliloojate vastu. „Millist elu nad elasid, kuidas läbi põlesid, pankrotti läksid, mis hetkel nad oma kõige paremad teosed kirjutasid – see kõik on väga põnev,” räägib Rolf.
Näosaates astus ta omaaegse maailmakuulsa kastraadi Farinelli kingadesse, kelle elust rääkivast Oscarite vääriliseks hinnatud samanimelisest filmist võeti laenuks aaria visuaalne pool. Kui filmis „kleebiti” Farinelli hääl kokku mitmest „tükist” – meeshäälsest kontratenorist ja naishäälsest koloratuursopranist – ning on digitaalselt täiuslikkuseni paika timmitud, siis Rolfil tuli mõistagi naturaalselt ja oma jõududega hakkama saada.
Rolfi sõnul püüab ta mingi asjaga alustades alati eemale peletada mõtted, et „ei tea, kas ma ikka suudan nii hästi…”. „Endas kahtlemine ei vii mitte kuhugi, ükskõik, mis alal inimene tegutseb. Tuleb leida endas see kindlustunne ja kõvasti vaeva näha. Kui tunnetad, et sul on eeldused, tuleb neid edasi arendada ja siis on kõik võimalik.”
Kui Rolfi Farinelli näosaates oma etteaste lõpetas, tõusis publik aplodeerides ja vaimustusest rõkates püsti.
Teistsugune muusika
Eesti muusika- ja teatriakadeemias ei õppinud Rolf aga mitte laulmist, vaid hoopis elektroakustilist heliloomingut. Et just selles suunas liikuda, oli Rolfil enda sõnul selge juba ammu ja kuigi esimene katse luhtus, ei andnud ta alla. „Ma proovisin 2002. aastal sisse astuda, aga jäin täpselt joone alla,” meenutab Rolf ja lisab, et ju ta siis ei olnud valmis. Saatus mängis talle kätte hoopis teised kaardid ja pakkumused. „Aga kusagile jäi see mõte idanema. Ühel hetkel tundsin, et mul on kiiresti vaja midagi õppima hakata, sest avastasin, et korraga oli mul liiga palju vaba aega, mida mingite tobedate mõtete peale kulutada,” muigab Rolf. Seekord sai ta kooli sisse.
Nii juhtuski, et laia avalikkuse silmis endiselt popmuusiku silti kandev Rolf Roosalu kirjutas oma muusikaõpingute esimese semestri lõpetuseks ilma suurema meediakära ja tähelepanuta teose tšellole ja klaverile pealkirjaga „Keskööpäike”, mille kandsid kontserdil Tallinna metodisti kirikus ette klassikatäht Marcel Johannes Kits ja kõrgelt hinnatud pianist Age Juurikas. Olgu mainitud, et metodisti kirik on üks parima akustikaga kontserdipaiku Tallinnas, mistõttu muusikaakadeemia oma kontserte seal ka korraldab.
EMTA lõputööks kirjutas Rolf teose sümfooniaorkestrile, vokaalile ja elektroonikale – islandikeelse pealkirjaga „Stormar” ehk „Tormid”. „Ma olen Islandist väga sisse võetud,” selgitab Rolf pealkirja keelevalikut. Kolm korda on ta Islandil käinud ja kavatseb veelgi minna. Ühel oma reisil Islandile nägi ta öösel üht unenägu, millest ärgates hakkas „Stormari” idee küpsema.
Üks teose detaile on lummav vokaalipartii, mille esitamise usaldas Rolf Laura Põldverele. „Laura laulab seda tegelikult täiesti olematus keeles,” selgitab Rolf. Selle märkusega seoses tekkis siinkirjutajal tahtmatult paralleel Sven Grünbergi kuulsa „Balliga” filmist „Hukkunud alpinisti hotell”, kus helilooja kasutas samuti väljamõeldud keelt, küll hoopis teistel, ajastust tulenevatel põhjustel. Kes aga soovib, võib kahe mehe helikeelest mõned muudki paralleelid välja noppida. Näiteks põhjamaiselt müstilise maiguga karge õhulisuse.
Selle aasta juunis kõlas üle-eestilisel nais- ja neidudekooride laulupäeval Pärnu Vallikäärus Rolfi kirjutatud teos „Hiiepuud”, mille võttis juba eelmisel aastal oma repertuaari Haapsalu tütarlastekoor Canzone ja käis sellega ka rahvusvahelisel pop- ja jazzkooride konkurssfestivalil Lauluragin. Tagasi tuldi II koha ja Eesti kooriühingu eripreemiaga.
Selle aasta oktoobris esietendus Viljandi kultuuriakadeemia mustas saalis noore koreograafi Raho Aadla tantsulavastus „DI”, mille muusika pärineb Rolfi sulest. „Mul on sahtlis olevat materjali päris palju, osa sõpru-tuttavaid on seda kuulnud,” andis Rolf aimu, miks Raho Aadla just teda oma esimese tantsulavastuse heliloojaks tahtis. „See muusika on hoopis teistsugune, kui inimesed on minu puhul harjunud. See on kindlasti midagi muud, kui nad minult eeldaksid.”
Rolfi sõnul oli see temale väga põnev projekt ja tulevikus tahab ta midagi selletaolist kindlasti veel teha.
Vabadus valida
Kas seda poolt Rolfi loomingust peaks nimetama klassikaliseks muusikaks või millekski kolmandaks, ei oska ta ise öelda. „Ma olen asjade lahterdamises hästi selline… Pigem ma ei taha üldse mingeid silte kasutada. Kui muusika minust välja tuleb, siis see lihtsalt on. Kui keegi tahab, siis lahterdab,” ütleb Rolf ja märgib, et ka klassikalisest muusikast sai „klassikaline muusika” alles sajandeid hiljem, kui muusikateadlased otsustasid, et just nii tuleb seda nimetada.
„Võib-olla lahterdatakse mind ka kunagi ära,” naerab ta.
Ja kuidas jääb siis popmuusikaga? „Hetkel pole plaane,” kehitab Rolf tagasihoidlikult õlgu.
Kui jõulukontserdid mööda saavad, eks siis paista. „Kindlasti ma kirjutan midagi. Kuhu muusikavaldkonda see jääb, ei oska ma praegu veel öelda. Olen muusikuna olnud väga mitmesugustes maailmades – muusikalides, ööklubides, suurtel firmapidudel, akustilistel kontsertidel – ja ma tahaksin sellise laia ampluaaga jätkata. See hoiab erksana, ei teki tüdimust ei ühest ega teisest,” räägib Rolf ja lisab, et saab soovi korral end alati ümber lülitada ja tegelda teise muusikastiiliga, et siis taas värskena esimese juurde tagasi tulla.
Tõepoolest, sellist luksust ei saa endale just liiga paljud muusikud lubada.
Rolf käis ise plakateid kleepimas
Rolf Roosalu Instagrami kontol on pilt, kus laulja istub jalgu kõlgutades Haapsalu raudteejaama perrooni serval. „Käisin Haapsalus plakateid kleepimas,” selgitab Rolf rõõmsalt. „Kes teine neid siis kleebib!”
Jõulukontserdi plakateid kleepides sõitis Rolf koos oma sõbra Eloga mööda Eestimaa paiku ringi, et inimesed teate lähenevast kontserdist ikka kätte saaksid. „Klammerdaja oli taskus ja… Mul ei ole midagi selle vastu, kui ma pean seda ise tegema,” muheleb Rolf ja lisab, et see oli üks mõnus road trip. „Haapsalu on ilus linn ja ma polnud seal tükk aega käinud ka – viimati vist suvel.”
Rolf Roosalu kontserdituur „Jõuluootus”
Erikülalisena laval Saara Kadak
15. detsembril kell 19
Haapsalu toomkirikus
Piletid Piletilevi.ee


maintext:
Kübarsepp: Karilaid kasutab Riigikogu õiguskomisjoni Savisaare kohtuasjasse sekkumiseks
Toimetanud Urmas Lauri
Külliki Kübarsepp. Foto: riigikogu istungi teleülekande ekraanitõmmis
Vabaerakonna saadiku ja õiguskomisjoni liikme Külliki Kübarsepa sõnul tahab värske Riigikogu õiguskomisjoni esimees keskerakondlane Jaanus Karilaid kasutada õiguskomisjoni Savisaare kohtumenetlusse sekkumiseks.
Kübarsepa sõnul on see lubamatu tegevus, see ei saa ega tohi olla parlamendi töö. „Demokraatlikus õigusriigi ei sekku seadusandja käimasolevasse kohtumenetlusse ega tohi survestada selle osapooli. See on lausa lubamatu.“
„Kui Keskerakonnal või mõnel teisel fraktsioonil on küsimusi Savisaare süüdistuse ja tema materjalide lekke osas, siis on neil võimalus peaprokuröriga eraldi kohtuda. Karilaid viitab nagu õiguskomisjon oleks teisipäevasel koosolekul otsustanud üksmeelselt Perling Savisaare kaasuse osas välja kutsuda. Tegemist on olukorra moonutamisega. Sellist otsust kirjeldatud viisil vastu ei võetud,“ nentis Kübarsepp.
Teisipäeval kuulutati välja 15 minutiline õiguskomisjoni istungi vaheaeg, mil oodati järgmise päevakorrapunkti juurde ministrit. Laua mitmes otsas tekkisid erinevad arutelud, mida ei saanud kuidagi pidada ühiseks aruteluks ega liiatigi otsuste langetamiseks.
Karilaiu tõlgendus komisjoni otsusest on täiesti meelevaldne. Kübarsepa sõnul on põhimõtteliselt väär Riigikogu üht või teist komisjoni rakendada erakonnapoliitilise vankri ette või tegelema ühe poliitiku juhtumiga. Kübarsepa meelest tuleb komisjoni esimehel endalt küsida, kas ta on sattunud enda jaoks õigesse kohta ning kas ta saab aru, mida tähendab Riigikogu komisjoni juhtimine.


authors:
Lääne Elu
Arvo Tarmula

maintext:
Galerii: Hako viimased hingetõmbed aastatel 2002-2003 (1)
Arvo Tarmula
Toorainepuuduses Hako kalatööstus Läänemaal saatis peaaegu kõik töölised kaheks kuuks sundpuhkusele, kirjutas Lääne Elu 2003. aasta algul.
Lääne– ja Hiiumaa tööinspektsiooni jurist–tööinspektor Ülle Mustkivi ütles, et lubas Hakol 148 töölist osaliselt tasustatavale puhkusele saata 23. jaanuarist 8. märtsini. Ettevõte peab maksma neile 60protsenti miinimumpalgast ehk umbes 1200 krooni kuus.
Mere jäätumise tõttu on ligi 3000 kalurit jäänud sundpuhkusele ning umbes 9000 töötajaga kalatöötlemissektoris on juba paljud pidanud jääma sundpuhkusele.
Fotod: Raine Kaljula ja Arvo Tarmula


maintext:
Fotogalerii: Evelin Ilves esitles Haapsalus oma lasteraamatut
Tarmo Õuemaa
„Linnu ei ole päris Kadri Keiu, kuigi kõik selle raamatu lood on päris elust ja kõigil tegelastel on oma prototüüp,” ütles Evelin Ilves oma esimese lasteraamatu „Linnu lood” tutvustuseks.
Evelin Ilves jõudis Haapsalu Apollo raamatupoodi neljapäeva õhtul mõningase hilinemisega. Ühe käe otsas koer ja teises kaenlas suur kaltsunukk. Selgus, et kaltsunukk ongi Linnu ja kuna see lastele meeldib, hakatakse seda tõenäoliselt varsti tootma. Koera kohta arvasid Evelin Ilvest oodanud inimesed, et too on suurem kui meedia vahendusel tundub. Koer sättis ennast rahulikult lamama ja Evelin Ilves asus oma lasteraamatut tutvustama.
Raamatu „Linnu lood” peategelase prototüüp on Evelin ja Toomas Hendrik Ilvese tütar Kadri Keiu. „Esimene inspiratsioon oli Aino Perviku „Presidendilood”. See on väga tore raamat ja mul tekkis tahtmine sellele järg kirjutada,” rääkis ta.
Evelin Ilves kirjutas mitu aastat oma tütrega juhtunud lugusid märkmikku üles, aga nendest raamatut hakkas kirjutama alles sel aastal. Kõige keerulisem oli oma pikki ja keerulisi lauseid lasteraamatu jaoks sobivaks väänata, ütles ta.
Ta tunnistas, et loeb "Linnu lugusid" isegi. "Tütar naeris, et ma ei ole normaalne, kuna loen enda raamatuid üle. Aga kokaraamatust on mul vaja retsepte üle vaadata ja "Linnu lugudel" on niivõrd head Catherine Zaripi pildid," rääkis ta.


maintext:
Haapsalu vehklemisässad jäid presidendivalimistel kaotajaks
Kui Eesti vehklemisliidu presidendivalimistel hääled kokku loeti, saadi tulemuseks: Margus Hanson kuus, Kersti Kracht viis häält, üks sedel rikutud. Niisiis jääb Hanson alaliidu juhiks ka järgmised neli aastat, kirjutas Delfi.
Hansoni jätkamine tähendab suure tõenäosusega ka seda, et ametis jätkab vehklemisnaiskonna treener Kaido Kaaberma. Eesti tippude Katrina Lehise, Kristina Kuuse ja Nelli Paju isiklik treener Nelis-Naukas usub, et paleepöördeks oleks nüüd hea võimalus olnud… kui mängu poleks sekkunud ebakorrektne sedel. Presidenti valivaid klubisid oli küll 12, aga ühele sedelile oli märgitud toetushääl nii Hansonile kui ka alles reedel vastaskandidaadiks esitatud Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni (EVEA) presidendile Kersti Krachtile – Hansonile rist ja Krachtile linnuke, kirjutas Postimees.
Juhatuse üks olulisemaid ülesandeid on kinnitada ülieduka naistekoondiste peatreener. Hansoni sõnul pole kohe mõtet muudatusi teha. „Hooaja keskel pole mõistlik peatreenerit (Kaabermad – toim) vahetama hakata. Kindlasti tasub seda juhatuses arutada, aga selle teema juurde on kõige parem tagasi tulla pärast hooaja lõppu,” ütles ta.
Nelis-Naukase lõi Hansoni avaldus pahviks. „Kaaberma tööleping kestab ainult 31. detsembrini! Otse loomulikult hakkab uus juhatus arutama, kes võiks koondise eesotsas jätkata. Hansoni selline jutt näitab, et mitte midagi ei hakka paremaks minema. Kala hakkab teatavasti mädanema peast,” kinnitas ta.
Nelis-Naukase ja Kaaberma konflikti põhjuseks on viimase otsus jätta Läänemaa noor vehkleja Katrina Lehis välja olümpiale pääsenud naiskonnast.


maintext:
Galerii: Kaitseliit pidas lennuväljal perepäeva
Kaire Reiljan
Kaitseliidu Lääne malev pidas eile Kiltsi lennuväljal tervele perele mõeldud talvepäeva, kust astus läbi ka jõuluvana.
Kuigi esialgu oli lootus, et jõuluvana jõuab kohale õhuväe helikopteriga, sundis udune ilm korrektiive tegema ja nii saabuski punakuub hoopis kiirabiautoga. Pärast Pääsupesa lasteaia väikeste päkapike esinemist ja kingituste jagamist pidi jõuluvana juba järgmist laste juurde kiirustama, kuid lennuväljal jagus muidki tegemisi.
Väiksemad lapsed said naiskodukaitsjate juhendamisel piprakooke kaunistada ning päästeameti kohale toodud olmekonteineris ohutusega seotud ülesandeid lahendada ja filme vaadata.
Veidi suuremad sai kätt harjutada tulekustuti kasutamisel ning võistelda õhupüssi laskmises.
Paugutamist oli lennuväljal üksjagu, sest omaette võistlus sportpüssi laskmisel oli korraldatud naistele ning neljaliikmelised võistkonnad võtsid mõõtu võistkondlikul laskevõistlusel automaadiga AK4. Võistlustulle asus tosin võistkonda, kellest mitmed sündisid Kiltsis kohapeal.
Nii laste kui ka isade üks lemmikuid oli relvanäitus, kus sai Kaitseliidu kasutuses olevaid relvi lähemalt uurida ja nende kohta ka selgitusi kuulata.
Traditsioonilselt pakkusid naiskodukaitsjad ka sõdurisuppi.
Kaitseliidu Lääne maleva korraldatav Talvepäeva Kaitseliiduga on traditsioonidega üritus, mida on varem peetud ka nii Haapsalu linnuses kui ka Rannarootsi keskuses. Vahepeal tekkis aga paus. Kaitseliidu Lääne maleva ülema Rasmus Lippuri sõnul on Talvepäev hea võimalus tutvustada nii Kaitseliidu ja ka teisi jõustruktuure – see on ka põhjus, miks üritus tänavu taaselustati. Sel korral valiti toimumiskohaks lennuväli, sest mujal poleks saanud selliselt laskevõistlusi korraldada.
Võistulaskmise tulemused
Õhupüss
Noorem vanuseklass
I koht Lisandra Hlonin
II koht Henri Lõppe
III koht Brandon Leesment
Vanem vanuseklass
I koht Peeter Kaus
II koht Magnus Epkin
III koht Loora-Lisandra Ender
Henri Lõppe ja Magnus Epkin saavad oma auhinna ja diplomi kätte KL Lääne maleva staabist, Lahe 17 Haapsalu.
Fotod Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Päästeamet paneb südamele: rakette lastes ärge unustage ohutust
Toimetanud Kaire Reiljan
Kahjuks ei möödu ühtegi aastavahetust, mil päästjad pole pidanud kustutama ettevaatamatult kasutatud ilutulestikust alguse saanud tulekahju.
Õue ilutulestikku laskma minnes tuleb jälgida kõiki ilutulestiku kasutusjuhendis välja toodud ohutusnõudeid: toote toestamine, ohutu kaugus ja süütamisviis. Kindlasti ei tohiks läheduses olla inimesi või lemmikloomi, autosid ja hooneid.
Rakette ei tohi lasta rõdult, aknast või käest. Jälgida tuleb ka kuhu rakett on suunatud, et see ei lendaks inimeste poole, katusele või aknasse.
Päästeamet toonitab, et välise vigastusega või kasutusjuhendita pürotehnikat osta ei tohi. Samuti tuleb pürotehnikat hoida kuivas kohas.
Ilutulestiku süütaja peab pärast süütamist võimalikult kiiresti eemalduma, süütamisel ei tohi kummarduda ilutulestiku kohale. Kui pürotehnika peale süütamist ei toimi, ei tohi sellele kohe läheneda, vaid ohutum on kümnekond minutit oodata.
Mitte mingil juhul ei tohi proovida pürotehnikat ümber ehitada, selle käigus on oht saada tõsine nägemis- või kuulmiskahjustus või näiteks ilma jääda sõrmedest.
Õue rakette laskma minnes varuge enne toast väljumist piisavalt aega, et kiirustades ei jääks ükski põlev küünal kustutamata või peotoit pliidile kõrbema.
Lääne päästekeskus soovib kõigile meeleolukat, aga samas turvalist aastavahetust!


maintext:
Haapsalu eestikeelse gümnaasiumihariduse 98. aastapäev
Esmaspäeval, 19. detsembril kell 14–16 on kõik huvilised oodatud Läänemaa ühisgümnaasiumi muuseumisse, ühtlasi on võimalik külastada tähetorni.
Muuseumis on väike näitus eestikeelsest gümnaasiumiharidusest Haapsalus.
Ettevalmistamisel on kooli 100 aasta juubeli kogumik, kõik ettepanekud kaastöödeks on teretulnud. Ühtlasi oleme tänulikud igasuguse abi eest Haapsalu kooliajaloo talletamisel. Oodatud on meenutused, fotod, esemed.
Ajalooõpetaja ja muuseumi koordinaator Kalle Lõuna.


maintext:
Täna selguvad Eesti tänavuse aasta parimad sportlased
Kristjan Kosk
Aasta võistkonna nominent on ka Eesti epeenelik, kes vehkles Rios koosseisus Kristina Kuusk (vasakult), Irina Embrich, Julia Beljajeva ja Erika Kirpu. Foto: Bizzi / FIE
Täna avalikustatakse suurejoonelisel gaalal Eesti lõppeva aasta parimad sportlased. Aasta parimad valitakse neljas kategoorias, kui selguvad parim mees- ja naissportlane, parim võistkond ning parim treener.
2016. aasta meessportlane, naissportlane, võistkond ja treener selgitatakse välja rahvahäälte, spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide hääletustulemuste liitmisel. Võrdsete lõplike punktide korral pälvib tiitli spordiajakirjanike hääletusvoorus parema koha saavutanud sportlane.
Eesti Spordiajakirjanike Seltsi (ESAS) aasta parimate sportlaste hääletusel võidutsesid kettaheite EM-pronks ja Rio de Janeiro olümpia viies mees Gerd Kanter, kaugushüppe sise-MMi neljas ja olümpia kuues Ksenija Balta, Rios pronksmedali võitnud paarisaeruline neljapaat ja nende treener Matti Killing. Spordiajakirjanikke osales hääletusel 44.
Eesti aasta sportlaste valimise rahvahääletus kujunes väga aktiivseimaks. Kokku hääletati oma soosikute toetuseks rekordiliselt 105 968 korral.
Aasta sportlased kuulutatakse välja 27. detsembril Nordea Kontserdimajas toimuval galaõhtul „Spordiaasta tähed 2016”, millest teeb otseülekande Kanal 2.
Hääletustulemuste põhjal on „Aasta sportlane 2016” nominendid järgmised:
Aasta meessportlane 2016: Gerd Kanter, Ragnar Klavan, Martin Kupper, Rasmus Mägi
Aasta naissportlane 2016: Ksenija Balta, Irina Embrich, Anett Kontaveit, Kelly Sildaru
Aasta võistkond 2016: autoralli meeskond Ott Tänak ja Raigo Mõlder, sõudmise neljapaat, vehklemise epeenaiskond, võrkpalli rahvusmeeskond
Aasta treener 2016: Gheorghe Cretu, Matti Killing, Tõnis Sildaru, Aleksander Tammert


maintext:
Urmas Sukles: toetan Pevkurit, sest Reformierakond peab muutuma (2)
Lemmi Kann
Haapsalu linnapea Urmas Sukles. Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu linnapea Urmas Sukles tahab Reformierakonna uue juhina näha Hanno Pevkurit, kes tahab erakonna juhtimises suuri muudatusi teha.
„Reformierakonna ladvikus ja juhtimises peab muutus toimuma!“ rõhutas Sukles. Sukles on ühte meelt Pevkuriga, kes ütles eelmisel nädalal, et tagatubade aeg on möödas ja Reformierakond on opositsioonis suuresti just enda vigade tõttu.
„Erakond on ju astunud ühest skandaalist teise, millega on seotud Reformierakonnaga lähedalseisvad isikud,“ märkis Sukles.
Tema sõnul annab vajadusest Reformierakonna ladvik välja vahetada ka Valdo Randpere avaldus, et Reformierakond vajab elajalikumat ja küünilisemat juhti. „See juba näitab, et mõttemaailm, mis Tallinna peakontori valitseb, minu mõttemaailmast ja ettekujutusest Reformierakonnast kaugenemas.“
Kui eelmisel nädalal jäi meedias kõlama arvamus, et Pevkur võib Reformierakonna esimehe kohal liiga pehme stiiliga juht olla, siis sellega Sukles ei nõustu. „Mina ei arva, et Hanno on liiga pehme. Ta on kindla sõnaga mees ja minul küll sellist kogemust pole, et ta ei suudaks otsuseid teha ja neid ellu viia. Lisaks on ta minu meelest aus inimene, mis on Eesti tänases poliitikas tubli tulemus,“ märkis Sukles.
Haapsalu linnapeale käib vastukarva ka see, et kuigi Reformierakonnal on üle 12 000 liikme, siis tema teada on erakonna liikmetasu maksjaid vaid tuhande ringis, kellest enamus Tallinnast. „Mis organisatsioonist siin rääkida saab?! On vaid üks manipuleeritav seltskond, kellest osa viib oma säästud erakonnale, et toiduahela ülemisse otsa pääseda. Mulle ei meeldi sellised mängud,“ ütles Sukles.
Kahetsusväärne on Suklese sõnul seegi, et Läänemaal on Reformierakond kokku kuivanud. „Reimo Nebokat, Lauri Luik ja veel paar meest koos minuga. Miks see nii on – Reformierakonna juhtkond on ka oma rahvast kaugenenud. Reformierakond tuli võimule liberaalse maailmavaate pooldajate erakonnana, aga nendest põhimõtetest pole enam midagi järel. Üleoleva suhtumise tõttu väljaspool Tallinnat olevatesse omavalitsustesse on nii Läänemaal kui ka teistes piirkondades päris paljud inimesed erakonna tegevusest taandunud.“
Kui Reformierakonna uueks esimeheks saaks Kristen Michal, siis muutusi ei tuleks ja praegune pealiin Suklese sõnul jätkuks.
Pevkuri selja taga on Suklese teada suur hulk reformierakondlasi, nende hulgas ka ettevõtjad, kelle esindajana oravapartei end oma algusaastail positsioneeris. Samuti on Pevkuri toetus suur maapiirkondades.
Pevkur ütles oma toetajatest Postimehele rääkides, et tema toetajate hulgas on inimesi nii Euroopa Parlamendist, riigikogust kui ka kohalikest volikogudest, samuti ettevõtjaid, arste, maa- ja vallavanemaid.
Postimehe andmetel on Pevkuri ülesseadjate nimekirjas lisaks Suklesele näiteks eurosaadik Kaja Kallas, riigikogu liikmed Maris Lauri, Liina Kersna ja Anne Sulling, juhatusse kuuluv Rein Lang ning ettevõtjad Jaanus Rahumägi ja Meelis Atonen. Teiste seas toetavad Pevkuri kandidatuuri ka riigikogust valitsuse vahetuse järel lahkuma pidanud Imre Sooäär ja Rait Maruste, arst Toomas Tein, õppejõud ja kunstnik Signe Kivi, Tallinna Inglise Kolledži direktor Toomas Kruusimägi ja Setumaa Valdade Liidu juht Margus Timmo.
„Inimestega kohtudes ja suheldes kuulen üha enam, et meie erakonna liikmete jaoks on erakonna juhtimine muutunud liiga palju kombinatoorikaks ja peakontori keskseks. See ei pea nii olema,“ ütles Pevkur, kes on seetõttu välja pakkunud, et erakonna juhatusse peaks inimesi valima ka regionaalse põhimõtte järgi.
Reformierakonna üldkogu valib opositsiooni jäämise järel esimehe kohast loobunud Taavi Rõivase asemele uue esimehe 7. jaanuaril. Kandidaatide ülesseadmine lõpeb 19. detsem


maintext:
Politsei: Metsakalmistu lähistelt leiti laskevigastustega mees
Toimetanud Urmas Lauri
12. detsembril kella 14 ajal anti politseile teada, et oma elukohast Haapsalus lahkus 52-aastane mees. Lähedastel oli alust arvata, et mees võib plaanida endalt elu võtta.
Politsei alustas mehe otsinguid koos vabatahtlike ja lennusalga helikopteriga. Kella 19 ajal leiti mehe laskevigastusega keha Haapsalu Metsakalmistu lähedalt. Mees toimetati raskes seisundis haiglasse.


maintext:
Seltsid: erakorralise arstiabi kvaliteet on kriitiliselt halvenenud
BNS
Meditsiinieksperte koondavate erialaseltside kinnitusel on erakorralise arstiabi kvaliteet kriitiliselt halvenenud ja hädavajalik on täiendav rahastamine.
“Eesti tervishoiu ülesandeks on tagada elanikkonna turvatunne ja jätkusuutlikkus. Tänaseks on tervishoid jõudnud sügavasse kriisi, mille põhjuseks on krooniline alarahastamine. Kriitiliselt on halvenenud nii plaanilise kui erakorralise arstiabi kättesaadavus ja kvaliteet,” kirjutavad seltsid pöördumises valitsuse ja riigikogu poole.
Meedikute sõnul on viimase kolme aasta jooksul haigekassa jõuliselt vähendanud haiglaravi rahastamist ravijuhtude langetamisega ehk maakeeli on vähendatud nende patsientide arvu, kellele ravi võimaldatakse. “Ravijuhtude kärpimisega kavatsetakse jätkata ka 2017. aastal. See on viinud olukorrani, kus plaanilisele ravile pääsemist oodates halveneb inimeste tervis niivõrd, et oma järjekorda ei jõutagi ära oodata. Parimal juhul sattutakse haiglasse erakorralise haigena, halvimal juhul aga enam mitte kunagi. Selleks inimeseks võib olla ka valitsuse- või parlamendiliige,” seisab pöördumises.
Statsionaarse arstiabi mahu vähendamine ning osutatud teenuste alarahastamine sunnib erialaseltside kinnitusel haiglaid voodikohti sulgema, personali koondama ja oma võimekust piirama. Osa personali lahkub ka ise – sinna, kus jätkuvalt on võimalik inimesi oma tööga aidata. Kasvavat üleplaanilist tööd rahastatakse haigekassa poolt koefitsiendiga 0,3, mis on demoraliseeriv ja majanduslikult jätkusuutmatu. See omakorda soodustab meditsiiniteenuste kättesaadavuse ning kvaliteedi langust, rõhutavad meedikud.
“Tekkinud olukord koormab nii kiirabi kui erakorralise meditsiini osakondi. See on täiendav stress personalile, kuna patsientide paigutamine haiglaravile on keeruline, samas aga põhjustavad ravi edasi lükkamine ja korduvad pöördumised erakorralise meditsiini osakonda patsientide ning nende lähedaste põhjendatud rahulolematust. Rahulolematus on ka meditsiinitöötajates endis, kuna tänu ebaadekvaatsele tervishoiuteenuse rahastamisele ei ole võimalik tagada patsientidele parimat võimalikku ravi. Meedikute streik on siin täiesti ootuspärane asjade käigu jätk,” seisab pöördumises.
Erialaseltside kinnitusel sunnib praegune olukord meedikuid tegema patsiendi jaoks halbu valikuid, lükkama edasi õigeaegse ravi alustamist, piirama ravi mahtu ja kättesaadavust. “Määramatult edasi lükatud plaanilised ravijuhud muutuvad erakorraliseks. Taoline olukord suurendab patsiendi kannatusi ning riski tõsise terviserikke tekkeks ning seab meedikud neist endist sõltumatu surve ja pahameele alla. Tõsiste tervisehädade erakorraline ravi on oluliselt kallim kui plaaniline, seega tekib surnud ring,” seisab pöördumises.
Sellest, et Eesti praegune tervishoiu rahastamise skeem ei ole jätkusuutlik, teavitasid WHO ja Praxise eksperdid poliitikuid juba aastaid tagasi, kuid rahastamise otsuseid on ignorantselt edasi lükatud. Laiemas mõttes on jäetud tegemata otsused Eesti elanike tervise parandamiseks ning väärikalt elatud aastatega eluea tõstmiseks, leiavad meedikud.
Allakirjutanud nõuavad oma seltsi liikmete nimel Eesti tervishoiu rahastamise jätkusuutliku mudeli kiiret väljatöötamist ning seniks sihtotstarbelist haigekassa reservide kasutamise võimalust. “Haigekassa reservid ei saa olla riigi eelarve tasakaaluhoidmise pühaks instrumendiks. Haigekassa poolt rahastatavate ravijuhtude arv tuleb kohe taastada 2013. aasta tasemele. Vaid sellisel moel on võimalik pakkuda Eesti elanikele turvatunnet ning tagada patsiendile vajaliku tervishoiuteenuse kiire ning kvaliteetne kättesaadavus,” rõhutavad meedikud.
Pöördumisele on alla kirjtuanud Eesti Erakorralise Meditsiini Arstide Selts, Eesti Üldkirurgide Selts, Eesti Kiirabi Liit, Eesti Kirurgide Assotsiatsioon, Eesti Anestesioloogide Selts, Tartu Kirurgide Selts, Eesti Sisearstide Ühendus, Tallinna Kirurgide Selts, Eesti Kardioloogide Selts, Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Selts, Eesti Kopsuarstide Selts, Eesti Lastekirurgide Selts, Eesti Veresoonte- ja Endoskoopia Ühing, Endovaskulaarkirurgia Selts, Eesti Gastroenteroloogide Ühendus, Eesti Plastika- ja Rekonstruktiivkirurgia Selts, Eesti Onkoloogide Selts, Eesti Kaitseväearstide Selts, Eesti Endokrinoloogia Selts, Eesti Hambaarstide Liit, Eesti Psühhiaatrite Selts.