authors:
Foto
Kai Pfaffenbach Reuters

description: Saksa Deutsche Bank nõustus maksma USA riigile ja klientidele 7,2 miljardi dollari (6,9 miljardi euro) suuruse kahjutasu hüpoteeklaenude kriisiga seotud hagis, teatas pank reedel.

title: Saksamaa suurim pank peab USA-le tasuma 7,2 miljardit dollarit


authors:
Foto
Margus Teska

description: Venemaa viljasaak oli sel aastal 119,1 miljonit tonni, kui möödunud aastal oli saak 104,8 miljonit tonni, teatas Rosstat.

title: Venemaa aastane viljasaak kasvas 119,1 miljoni tonnini

fasttext_language: et


authors:
Adele Johanson
Foto
Mihkel Maripuu Pm Scanpix Baltics

description: Novembris Nordea ja DNB ühendpanga juhiks nimetatud Erkki Raasuke asub uues positsioonis ametlikult ametisse 2. jaanuaril, ehkki mitteametlikult teeb ta ettevalmistavat tööd juba mitmendat nädalat.

title: Raasuke alustab Nordea ja DNB ühendpanga juhina 2. jaanuaril

maintext:
5. detsembrini LHV panga juhina töötanud Erkki Raasuke asub töölepingu järgi kolmes Balti riigis asuvaid ja ühinevaid Nordea ja DNB panku juhtima alates 2. jaanuarist. Mitteametlikult on ta aga tööd teinud juba mitu nädalat, vahendab ERRi uudisteportaal.
«Staap asub tõenäoliselt Eestis, lauanurk on mulle lubatud nii DNB-s kui ka Nordeas,»kirjeldas Raasuke oma liikuvat tööd. Nii sel kui ka möödunud nädalal on ta korduvalt kohtunud mõlema panga juhtivtöötajatega, et valmistuda ametlikuks tööaja alguseks jaanuaris.


description: Hispaania inflatsioonimäär oli detsembris 1,5 protsenti, seda on üle kahe korra rohkem kui novembrikuus, edastas päevaleht ABC.

title: Hispaania inflatsioon hüppas 1,5 protsendini


authors:
Lennart Ruuda
Foto
Liis Treimann

description: Tallinna ja Moskva vahel reisiliiklust korraldav AS Go Rail on kahekordistanud reisivagunite arvu 14-ni, et teenindada jõulude ja aastavahetuse perioodil hüppeliselt kasvanud vene turistide nõudlust Eestisse reisimisel.

title: Go Rail kahekordistas vene turistide nõudluse tõttu vagunite arvu

maintext:
Go Raili juhatuse esimees Alar Pinsel ütles, et venelaste huvi rongiga Eestisse tulla on sel aastal jõudsalt kasvanud ja pühade ajal on nõudlus suurenenud kuni 40 protsenti. Kui tavaliselt on Go Rail Moskva-Tallinna liinil kasutanud seitset vagunit, siis alates 23. detsembrist kuni 9. jaanuarini teenindab liini 14 vagunit, suurendades reisijate arvu rongis 500-ni.
«Eks me oleks soovinud vagunite arvu veelgi tõsta, kuid paraku on see maksimumpikkus,» märkis Pinsel. Ta ei osanud otseselt kommenteerida, mis võiks kasvanud nõudluse taga olla. Seda enam, et Eesti majutusasutused vene turistide arvu olulist suurenemist aastavahetuseks ei prognoosi.
Pinseli sõnul on juba praeguseks sisuliselt kõik lisavagunid välja müüdud. Tõus on tulnud eelkõige piletite üksikmüügist online-platvormi kaudu. Reisibüroode müüdud rühmareiside osakaal on Pinseli teada pigem väike.
Go Railil on sel aastal tervikuna hästi läinud. Kuigi aasta kokkuvõtet pole veel tehtud, peaks reisijate arv kasvama suurusjärgus 30 protsenti.
Alates 23. detsembrist 2016 kuni 9. jaanuarini 2017 kehtib Tallinna-Moskva-Tallinna rongiliinil ajutine pühadegraafik. Sel perioodil väljub rong Tallinnast Balti jaamast tavapärasest 40 minutit varem kell 15.30, Tapalt 16.26, Jõhvist 17.24 ja Narvast 18.40. Ivangorodist väljub rong Moskva aja järgi kell 20.50.
Go Rail müüs eelmise aasta detsembris Tallinna-Peterburi-Moskva rongiliinil ligi 10 000 piletit, mida on kaks ja pool korda rohkem kui 2014. aasta detsembris.


authors:
Foto
Ints Kalnins

description: Leedu uus energeetikaminister Žygimantas Vaičiūnas ootab, et USA veeldatud maagaas (LNG) jõuab tuleval aastal viimaks Leedusse.

title: Esimene USA LNG last võib Klaipedasse jõuda 2017. aastal

maintext:
Vaičiūnas ootab esimest USA LNG lasti Leedusse 2017. aastal lepingu alusel, mis allkirjastati USA gaasiettevõttega septembris. Samas ütlevad gaasiimportijad, et ekspordiriik ei ole teada enne kui gaas jõuab Klaipedasse.
Ootused on kõrged ning esimesed sammud on tehtud: gaas juba tuleb Ameerikast Euroopasse. Täpsed kokkulepped on juba allkirjastatud. Kokkulepe maagaasitarnijatega Leedus allkirjastati septembris. Me võime Ameerika LNG lasti saada juba 2017. aastal, ütles minister intervjuus uudisteportaalile 15min.lt.
Septembris allkirjastatud kokkulepe Leedu riikliku energiakontserni Lietuvos Energija tütarfirma Lietuvos Dujų Tiekimasi ja USA Koch Supply & Tradingu vahel näeb ette 2 miljoni megavatt-tunni gaasi tarne, mis on umbes kaks LNG gaasitankeritäit.
Kokkuleppe sõlmimise ajal ei olnud kindel, kas gaas tuleb USA-st või muudest riikidest, kuna ettevõte tegutseb ülemaailmselt.
Energeetikaministri sõnul on 2016. aasta Leedu jaoks pöördepunkt, kuna LNG terminali kaudu imporditi rohkem gaasi kui gaasijuhtme läbi Venemaalt.
Leedu ootas esimest gaasitarnet USA-st 2016. aastal, kuid selgus, et gaasi keemiline koostis ei vastanud Leedu standarditele.


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: Leedu riiklik turismiamet plaanib jätkata reisibüroode järelvalve läbiviimist, mis hetkel töötavad ilma regulatsioonide ja kohustusteta, kirjutas kolmapäeval ärileht Verslo Žinios.

title: Leedu turismiamet tahab reisibüroodel teravamalt silma peal hoida


authors:
Adele Johanson
Foto
Juss Saska

description: Välismeedias on soovitatud viipekaartide kasutajatel vooderdada oma rahakotid fooliumpaberiga ja osta kaartide kaitsmiseks spetsiaalsed taskud.

title: Viipekaart teeb varga elu lihtsaks

maintext:
Hiljuti ka Eestis kasutusele võetud viipekaardid teevad klientidele maksmise mugavamaks ja kiiremaks. Samas tekib küsimus, kas see lisamugavus teeb toimetamise lihtsamaks ka kurjategijatele, sest nagu näitab teiste riikide kogemus, on pea samasuguse lihtsusega nagu seda on viipemakse, võimalik viipekaartidelt varastada ka andmeid, millega kurjategija hiljem veebipoodides vabalt ostelda saab, vahendab ERRi uudisteportaal.
Kontaktivabade kaartide kasutamisel on kaks suuremat turvariski, rääkis ERR-ile Londoni ülikooli kolledži arvutiteaduse osakonna julgeolekuteadlane Steven Murdoch. Esiteks, kuna tehingu tegemiseks ei ole vaja PIN-koodi sisestada, on varastatud kaarti võimalik kordi lihtsamalt kasutada. Teiseks, viipekaardi andmeid saab lugeda ilma, et kaardiomanik sellest teadlik oleks.


description: Hiinal on «tõelist põhjust muretsemiseks" pärast seda, kui USA presidendiks valitud Donald Trump määras kõrge kaubandusametniku kohale Hiina-kriitilise Peter Navarro, kirjutas reedel Hiina meedia, mis hoiatas ka kaubandussõja võimalikkuse eest.

title: Meedia: Hiina peaks muretsema Trumpi valitud kaubandusametniku tõttu

maintext:
Trump nimetas Navarro Valge Maja riikliku kaubandusnõukogu juhiks. Uus ametkond hakkab pidama järelevalvet kaubandus- ja tööstuspoliitika üle. Samm on järjekordne märk sellest, et Trump kavatseb täita oma lubaduse muuta USA majanduspoliitikat.
Trump lubas valimiskampaanias tuua välismaale viidud töötleva tööstuse töökohad USA-sse tagasi ning ründas Hiinast tulenevat konkurentsi, mida pidas ebaõiglaseks.
California ülikooli professor Navarro on kirjutanud raamatuid nagu "Surm Hiina läbi", milles kritiseerib Pekingit majandussõja viljelemisest töötleva tööstuse toetamise ja USA importide tõkestamise kaudu.
Trump nimetab Navarrot "visionäärist ökonomistiks", kuid Hiina päevaleht Global Times tsiteeris hiina eksperte, kelle sõnul on Navarro käremeelsed arvamused ülespuhutud ning ta "pole Hiina-ekspert".
Kuigi Peking võib eirata Trumpi Hiina-vastast retoorikat valimiskampaania käigus, siis "Hiina vastu kallutatud" inimeste nagu Navarro ametissemääramine mõjuvõimsatele ametikohtadele "pole naljaasi", kirjutas riiklik päevaleht China Daily.
Trumpi otsus annab Hiinale "tõelist põhjust muretseda" ning USA-s tegutsevad Hiina ettevõtted peaksid olema "kõrgendatud valmisolekus".
Hiina rahvusvahelise kaubanduse koja peasekretär Yu Jianlong ütles päevalehele, et Hiinal pole mitte mingit soovi alustada uue USA valitsusega kaubandusvaidlusi. "Samas kui USA jätkab Hiina toodetele kohatute kaubanduslike lahenduste kehtestamist, siis pole riigil muud valikut kui väljakutsele vastu astuda."
Välisministeeriumi pressiesindaja Hua Chunying ütles neljapäeval, et Peking hoiab hoolikalt silma peal Trumpi üleminekumeeskonnal ja sellel, milliseks võib kujuneda selle poliitika.
«Loodame, et USA liitub meiega mõistliku ja stabiilse kasvu hoidmises kahepoolsetes suhetes, kaasa arvatud majanduslikes suhetes ja kaubanduses,» ütles Hua. «Koostöö on ainus õige valik,» lisas ta.
Samas hoiatas Global Times toimetajaveerul, mis tihtipeale on rahvusliku alatooniga, et on aeg üles ärgata ja tunnistada reaalsust, et Trump on koostamas käremeelsetest koosnevat meeskonda.
«Kui Washington söandab provotseerida Hiinat selle tuumikhuvides, siis ei kohku Peking tagasi USA-ga silmitsi seismisest ning survestada viimast austama Hiinat,» öeldi artiklis. «USA ei saa tänapäeval enam Hiinat lükata-tõmmata.»


authors: Foto Panthermedia

description: Eesti Panga maksestatistika järgi oli Austraaliast Eestisse suunduvate maksete tippaeg 2014. aastal ning viimasel kahel aastal on nende maht langenud.

title: Eesti Pank: Austraalia-Eesti maksete tippaeg oli 2014. aasta

maintext:
Aastal 2014 laekus Austraaliast Eestisse 7280 välismakset, mille rahaline maht oli kokku 60,9 miljonit eurot, selgub Eesti Panga statistikast. Eelmisel aastal oli makseid 5703 ja nende rahaline maht 27,7 miljonit eurot. Tänavu on tehtud aga vaid 2375 makset mahuga 14 miljonit eurot.
Kolmapäeval kirjutas The Guardian Austraalia finantsjärelevalveasutuse AUSTRAC andmetele viidates, et viimastel aastatel on rahaülekanded Austraaliast Eestisse olnud anomaalselt suured. Kui aastal 2010 oli sääraste ülekannete maht 77 500 dollarit, siis mullu 4,3 miljonit dollarit ja 2016. aastal juba 8,9 miljonit dollarit, kirjutas leht.
Eesti Panga andmete järgi oli rahaülekannete maht 2010. aastal aga 5,2 miljonit eurot ning tänavu 12,6 miljonit eurot. See statistika võtab arvesse vaid rahaülekandeid, mis on suuremad kui 10 000 eurot, samuti on sellest välja arvestatud pankadevahelised tehingud. Ka see näitaja on tänavu langenud – eelmisel aastal oli rahaülekannete maht Eesti Panga statistika järgi 14,2 miljonit eurot ja 2014. aastal 12,4 miljonit eurot.


authors:
Foto
Toomas Huik.

description: Euroopa Keskpankade uuringu kohaselt on euroala riikide leibkondade netovara on vahemikus 2010─2014 vähenenud langenud kinnisvarahindade tõttu keskmiselt kümnendiku võrra, varaline ebavõrdsus euroalal on pisut suurenenud.

title: Varaline ebavõrdsus euroalal suurenes

maintext:
Euroala keskpangad viisid 2013. ja 2014. aastal läbi leibkondade finantskäitumise ja tarbimisharjumuste uuringu 18 euroala riigis ning Poolas ja Ungaris, vahendas BNS. Teist korda toimuva leibkondade küsitlusega koguti perede varade, kohustuste, sissetulekute ja tarbimise kohta andmeid, mida kasutatakse rahapoliitiliste ja finantsstabiilsust puudutavate otsuste tegemisel, kirjutab Eesti Panga majandusuuringute allosakonna juhataja Tairi Rõõm keskpanga blogis.
Uuringu teise laine tulemused näitavad, et võrreldes eelmise küsitlusega, mis toimus enamikus riikides 2010. aastal, on euroala riikide leibkondade netovara keskmiselt ligikaudu kümnendiku võrra vähenenud. "Netovara muutus oli samas riigiti küllaltki erinev," märgib Rõõm.
Kõige rohkem oli netovara vähenenud Lõuna-Euroopa riikides, mida Euroopa võlakriis aastatel 2010─2014 enim negatiivselt mõjutas. Seevastu osas euroala riikides, näiteks Saksamaal, Austrias ja Soomes, netovara mediaanväärtus suurenes. Eesti kohta pole Rõõmu sõnul võimalik sellist võrdlust teha, kuna Eesti uuringu esimeses laines ei osalenud.
Euroala leibkondade varadest moodustab suurima osa neile kuuluv kinnisvara. Kuna kinnisvarahinnad paljudes euroala riikides aastatel 2010–2014 langesid, on see ka netovara vähenemise peamine põhjus. Laenude kasutamise ehk finantsvõimenduse tõttu mõjutas see tugevamalt peresid, kellel on eluasemelaenud. Nende netovara väärtus vähenes keskeltläbi 20 protsenti. Osaliselt kahanes netovara ka seetõttu, et leibkondade laenude jääk kasvas. Laenukoormus suurenes peamiselt varakamates peredes.
Reeglina on netovara Rõõmu sõnul ebavõrdsemalt jaotunud kui sissetulekud ja tarbimine ja nii on see ka euroala riikides. Euroala mediaanleibkonnal oli netovara 104 100 euro väärtuses, samas kui 90. protsentiili netovara väärtus oli 496 000 eurot. 90. protsentiil on leibkond, millest 10 protsendil on enam ja 90 protsendil vähem vara.
Võrreldes esimese lainega on leibkondade varaline ebavõrdsus mõnevõrra suurenenud või jäänud enam-vähem samaks, sõltuvalt sellest, kuidas ebavõrdsust mõõdetakse. Netovara Gini koefitsient, mis on enim kasutatud ebavõrdsuse mõõdik, suurenes 0,68-lt 0,685-le, aga see erinevus jäi statistilise vea piiridesse.
Eesti mediaanleibkonna netovara väärtus oli 2013. aastal 43 600 eurot. See oli uuringus osalenud riikidest üks väiksemaid, aga Rõõmu sõnul tuleb arvestada sellega, et euroala riikides on valdavalt ka Eestist kõrgemad sissetulekud. Võrreldes teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, kus uuring läbi viidi, paigutub Eesti netovara taseme poolest suhteliselt keskele. Eestist suurem on mediaanleibkonna netovara Poolas, Slovakkias ja Sloveenias, meist väiksem aga Lätis ja Ungaris.


authors:
Foto
Mart Noorma

description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) esitas Eesti seisukohad Euroopa kosmosestrateegia kohta, Eesti pooldab muuhulgas kosmoseandmete laialdasemat kasutamist ning nende jõudmist kõikide soovijateni.

title: Eesti tahab, et ka väikeettevõtted saaksid kosmoseandmeid kasutada

maintext:
«Toetame satelliitidel paiknevate seadmete arendamist ja satelliitandmetel põhinevate rakenduste väljatöötamist nii liikmesriikide siseselt kui ka piiriüleselt ning nende jõudmist kasutajateni,» seisab MKM-i seletuskirjas.
Ministeerium toetab Copernicuse satelliitandmete kättesaadavuse hõlbustaminst andmetel põhinevate ärimudelite ja ettevõtluse arengut. Siinkohal on ministeeriumi hinnangul Eestil väga spetsiifilised eelised olemas – aastakümnete pikkune kogemus kaugseire vallas ning tugev IT kompetents
Eesti pooldab ka seda, et lisaks suurtele oleks ka väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel kosmosevaldkonnale ligipääs.
Eesti eesmärgid kosmosevaldkonna tegevuskava 2016-2020 kohaselt on arendada kosmosetehnoloogiate ekspordipotentsiaali, rakendada Eesti-siseselt Maa kaugseire programmi Copernicus ja satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo ning jätkata koos partneritega kosmoseteaduse tegemist.
«Kosmosega seoses on kõige põhilisem küsimus jätkuvalt see, kuidas saab kosmosest saada teenusepakkuja ühiskonnale ja majandusele,» seisab kirjas. Ministeeriumi hinnangul on kosmos osa globaalsest väärtusahelast, mis tõmbab üha enam ligi uusi erasektori ettevõtteid ning erasektori investeeringuid.
«Andmed kui uus valuuta kehtib ka kosmosevaldkonnas. Kosmosevaldkonna suurimad väljakutsed on seotud suurandmetega, nimelt kuidas saada teadmisi nii kosmosepõhistest allikatest kui neist, mis seda pole, ning stimuleerida nende rakendamist nii, et suur osa sellest oleks jätkuvalt tasuta,» märgitakse seletuskirjas.
Kosmose- ja kaitsetööstus on ministeeriumi hinnangul kaks kõrgtehnoloogilist valdkonda ja nad on tihedalt teineteisega seotud. Meetmed ühe või teise toetuseks mõjutavad positiivselt ka teist.
Seletuskirja on koostanud MKM-i EL-i ja rahvusvahelise koostöö osakonna nõunik Maarja Junti, majandusarengu osakonna ekspert Paul Liias, EL-i ja rahvusvahelise koostöö osakonna nõunik majandusküsimustes EL-i alalises esinduses Brüsselis Marika Popp ja EL-i ja rahvusvahelise koostöö osakonna nõunik majandusküsimustes EL-i alalises esinduses Brüsselis Kadri Tali.
Euroopa uus kosmosestrateegia avaldati 26. oktoobril. Strateegia kohaselt tuleb maksimeerida kosmose hüvesid ühiskonna ja majanduse jaoks, soodustada konkurentsivõimelist ja innovaatilist kosmosesektorit, tugevdada EL-i autonoomiat kosmosele ligipääsuks ja kosmose kasutamiseks turvalises keskkonnas ning tugevdada EL-i rolli globaalselt olulise jõuna kosmoses.


description: Poliitikud möönavad, et olukorras, kus mitmed notariaalsed toimingud on kohustuslikud, vajab arutamist valdkonna läbipaistvuse suurendamine, kirjutab Äripäev.

title: Notarite salajane tulu võib avalikuks saada

maintext:
Äripäev kirjutas kolmapäeval, et Eesti riik nuumab notareid, kuna kõik kinnisvara ostu-müügitehingud tuleb kohustuslikus korras notariaalselt kinnitada, tasud selle eest on kõrged ja notarite teenitav tulu seejuures salastatud. Notarite käive pole avalik ei persooniti, büroode kaupa ega ka ühe koondnumbrina. Poliitikud, kelle arvamust küsisime, leiavad, et läbipaistmatuse küsimus on põhjendatud ja teemat tuleb arutada.
Justiitsminister Urmas Reinsalu ütles, et palus ministeeriumil notarite üldkäibe avalikustamise küsimust põhjalikumalt hinnata ja kujundab seisukoha pärast tulemuse selgumist jaanuaris.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Foto
Meelis Meilbaum Virumaa Teataja

description: Haavapuitmassitootja Estonian Celli esindav advokaadibüroo Raidla Ellex leiab kirjas rahandusminister Sven Sesterile, et maagaasi aktsiisi maksulae kehtestamine energiamahukatele ettevõtjatele on võimalik ka ilma Euroopa Komisjoni kooskõlastust taotlemata.

title: Estonian Cell: maagaasi maksulagi ei vaja EL-i kooskõlastust

maintext:
«Euroopa Liidu tasemel on energiatoodete ja elektrienergia maksustamisega seonduvalt pööratud tähelepanu energiamahukate ettevõtjate globaalse konkurentsivõime tagamise vajadusele ning sätestatud liikmesriikidele võimalused energiamahukatele ettevõtjatele energiatoodete, seehulgas maagaasi ja elektrienergia suhtes maksuvabastuse või maksulae kehtestamiseks. Mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid on aktiivselt nimetatud võimalusi ka kasutanud, mistõttu on Eestis asuvad energiamahukad ettevõtjad oma lähimate konkurentidega ebavõrdses seisus,» seisab büroo kirjas ministrile.
«Meile teadaolevalt plaanib Vabariigi Valitsus rahandusministeeriumi kaudu kooskõlastada Euroopa Komisjoniga energiamahukatele ettevõtjatele kehtestatavad maksulaed. Alljärgnevalt toodud analüüsi alusel ei ole meie hinnangul Komisjoni kooskõlastus vajalik ning piisab meetme kohta informatsiooni avaldamisest,» seisab kirjas.
Euroopa Liidu (EL) vastava direktiivi artikkel 17 lubab büroo sõnul liikmesriikidel kehtestada maksuvabastuse või maksulae direktiivis sätestatud tingimustele vastavatele energiamahukatele ettevõtetele.
«Tegemist on Euroopa Liidu poolt pakutava globaalse konkurentsivõime tagamise meetmega, mida mitmed liikmesriigid ka aktiivselt kasutavad. Nimetatud meetme näol ei ole tegemist pelgalt võimalusega, vaid pigem soovitusega,» märgib büroo.
Rahandusminister Sven Sester ütles 21. detsembril BNS-ile, et gaasiaktsiisi tõusu kompenseerivad meetmed suurettevõtetele selguvad kevadel.
«Tahame suunata tähelepanu suurematele tööstusettevõtetele, et nende konkurentsikeskkond oleks parim. Praegusel hetkel oleme kalkuleerimas energiamahukate ettevõtete võimalikke tulevasi erisusi, seehulgas ka taastuvenergiaettevõtete. Tahaks aga enne valitsuskabinetis läbi arutada, nii et kevadel oleks need laua peal,» ütles Sester BNS-ile. Tema sõnul saab muudatuste mõju olema mitmeaastane.
«Peame mõtlema sellele, et konkurentsis püsida. Tuleb üle vaadata aja jooksul erinevaid erisusi, mis aitavad ettevõtete konkurentsivõimele kaasa. Kui varasemalt oli näiteks tabu rääkida töötajate tervise- ja spordikulutuste erisoodustusmaksu kaotamisest, siis tänaseks on see seadustatud,» sõnas Sester.
Gaasiaktsiisi tõstetakse aastatel 2018-2020 lisaks eelnevalt plaanitule 25 protsenti. Koos tõusuga rakendatakse ka kõigi gaasiliste kütuste aktsiisimäärade ühtlustamist ja võetakse kasutusele pettusevastased meetmed. Valitsus on kaalunud 2017. aasta esimesel poolel kompenseerivaid meetmeid perspektiivikatele tööstusettevõtetele, kelle konkurentsivõime võib kannatada.


authors:
Foto
Margus Ansu

description: Tartu Tarbijate Kooperatiiv (TTK) ja AS LHV Pank allkirjastasid 15. detsembril kokkulepped, mille alusel saab pangast Tartu Kvartali ärikeskuse omaniku TTK Kultuurikeskus OÜ kaasinvestor.

title: LHV-st sai Kvartali ärikeskuse kaasinvestor

maintext:
AS LHV Pank on tehingus investeeritava kapitali koondaja ja investorite esindaja, mis tagab TTK jaoks ühe ja usaldusväärse partneri, teatas TTK.
TTK Kultuurikeskus OÜ-le kuuluvas Kvartali keskuses on kokku 55 000 ruutmeetirt kogupinda, millest kasulikku äripinda on 36 000 ruutmeetrit. Viimistlustööd on veel käimas mitmetel büroopindadel, mille lõplik kasutussevõtt jääb 2017. aasta esimesse kvartalisse.


authors:
Foto
Eero Vabamägi

description: Sillamäe sadamasse kasutatud autorehvide ümbertöötlustehast kavandav Gummigranul OÜ loodab tehase püsti panna tuleva aasta novembriks, investeering selle rajamisse on 4 miljonit eurot.

title: Sillamäe sadamasse tulev rehvide ümbertöötlustehas valmib novembriks

maintext:
«Leping USA ettevõttega Eco Green on allkirjastatud ja nüüd tegeleme finantseerimise leidmisega, töötame pankade ja keskkonnaministeeriumiga, Keskkonnainvesteeringute Keskusega (KIK) ja kavatseme ka suhelda Kredexiga, et koondada ehituseks vajalik kapital,» ütles ettevõtte juhatuse esimees Mikhail Veksler.
«Meil on sõlmitud leping maakasutuseks, oleme sisse andnud taotluse jäätmekäitlusloa saamiseks,» sõnas ta, lisades et ettevõte tegeleb praegu ehitusfirma otsimisega, mis tehasehoone valmis ehitaks. «Ei saa veel hetkel öelda, millal ehitus algab, aga plaanime, et novembriks oleks tehas valmis ja töötaks. Ning et tehas mitte ainult ei töötleks ümber rehve, vaid valmistaks nendest ka toodangut.»
Ettevõte tegeleb Veksleri sõnul praegu ka projektile investori otsimisega. «Me küll otsime investorit, aga pole seni seda leidnud. Püüame probleemi lahendada pankade abil, suhtleme ministeeriumi ja KIK-iga, osaleme konkurssidel, et tehas operatiivselt üles ehitada,» rääkis ta.
«Riik raha anda ei saa, see ei ole reaalne, raha peab tulema pankadest. Pankadega on mõningad raskused, aga püüame nendest jagu saada,» lisas Veksler.
Veksleri sõnul on tehase ehitamine väga vajalik, kuna siin on väga palju rehve, mida praegu ei ole võimalik praktiliselt ümber töödelda. «Ministeerium suhtub sellesse küsimusse väga positiivselt, eriti (jäätmeosakonna juhataja) Peeter Eek, kellega me oleme suhelnud, ta aitab meid väga palju,» märkis Veksler.
«Püüame praegu kõiki teid kasutades leida rahastuse, et tehas kiiresti valmis ehitada. Sest tehase ehitamine peaks käima üsna ruttu, kuue kuuga peaks see võimalik olema,» rääkis ta. Kuu aega läheb Veksleri sõnul seadmete tarnimisele ja umbes kuu nende montaažile ning siis saabki tehase käima panna. «Kusjuures ehitus ja seadmete tarnimine saavad käia samal ajal,» märkis ta.
Tehas maksab umbes 3 miljonit eurot, lisaks ehitusmaksumus umbes miljon eurot. «Tahame teha ilusti, heakorrastatud tehase. Töötama hakkab seal 35 inimest,» sõnas ta. Tehas utiliseeriks aastas 10 000 tonni rehve.


authors:
Foto
Sille Annuk

description: Leedu tõstab tulevas märtsis kange alkoholi aktsiisi 23 protsenti ning veini ja õlle aktsiisi 112 protsenti, mis tõstab alkoholi hinda ligi 1 euro võrra pudeli pealt.

title: Läti piirikaubandus saab hoogu juurde: ka Leedu tõstab tuleval aastal alkoholiaktsiisi


description: Facio järglase, võlgades Riito Ehitusega maadlevad väikefirmad ei usu Riito saneerimisse. Firma juhatusest lahkunud Erik Liiv mõistab üldist umbusku, sest saneerimine on Eestis võõras, kirjutab Äripäev.

title: Kurikuulsa Facio järglase saneerimist saadab umbusk

maintext:
Riito Ehituse asutas pea seitse aastat tagasi kurikuulsust kogunud Facio, mille omanik on Toomas Tromp. Praegu on raskused tabanud Riitot. Umbes 200 võlausaldajale on firmal võlgu 2,5 miljonit eurot.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Foto
Toomas Huik

description: Lõppeval aastal tootis Eesti Energia Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam müügiks 129 gigavatt-tundi elektrit ja 292 gigavatt-tundi soojust - kütuseks kasutati aastaga 248 000 tonni sega-olmejäätmeid, mida on 3000 tonni rohkem kui aasta varem.

title: Iru jäätmepõletusjaamas toodeti rekordiline kogus elektrit ja soojust

maintext:
«Kui jäätmepõletusjaamas toodetud elektri hulk on sisuliselt sama, mis 2015. aastal, siis soojust tootsime selles üksuses 2016. aastal võrrelduna eelmise aastaga ligi kaheksa protsenti rohkem,» rääkis Eesti Energia juhatuse liige Raine Pajo.
«Lisaks lõi aasta alguse külm ilm, kõrgem elektri turuhind ja võrdlemisi madal gaasi hind sobilikud tingimused kolm aastat reservis seisnud Iru elektrijaama gaasil töötava koostootmisploki käivitamiseks,» sõnas Pajo.
Koos gaasil töötavate veesoojenduskatelde ja koostootmisploki toodanguga müüs Iru elektrijaam 2016. aastal 674 gigavatt-tundi soojust ja 161 gigavatt-tundi elektrit.
Raine Pajo sõnul on jäätmete tarneportfell lepingutega täpselt planeeritud vähemalt kuus kuud ette, kuid on ka kuni nelja-aastaseid pikaajalisi lepinguid.
«Peame tarneid ette planeerima, et tagada jaama varustamine kütusega. Meie põhimõte on jäätmete tarnimise lepinguid sõlmida konkursiga ehk hankepõhiselt, kus kõigil jäätmesektori ettevõtetel on võrdsed võimalused osalemiseks,» ütles Pajo.
Tema sõnul tagab selline lähenemine läbipaistva ja ausa protsessi ning lepingud sõlmitakse vastavalt hankes kujunenud hinnale.
2015. aastal tekkis Eestis üle 308 000 tonni sega-olmejäätmeid. Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam suudab aastas energiaks ümber töödelda kuni 250 000 tonni sega-olmejäätmeid. Seega on enamust Eestis tekkivatest sega-olmejäätmetest võimalik taaskasutada Iru elektrijaamas.
Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam valmis 2013. aastal ning selle maksumus oli 105 miljonit eurot. Pärast Iru elektrijaama jäätmepõletusjaama töölehakkamist on prügi ladestamine prügilatesse praktiliselt lõppenud ning jäätmed on leidnud kasutuse energiatootmises. 2015. aastal ladestati prügilatesse üle 26 000 tonni prügi, mida on vähem kui 10 protsenti aastas tekkinud prügist.
Täisvõimsusel töötades põletab Iru jäätmepõletusjaam tunnis keskmiselt 30 tonni sega-olmejäätmeid. Keskmiselt külastab jäätmepõletusjaama ligi 70 prügiautot päevas.
Elektriks ja soojuseks muundatakse Iru jäätmepõletusjaamas ligi 85 protsenti jäätmetes sisalduvast energiast. Jaama soojuse tootmise võimsus on 50 megavatti ning elektritootmise võimsus 17 megavatti.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Foto
Richard Drew Ap Scanpix

description: 500 investori hulgas läbiviidud uuring näitas, et järgmise aasta kõige ahvatlevamad turud asuvad Aasias, kirjutab Forbes.

title: Kuhu soovitavad spetsialistid järgmisel aastal investeerida?


authors:
Adele Johanson
Foto
Anu Villmann

description: G4S Eesti personalidirektor Irene Metsis märkis soolist palgalõhe kommenteerides, et nais võiks julgustada rohke enda eest seisma.

title: G4S:naised peaksid rohkem enda eest seisma

maintext:
«Siinkohal sooviks tõesti inimesi rohkem julgustada. Eriti naisi. Pole harvad olukorrad, kus tööle kandideeriv naisterahva küsib meessoost kandidaadiga võrreldes kaks korda väiksemat palka,» märkis Metsis. Naised teevad palgasoovides järelandmisi ennekõike laste kõrvalt tööle tulles.
Kui Euroopa Liidus keskmiselt oli sooline palgalõhe Eurostati andmetel 16,7 protsenti, siis Eestis 28 protsenti. Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib anda tööinspektsioonile volitused, et tagada meestele ja naistele võrdväärse töö eest võrdväärne palk.
Inspektsioon saab ka õiguse teha ettekirjutusi võrdse palga auditi tegemiseks ja selle täitamata jätmisel sunniraha määramiseks. Sotsiaalministeeriumi eestvedamisel on plaanis koostada tööandjatele ja tööinspektoritele tööde hindamise ja võrdlemise juhend.
Metsise hinnangul on oluline on see, et palgalõhesid otsides kohtleks riik ettevõtjaid võrdselt. «Senine kogemus näitab, et esmalt tullakse kontrollima suurettevõtteid, kus asjaajamine on korras ja andmed seetõttu kättesaadavamad. Järelevalvet tehes peab riik tagama, et ettevõtjaid koheldaks võrdselt. Samuti peavad riigiasutused siin eeskujuks olema ja järelevalve peab ka neile rakenduma,» märkis Metsis.
«Kuna valdavalt on ettevõtetes ametinimetused või ametigrupid üldiste nimetustega, siis annab see tööinspektsioonile aluse kahtlustada diskrimineerimist ning nõuda palgaauditi tegemist väga paljudes ettevõtetes,» lisas ta.
Paljuski on palgalõhe üks võimalikke põhjusi selles , et naiste osakaal madalamalt tasustatavatel töödel on suurem ja kandideerijad nendele ametikohtadele kipuvad olema suures osas naisterahvad. See tekitab ka juba paljudes töötajategruppides väga selgelt madalama tasuga ametikohti.
«Meie G4Sis maksame turvatöötajatele ametikohajärgset palka ning ei ole vahet kas tegemist on naistöötajaga või meesterahvaga,» tõi Metsis välja.


description: Itaalia raskustes olev pank Monte dei Paschi di Siena (BMPS) liigub lähemale riigi päästeplaani rakendamisele, kuna viimase hetke püüdlused koguda erainvestoritelt panga päästmiseks vajalikke miljardeid eurosid on ebaõnnestumas.

title: Itaalia peab maailma vanima panga suure tõenäosusega ise päästma


description: Vene energiakontsern Gazprom soovib sõlmida Euroopa Liiduga (EL) kokkuleppe, et lõpetada viis aastat kestnud uurimine kontserni võimaliku monopoliseisundi üle, vahendas Financial Times.

title: Gazprom tegi EL-ile ettepaneku kokkuleppeks Eestit puudutavas konkurentsivaidluses

maintext:
Vene riiklik firma ei avaldanud ettepaneku üksikasju, ent teatas, et selle eesmärk on vastata Euroopa Komisjoni osutatud murekohtadele «nii suurel määral, kui see on mõistlik ja võimalik».
Oktoobris kirjutas Financial Times, et pärast viieaastast Vene Gazpromi tegevuse uurimist on Euroopa Komisjon jõudnud üsna lähedale Gazpromiga sõlmitavale kokkuleppele.
Lehega toona suhelnud allikate andmetel pääseb Gazprom Ida-Euroopas konkurentsi piiramise ja oma domineeriva positsiooni ärakasutamise eest trahvist, kuid peab andma õiguslikult siduva lubaduse, et muudab edaspidi oma tegevusmeetodeid.
Leht märkis toona, et EL-i leebe otsus Gazpromi kohta kindlasti ei meeldi Ida-Euroopa ja Balti riikidele, mis on nõudnud Gazpromile karmimat karistust. Nende hinnangul on tegemist testiga, kas komisjon kaitseb nende huve Vene gaasimonopoli vastu.
Iseäranis Poola ja Leedu on väljendanud seisukohta, et Venemaa kasutab gaasi poliitilise survevahendina, ja on kriitilised Brüsseli suhtes, mis ei ole sekkunud nende kõrgema gaasihinna probleemi lahendamisse.
Ebaõige gaasihind puudutas Eestit, Lätit, Leedut, Poolat ja Bulgaariat.
Eesti konkurentsiamet ja majandusministeerium peavad Euroopa Liidu konkurentsireegleid rikkunud Gazpromi puhtalt pääsemist ebaõiglaseks.
«Kui me räägime konkurentsiõiguse rikkumisest, siis on tegemist väga terava ja suure majandusvabaduse printsiipide rikkumisega ja kahtlemata peaks sellele järgnema mingisugune trahv,» ütles konkurentsiameti juht Märt Ots ERR-ile novembri alguses.
Majandusministeeriumi energeetika asekantsler Ando Leppiman leidis toona samuti, et kui rikkumine on toime pandud, peaks sellele järgnema sanktsioonid.
«Kui me vaatame seda, et mis moodi hindab Euroopa Komisjon ja nende konkurentsi peadirektoraat seda, kui erinevad liikmesriigid [rikuvad] /.../ konkurentsieelise saamiseks riigiabi andmise reegleid, /.../ ja selle eest tuleb maksta trahvi, siis tekib küsimus, miks me ei peaks nii käituma kolmandate riikide ja nende ettevõtete suhtes,» rääkis Leppiman.
«Ilmselt oleks vägagi õiglane, kui sanktsioneeritaks ka neid [kolmandate riikide] ettevõtteid, kes on Euroopa Liidu siseturgu mõjutanud kehvemas suunas.»


description: Sooline palgalõhe on Statoli kaubamärki kasutava Circle K Eesti AS peadirektori Kai Realo hinnangul terav küsimus, mis näitab Eesti riiki ja kohalikke tööandjaid halvas valguses, kuid probleemi ei saa lahendada sanktsioonide ja hirmutamisega.

title: Kai Realo: palgalõhe näitab Eesti riiki ja kohalikke tööandjaid halvas valguses

maintext:
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib anda tööinspektsioonile volitused valvamaks, kas meestele ja naistele makstakse sama või võrdväärse töö eest ka võrdväärset palka. Inspektsioon saab ka õiguse teha ettekirjutus vastava auditi tegemiseks ja selle täitamata jätmisel sunniraha määramiseks.
Järgneb Kai Realo kommentaar:
Kahtlemata on tegemist olulise teemaga, mis paraku näitab Eesti riiki ja kohalikke tööandjaid väga halvas valguses. Samas on minister talle omases stiilis alustanud teemakäsitlust sanktsioonide ja piirangute seadmisega hirmutamisest.
Ilmselt oleks mõistlik alustada siiski soolise palgalõhega seonduva süvaanalüüsist ning tuua avalikkuses välja selged faktid – kui palju on sooline palgalõhe tingitud nö «meeste ja naiste töödest» ehk põhjustest, et teatud töövaldkonnad on Eestis sooliselt väga eraldatud
Nii näiteks oli kuni eelmise aastani teenindaja töö pea sajaprotsendiliselt naiste ala ja mehi võis ühe käe näppudel üles lugeda. Õnneks on see aeg Eestis üle saamas ja näeme naisi ja mehi kui mitte võrdselt, siis vähemalt pisut võrdsemas tasakaalus pea kõigil ametikohtadel.
Samas jääb aga aastateks meid mõjutama see, et nii teenindajate kui õpetajatena, kelle palgatase on sissetulekute madalamal skaalal, on valdavalt tööl naisterahvad ning kõrgepalgaliste IT spetsialistidena kohtame pigem meesterahvaid.
Statistikale ja faktidele baseeruv analüüs annaks õiglasema hinnangu sellele kui palju sellest palgalõhest on siis seotud sellega, et mehed ja naised teevad erinevaid töid ning kui palju mõjutab statistikat asjaolu, et sama töö eest saadakse erinevat palka.
Samas pole ka kahtlust, et on olemas ka see palgalõhe, kus mehed ja naised saavad sarnase või lausa sama töö eest erinevat palka. Kindlasti on mehed teadlikumad palgaküsijad, kuid tihti kohtame ka (mees)juhte, kes on endiselt ülemöödunud sajandist pärit uskumuse juures, et mees kui pere peamine toitja ja katja, peab saama rohkem raha kui sama tööd tegev naisterahvas, keda peab ju üleval (?!) omakorda tema mees … Kommentaarid siinkohal on ilmselt liigsed.
Igasugused pöörased ideed on viimasel ajal teostamiskõlbulikuks tunnistatud, mistõttu piisava hulga ametnike olemasolul on ka see plaan ilmselt elluviidav. Samas on kaheldav, kas on reaalne jõuda tegelike murekohtadeni – pigem võetakse ette suurettevõtted, kus üldjuhul ametikohtade astmestikud ja palgapoliitikad korrektselt paigas ning püütakse siis nende kontsernide standardeid suruda riigi esindajate poolt välja mõeldud juhenditesse ja nii möllates kulub nii aeg kui maksumaksja raha. Seda tehes saab aga raporteerida, et teemaga innukalt tegeletakse.
Samas on selge, et väga paljudes väikse ja keskmise suurusega ettevõtetes, kuhu inimesed satuvad tööle pigem isiklike tutvuste ja sidemete kaudu, puuduvad nii ametijuhendid, ametikohtade hindamise praktikad kui üldjuhul ka palgaastmestikud. Arvestades nende ettevõtete arvu, ei oska ette kujutada, milliste ressurssidega ja mil moel selles teemas orienteeruda ja korda luua plaanitakse.
Auditid, mille viivad läbi mistahes valdkonna professionaalid, on alati kallid ja ilmselt ei ole 10 töötajaga ettevõttel kuskilt sellist lisakulu võtta. Rahvusvahelised töökohtade hindamise metoodikad on olemas, kuid nende juurutamine on kulukas ja aeganõudev.
Eesti inimesed ei ole liiga tagasihoidlikud – pigem on naised pisut tagasihoidlikumad kui mehed ning see tuleneb peamiselt nö alalhoiuinstinktist, sest soovitakse säilitada oma töökohta ning ei taheta võtta töökohavahetusega seotud riske – isegi kui uus koht leida, nõuab see alguses rohkem panustamist ning pere ja laste kõrvalt on lihtsam jätkata juba harjumuspärases ametis.
Peamiseks probleemiks on ehk see, et kuigi tehakse väga põhjalikke palgaturu uuringuid, pole nende tulemused tavainimestele kättesaadavad ning seetõttu ei teagi töötaja, milline tema hind on tööjõuturul.
Palgauuringuid müüakse ettevõtetele suurte summade eest, mistõttu on ka loogiline, et neid ei avalikustata meedia vahendusel. Samas võiks äkki riik just sellest alustada ja teha inimestele kättesaadavaks baasinfo erinevate ametikohtade palgatasemetest turul. Võrdleme ju meedias pea iganädalaselt supermarketite ostukorvide maksumust, miks mitte siis regulaarselt koos keskmise palgaga anda edasi ka infot õiglastest palgatasemetest enamlevinud ametikohtadel.
Samas – palgad paneb paika siiski nõudluse ja pakkumise vahekord – ehk kui palju on turul mingi konkreetse kvalifikatsiooniga tööjõudu. Statoili teenindusjaamade teenindajate, kellest valdav enamus on endiselt veel naisterahvad, töötasu on meil just tööturu tingimustest tulenevalt tulnud viimase paari kolme aastaga tõsta vähemalt 6-8 protsenti aastas ning see trend ei näita raugemise märke ehk siis palgatõusud madalamapalgalistel ametikohtadel jätkuvad.
Teema kui selline on loomulikult oluline, kuid enne lauskontrollide teostamist oleks võinud kaaluda põhjalikuma analüüsi teostamist ja selle avalikustamist läbi teavituskampaaniate.
Vaja on ulatuslikku hoiakute muutmist, et tööandjate peast kaoks arvamus, et mees kui pere ülalpidaja peab teenima rohkem. Lisaks vajavad paljud töötajad aga ka teadmist selle kohta, mis nende töö väärt on ehk mis on nende ametikoha nö turuhind.
Enne lausbürokraatia ning karistuste kehtestamist võiks siiski alustada faktidest ja teavitustööst. Osa probleemist saaks lahendatud juba seeläbi kui infot oleks rohkem ning see oleks esitatud kujul, mis lisaks kõlavatele loosungitele, omaks ka praktilist väärtust nii tööandjale kui töövõtjale.
Rahvusvahelise kontserni tütarettevõttena on meil kasutusel ühtsed töökohtade hindamise metoodikad ning palkade kujundamisel lähtutakse palgapoliitikast, kus sool, rahvusel ega muudel taolistel parameetritel pole mingit mõju.


description: Jaapani tehnoloogiaettevõtte Toshiba turuväärtus kukkus plaanitava varade hiiglasliku mahakandmise tõttu kahe päevaga pea 5 miljardit dollarit, kirjutab Reuters.

title: Toshiba väärtus kukkus kahe päevaga ligi 5 miljardit dollarit


authors:
Foto
Toomas Tatar

description: Eesti Omanike Keskliit teatas, et tervitab konkurentsiameti otsust, et Elektrilevi peab vähendama võrgutasusid 6,7 protsenti.

title: Liit: võrgutasusid peaks alandama ka teised võrguettevõtjad


authors:
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Kolmandik Lätti naasnud emigrante ehk umbes 30 protsenti on pettunud ja valmis Balti riigist uuesti lahkuma, vahendas uudistekanal LNT, viidates Läti ülikooli migratsiooniuuringute keskuse küsitlusele.

title: Küsitlus: kolmandik Lätti naasnud emigrantidest on valmis uuesti riigist lahkuma


authors:
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Pindi Kinnisvara prognoosib järgmiseks aastaks Tallinnas üürihindade tõusu ning ärikinnisvarasse investeerimine hoogustub veelgi.

title: Pindi prognoos: üürimine kallineb, ärikinnisvara aina ahvatlevam


authors:
Eesti Pank
Foto
Vida Press

description: Ebavõrdsuse mõõdiku, Gini koefitsiendi järgi on leibkondade netovara Eestis jaotunud umbes samamoodi nagu euroalal tervikuna: netovara Gini koefitsient on euroalal 0,685 ning Eestis 0,69, kirjutas Eesti Pank tänases blogipostituses.

title: Eesti on varaliselt ebavõrdsuselt Euroopa keskmine riik

maintext:
Gini koefitsient on ebavõrdsuse mõõdik, mis varieerub nullist üheni. Mida lähemal ühele on Gini koefitsient, seda ebavõrdsem on varade jaotus. Kui Gini koefitsient on null, on varad võrdselt jaotunud. Väärtus üks tähistab täielikku ebavõrdsust. Netovarade Gini koefitsient oli 2013. aastal Eestis 0,69 ja sissetulekute Gini koefitsient 0,36.
Eesti Pank viis 2013. aastal koostöös statistikaametiga läbi leibkondade finantskäitumise ja tarbimisharjumuste uuringu (Household Finance and Consumption Survey, HFCS). Leibkondade küsitlusega koguti andmeid perede varade, kohustuste, sissetulekute ja tarbimise kohta.
Uuringu tulemuste põhjal on Eesti leibkondadel teiste euroala riikidega võrreldes suhteliselt vähe vara (uuringu tulemusi ei ole veel avaldatud Läti ja Leedu kohta). Euroala riikide seas on Eesti netovarade (leibkonna varade väärtus miinus kohustuste summa) mediaanväärtuse poolest Saksamaa ja Slovakkia järel viimasel kohal. Mediaanväärtus on keskmine näitaja, millest pooltel leibkondadel on rohkem ja pooltel vähem varasid. Eesti leibkondade netovara mediaanväärtus oli 2013. aastal 43 600 eurot.
Nii Eestis kui ka teistes riikides on netovarad leibkonniti ebavõrdsemalt jaotunud kui sissetulekud. Eesti netovarade jaotuse Gini koefitsient ehk ebavõrdsuse mõõdik on euroala riikide seas üks kõrgemaid. Mida kõrgem on koefitsient, seda suuremat ebavõrdsust see väljendab.1 Koefitsient on Eestist kõrgem vaid Saksamaal, Austrias ja Küprosel. Varade ebavõrdsuse üks võimalik põhjus Eestis on kinnisvarahindade suured piirkondlikud erinevused.
Eesti leibkondade kõige väärtuslikum vara on nende peamine elukoht. Võrreldes euroala riikide keskmisega (60 protsenti) on koduomanike osakaal Eestis suurem (77 protsenti). Peamise elukoha väärtus moodustab keskeltläbi poole kõigist leibkondade varadest. See tähendab, et leibkondade jõukus sõltub suuresti nende kodu väärtusest.
Samuti moodustavad Eesti leibkondade reaalvaradest suhteliselt suure osa varad ettevõtetes, mis leibkondadele kuuluvad ja kus nad igapäevaselt töötavad. Nende varade osakaal on üks viiendik, st pea kaks korda rohkem kui euroala riikide seas keskmiselt. Sellist tüüpi vara omab Eestis ligikaudu 12 protsenti leibkondadest ja selle mediaanväärtus on 11 700 eurot.
Eesti leibkondade finantsvarad on peamiselt pangahoiused ja nende osakaal varades on teiste euroala riikidega võrreldes suhteliselt väike (Eestis 10 protsenti varadest, euroalal keskmiselt 17 protsenti). Ka teistes madalama sissetulekutasemega euroala riikides, nagu Slovakkias, Sloveenias, Portugalis ja Kreekas on finantsvarade osakaal väike ja need on vähe hajutatud.
Laenudest moodustavad Eestis lõviosa kinnisvaralaenud ning neist omakorda on suurima tähtsusega kodulaenud, mille osakaal kogu laenukoormuses on 85 protsenti. Eesti leibkondade laenukoormus on euroala keskmisest väiksem (Eestis on laenu võtnud 37 protsenti majapidamistest, euroalal 44 protsenti). Laenukoormuse võrdlemisel tuleb aga arvestada, et selle optimaalne tase sõltub sissetulekust ning teistes euroala riikides on valdavalt suuremad sissetulekud kui Eestis. Võrreldes sama sissetulekutasemega riikidega on Eesti leibkondade laenukoormus siiski suhteliselt suur.
Eesti puhul võib esile tõsta ka selle, et enamjaolt on laenud noorematel leibkondadel ja seda peamiselt kahel põhjusel. Esiteks on vanemate leibkondade seas palju selliseid inimesi, kes omandasid eluaseme tänu erastamisele ega pidanud seda laenuga ostma. Teiseks kujunes eluasemelaenuturg Eestis välja alles suhteliselt hiljuti, 2000. aastate alguses.
Ehkki siinne laenukoormus on euroala riikidega võrreldes väiksem, on Eesti leibkondadel ka suhteliselt vähe finantspuhvreid. Mediaanleibkonnal (st leibkond, kellega võrreldes on pooltel leibkondadel vähem ja pooltel rohkem finantspuhvreid) on olemas toimetulekuvaru umbes ühe kuu jaoks, euroala mediaanleibkonnal aga on varusid pisut enam kui kahe kuu jaoks.
Kokkuvõttes on Eesti leibkondade netovara ja varade struktuur sarnane nagu teistes euroalasse kuuluvates Kesk- ja Ida-Euroopa riikides. Võrreldes nende riikidega on Eestis leibkondade netovara aga ebavõrdsemalt jaotunud ning seda koduomanike suurest osakaalust hoolimata. Finantsstabiilsuse seisukohast on Eesti leibkondade laenukoormus teiste euroala riikidega võrreldes küll väiksem, kuid Eesti leibkonnad on haavatavad oma tagasihoidlike finantspuhvrite tõttu.


authors: Afp Foto

description: Eurotsooni juht ja Hollandi rahandusminister Jeroen Dijsselbloem teatas laupäeval, et Kreeka on hajutanud kahtlused ja võib oodata positiivset otsust võlaleevenduse osas.

title: Eurotsoon on valmis jätkama Kreeka võlaleevendust


authors:
Foto
Sander Ilvest

description: Esmaspäeval, 2. jaanuaril ei ole katkestuse tõttu kasutatavad e-maksuameti ja e-tolli ning selle kaudu ligipääsetavad X-tee teenused ja rakendused.

title: Uue aasta alguses on katkestus e-maksuameti ja e-tolli töös


authors:
Foto
Tt News Agency Reuters

description: Euroopa Keskpanga (ECB) nõukogu peab tuleva aasta juunis Tallinnas rahapoliitilise istungi ning keskpanga president Mario Draghi annab siin pressikonverentsi.

title: Mario Draghi annab tuleval aastal Eestis pressikonverentsi

maintext:
Järgmise aasta 8. juunil peab nõukogu Tallinnas rahapoliitilise istungi ning Draghi annab selle järel pressikonverentsi, seisab ECB kodulehel.
Eesti Pank teatas, et 2017. aastal on keskpanga eelarves ette nähtud ligikaudu 500 000 eurot erakorralisi kuludest. Summast suurima osa toob kaasa just ECB väljasõiduistungi ja sellele järgneva Draghi pressikonverentsi korraldamine, teatas pank.
Tavaliselt kohtub ECB nõukogu keskpanga peakontoris Frankfurtis. Korra aastas peetakse istung aga ka mõne teise euroala keskpanga juures, need vahetuvad rotatsiooni korras. Nii toimus tänavu 2. juunil istung ja pressikonverents Viinis.
Rahapoliitilisi istungeid peab nõukogu üldiselt iga kuue nädala tagant. ECB nõukokku kuuluvad kuus keskpanga juhatuse liiget ning kõikide 19 euroala riigi keskpankade presidendid.


description: Hiina kavatseb aastaks 2020 paigutada raudteeprojektidesse kokku 3,5 triljonit jüaani ehk 481 miljardit eurot, kirjutab Bloomberg.

title: Hiina investeerib lähiaastail raudteesse pool triljonit eurot


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Foto
Mihkel Maripuu

description: Ametiühingute Keskliidu juhi Peep Petersoni hinnangul võiks riigipühi Eestis rohkemgi olla, sest puhanud inimene töötab efektiivsemalt.

title: Ametiühingujuht: riigipühi võiks rohkem olla, see parandab tootlikkust

maintext:
Peterson ütles, et riigipühad võiks üle vaadata küll. «Inimestel on vaja puhata, see tuleb tootlikkusele kasuks, » kinnitas Peterson. Näiteks võiks tema hinnangul kaaluda 3. jõulupüha vabaks andmist.
Samas poleks tema sõnul vaja juhul, kui riigipüha satub nädalavahetusele, anda ainult seetõttu töötajatele vabu päevi. «Pigem tasub sõlmida tööandjaga vastastikkuseid kokkuleppeid, » lausus ta. «Paljudes kohtades ju ei käidagi tööl jõulude ja uue aasta vahelisel ajal. Aga 2. jaanuaril hakata tänavu uut aastat tähistama pole ka õige.»
Petersoni sõnul pole riigipühadel ettevõtete tootlikkusele halba mõju. «Kui on üks vaba päev nädala sees, siis sellel pole üldse mingit mõju, » ütles ta, lisades, et teiste riikide praktika näitab, et rohkematel pühadel on hoopis positiivne mõju, näiteks Põhjamaade kohta on kirjutatud, et nad puhkavad end rikkaks.
«On võimalik näiteks kuus tundi töötada väga tulemuslikult, » lausus Peterson. «Olen efektiivse töötamise ja korralikult puhkamise pooldaja.»


description: Reutersi küsitletud 29 analüütikut ja ökonomisti prognoosivad, et naftabarreli hind tõuseb tuleva aasta lõpuks 60 dollari lähistele.

title: Analüütikud: naftabarreli hind jääb tuleva aasta lõpuks alla 60 dollari


authors:
Foto
Raul Mee

description: Tallink tegi vahetult enne pühi, 23. detsembril oma aktsionäridele aktsiakapitali vähendamisest tingitud väljamakse, mis otsustati juunis toimunud aktsionäride üldkoosolekul, kirjutab ERRi uudisteportaal.

title: Tallinki aktsionärid said pühadekingituse


authors:
Foto
Elmo Riig

description: Hiina riiklik võrguhaldur ehitab 1,5 miljardi dollari eest Pakistani kogu riiki läbiva elektriühenduse, mis võimaldab üle kanda kuni 4000 megavatti võimsust riigi põhjaosast lõunasse.

title: Hiina rajab 1,5 miljardi dollari eest Pakistani läbiva elektriühenduse


authors: Foto Panthermedia

description: Statistikaameti peaanalüütik Märt Leesment analüüsib statistikablogis, kuidas raha roll hea elu kujundamisel on mõneti vastuolulise tähendusega.

title: Kas rikkamad inimesed on õnnelikumad?

maintext:
Järgneb blogipostitus:
Detsembri lõpp tähendab paljudele pühasid ja vabu päevi, aga ka suuremal või vähemal määral tarbimist. Kahtlemata on üheks elus olulist rolli mängivaks aspektiks raha. Ometi on raha roll hea elu kujundamisel mõneti vastuolulise tähendusega.
Ühelt poolt suudab jõukam inimene hõlpsamini hakkama saada ning oma soove kergemini teostada. Teisalt omistatakse rahale tihtilugu „kurja juure“ tähendus – raha suutvat täita üksnes kitsa osa inimese vajadusspektrist, rahaga (nii olemasolu kui ka puudusega) võib kaasneda mitmesuguseid probleeme, raha võib tekitada ka hõõrdumisi inimsuhetes. Raha tähtsaks pidavaid inimesi vaadatakse tihtilugu halvustavalt ning seetõttu püüavad paljud oma rahaihalust pigem varjata. Sellele vaatamata ei saa me üle ega ümber tõsiasjast, et raha mängib eluga rahulolus olulist rolli.
Esmalt oleks mõistlik proovida põgusalt pugeda õnne tagamaadesse. Tuleb mainida, et ühest vastust sellele, mis on õnn, ei ole. Õnn võib näiteks peituda nii lõpptulemuses kui ka protsessis, õnne võib hinnata nii väliselt kui ka inimene ise. Levinud on koguni teooriad, et õnnetunnet saab „matemaatiliselt“ määrata, kui positiivsetest tunnetest lahutada negatiivsed. Terminid „õnnelikkus“ ning „eluga rahulolu“ on teineteisega niivõrd läbipõimunud, et neid käsitletakse sünonüümidena. Hoolimata õnne defineerimise keerukusest, on seda aegade jooksul siiski mõõta üritatud, kuna soov ja lootus on ju elu paremaks muuta.
Laias laastus saab inimeste heaolu mõõta objektiivsete ja subjektiivsete näitajate kaudu. Esimesed vaatlevad pigem elukeskkonda (näiteks erinevad majandus-, sotsiaal- ja keskkonnastatistika näitajad). Subjektiivse hinnangu elule annab aga iga inimene ise. Hoolimata sellest, et ühtset meetodit õnne mõõtmiseks ei ole, võib väita, et õnnelik olemist oskab kõige paremini määratleda iga inimene ise. Seetõttu olen veendunud, et õnnelikkuse mõõtmine peaks esmajoones toimuma subjektiivse lähenemise kaudu.
Mis heaolu mõjutab?
Uuringud on välja toonud mitmeid nii isikust endast kui ka taustsüsteemist tulenevaid tegureid, näiteks haridus, tervislik seisund, perekonnaseis, vanus, religioossus, töötus, (poliitiline) keskkond. Üheks olulisemaks õnnelikkust kujundavaks teguriks on aga osutunud jõukus, eeskätt inimese sissetulek. Üldjuhul on välja toodud, et jõukamad hindavad oma eluga rahulolu kõrgemalt, kuid siiski selgub mitmeid huvitavaid nüansse.
Richard Easterlin leidis pisut enam kui 40 aastat tagasi, et kuigi konkreetses riigis tajuvad rikkamad elanikud ennast õnnelikumana kui vaesemad, siis keskmine õnnelikkuse tase rikaste ja vaeste riikide vahel ei ole oluliselt erinev. Veelgi enam, selgus, et pikema aja jooksul sissetulekute kasv konkreetses riigis õnnelikkust ei kasvata. Hoolimata sellest, et seost tollal veel piisavalt ei uuritud, ei olnud see üldlevinud arvamusega kooskõlas ning seetõttu saavutasid tulemused tuntust kui Easterlini paradoks.
Easterlini arvates kipuvad inimesed oma olukorda võrdlema ühiskonnas esineva normiga. Seega mängib sissetuleku absoluutarvust suuremat rolli see, kuhu inimene oma elujärje teistega võrdluses paigutab. Tuleks aga tähele panna, et mitte kõik majandusteadlased pole Easterlini arvamusega nõus ning on tuvastanud, et riikide jõukuse kasvades tõuseb ka keskmine eluga rahulolu.


authors:
Foto
Mihkel Maripuu

description: Jõelähtme vald kehtestas 15. detsembri otsusega Muugale kavandatava LNG-terminali teemaplaneeringu ala kogupindalaga 300 hektarit.

title: Jõelähtme vald kehtestas Muuga LNG-terminali teemaplaneeringu

maintext:
«AS Tallinna Sadam soovib LNG-terminali kavandada regionaalse tähtsusega terminalina, mis tähendab, et see vastab kogu regiooni – Balti riikide ja lisaks ka Soome Vabariigi – tarbijate vajadustele. Lisaks sellele on antud LNG-terminal kavandatud Soome lahe piirkonna mereliikluse vajadusi katva keskse jaotusterminalina,» seisab valla otsuses.
Terminali rajamise vajadus tuleneb muuhulgas keskkonnanõuetest, mille kohaselt ei tohi alates mullusest laevakütuse väävlisisaldus ületada 0,1 protsenti. «Samuti soovib Eesti olla regionaalsel maagaasiturul mitte ainult sõltlane, vaid ka otsustaja ning seetõttu on terminali parimaks võimalikuks asukohaks Eesti. Teemaplaneeringu algatamist taotles majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, kes on väljendanud selgelt ka oma kooskõlastuskirjas, et LNG terminali rajamiseks Muuga sadama piirkonda on tegemist riikliku huviga,» on kirjas otsuses.
Kavandatava LNG-terminali koosseisu kuulub ka kai ja lossimissild LNG-tankerite lossimiseks ja laadimiseks. LNG- terminali maksimaalne mahutipargi suurus on kavandatud kuni 400 000 kuupmeetrit LNG ja arvestades regionaalset turgu käideldaks kuni 5 miljardit kuupmeetrit maagaasi aastas. LNG- terminali aluse maa pindala jääb eeldatavasti ligikaudu 13 hektari piiresse.
Terminali rajamiseks sobivaid krunte on planeeringualal neli, mida kõiki käsitletakse asukohaalternatiividena, tegemist on suuruselt ja kujult erinevate maatükkidega, mille sihtotstarve on peamiselt tootmis- ja transpordimaa ning omanikuks AS Tallinna Sadam, Eesti Vabariik ja eraomanik. Otsusest selgub, et ekspertide hinnangul on parim alternatiiv Muuga sadama kõige idapoolsemas osas Tahkumäel, muuhulgas ei ulatu siis võimalikud ohualad elamuteni ning tõenäosus doominoefekti tekkimiseks sadamaalal tegutsevate ettevõtete vahel kõige väiksem.
Antud alale terminali rajamisel on vajalik mere täitmine ja kaldakinniasjade tasandamine kõrgusele 3 meetrit merepinnast. Täiendavalt on vajalik merre täita umbes 218 000 kuupmeetrit, moodustamaks vajalikku ala terminali rajamiseks.
Terminal kavandatakse rajada kahes paralleelses etapis. Esimese etapina rajatakse väiksemahuline LNG vastuvõtu- ja jaotusterminal mahutipargi mahuga ligikaudu 4000 kuupmeetrit koos vastuvõtuseadmetega sadama kail. Etapi tulemusena tekib võimalus meritsi saabuv LNG vastu võtta, hoiustada vaakumisoleeritud mahutites ning laadida vedelas olekus punkerlaevadele või tsisternveokitele. Kavandatud on ka LNG taasgaasistamine ning suunamine ühendustorustiku kaudu Tallinna ja Tallinna lähiümbrust varustavasse maagaasivõrku.
Paralleelselt esimese etapiga on kavandatud alustada teise etapi rajamist, mille valmimise järel on võimalik tõsta oluliselt terminali läbilaskevõimet.
ASi Tallinna Sadam nõukogu kinnitas mullu suvel LNG-terminali rajamise Muuga sadamasse. Terminali eeldatav ehitusmaksumus on kuni 20 miljonit eurot, mille investeerib Tallinna Sadama partner Vopak E.O.S.


authors: Foto Reporter

description: Elektrimüüjate pakkumisi vahendava portaali Energiaturg.ee tegevjuhi Pirmin Tamme sõnul muutis Elektrilevi oma võrgutasusid viimati kolm aastat tagasi ja selle ajaga on turul palju toimunud.

title: Energiaportaal: Elektrilevi muutis viimati oma võrgutasu kolm aastat tagasi

maintext:
"Viimati on Elektrilevi oma võrgutasusid muutnud 23. detsember 2013 ehk siis kolm aastat on möödas, mis on vaikimisi ka maksimum periood konkurentsiameti juhendites," ütles Tamm BNS-ile.
"Seega igati õigustatud järelepärimine, hinnadünaamikas, intressides ja kadudes on selle ajaga tõepoolest palju muutusi toimunud," lisas ta.
Vaadates teisi suuremaid võrguettevõtjaid, siis võib VKG Elektrivõrke Tamme sõnul lähiajal samasugune saatus oodata.
Konkurentsiamet tuvastas, et Elektrilevi OÜ rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised ning tegi ettevõtjale 22. detsembril vastavasisulise ettekirjutuse, mille snõuab tasude langetamist.
Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti. Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50-55 protsenti, siis sellega peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6 protsenti, teatas amet.


description: Facebooki ja Google’i reklaamimahud kasvavad pidurdamatu kiirusega, teenides sellega Eestis miljonite väärtuses reklaamitulu, mille eest siin maksu tasuda aga ei tule. Ekspertide hinnangul ei tohiks sellist olukorda enam lihtsalt pealt vaadata.

title: Internetihiiud viivad Eestist välja miljoneid


description: Täna saadetakse viimsele teekonnale tuntud Eesti ettevõtja ja ühiskonnategelane, Eesti majanduse grand old man Ülo Pärnits.

title: Galerii: Ülo Pärnits saadetakse viimsele teekonnale


authors:
Foto
Mihkel Maripuu Pm Scanpix Baltics

description: Alexela omanik Heiti Hääl selgitas telesaates «Ringvaade», et käärid naftahinna ja kütusehinna tõusu vahel tulenevad Eestis maksudest, vahendab ERRi uudisteportaal.

title: Heiti Hääl: käärid naftahinna ja kütusehinna tõusu vahel tulenevad maksudest

maintext:
Kuigi võrreldes 2009. aasta tippajaga on nafta hind praegu imeodav, siis viimaste kuude võrdluses on hinnatõus olnud siiski üle 10 protsendi.
Vastates saatejuhi kommentaarile, et kütuse hind praegu on peaaegu sama nagu naftahinna tippajal, mil see oli 140 dollarit barreli kohta, selgitas Hääl, et käärid tulenevad maksudest.
«Käärid on selles, mis oli aktsiisimaks ja käibemaks siis ja mis nad on täna ehk valdava osa nendest kääridest katab Eesti maksutõus. Selles mõttes jõuline maksutõus on langenud heasse aega, kus nafta ise on olnud odav, mistõttu seda on olnud tarbijal oluliselt kergem taluda ja samas riik on oma tulusid selle najal suurendanud,» rääkis Hääl.


authors:
Foto
Ekraanitõmmis Reporter.Ee Videolt

description: Majandus- ja taristuminister Kadri Simson saatis kooskõlastusringile veoautode teekasutustasu seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse, millega plaanitakse hakata ülejärgmisest aastast koguma transporditaristu korrashoiuks teekasutustasu üle 12-tonnistelt veoautodelt.

title: Ministeerium tahab üle 12-tonnistele veokitele kehtestada kuni 1300 euro suuruse teekasutustasu

maintext:
Veoautode teekasutustasu eesmärgiks on transporditaristu kvaliteedi säilitamiseks lisavahendite kogumine rakendades kasutaja maksab printsiipi. Väljatöötamise kavatsuse koostamisel on aluseks võetud 2015. aastal Riigikantselei tellimusel koostatud uuring «Transpordimaksude rakendamise võimalused Eestis».
Veoautode teekasutustasu rakenduks kogu Eesti avalikult kasutatavate teede võrgustikule. Teekasutustasuga on võimalik maksustada ka Eesti teedel sõitvaid välisriikide veoautosid, mida tänane raskeveokimaks ei võimalda. Kuigi ka bussid on teede füüsilised kulutajad, siis bussidele teekasutustasu kehtestamist ei kavandata, sest bussidele teekasutustasu kehtestamine suurendaks reisijate jaoks pileti hinda, mis vähendaks ühistranspordi kasutatavust ning läheks seega vastuollu eesmärgiga suurendada ühistranspordikasutajate osakaalu.
Majandus- ja taristuminister Kadri Simson ütles, et säilitamaks transporditaristu kvaliteeti on vajalik leida täiendavaid tuluallikaid.
«Teekasutustasu kehtestamine on Euroopas levinud praktika. Meie raskeveokid tasuvad teistes riikides teekasutustasusid, aga Eestis kehtiv raskeveokimaks rakendub vaid Eestis registreeritud veokitele. See on tekitanud olukorra, kus Eesti raskeveokid peavad üleval teiste riikide taristut, kuid teiste riikide veokid Eesti teedesse raha ei panusta,» selgitas Simson.
Eesti on saatnud Euroopa Komisjonile ettepaneku kehtestada tasu üle 12-tonnistele veoautodele. Esialgse plaani järgi tuleks teekasutustasu hakata tasuma üle 12-tonnistel veokitel päevamääraga 10-12 eurot ja aastase määraga 700-1300 eurot. Tänaseni pole Euroopa Liidus teekasutustasu kehtestatud vaid Eestis ja Soomes.
Veoautode teekasutustasu on seotud ka riigi eelarvestrateegiaga 2017–2020, mille kohaselt on alates 2018. aastast üheks tuluallikaks ka veoautode teekasutustasu.


description: Rahandusministeerium annab ülevaate 2017. aastal jõustuvate maksu- ja aktsiisimuudatuste kohta.

title: Puust ja punaseks: vaata, millised maksumuudatused jõustuvad tuleval aastal


description: Superkondensaatoreid tootva OÜ Skeleton Technologies Group konsolideeritud käive oli mullu 432 000 eurot, kasvades aastaga seitse korda, firma ärikahjum suurenes samas 2,8 korda 2,1 miljoni euroni.

title: Skeleton Technologies Groupi käive kasvas mullu seitse korda

maintext:
Firma müügist enamus ehk 400 000 eurot toimus mullu Prantsusmaale. Ettevõtte palgakulu oli mullu miljon eurot, kasvades aastaga 7,9 korda. Ettevõtte töötajate arv kasvas samal perioodil 17 võrra 44 inimeseni.
«2016. aastal on kaasatud investeeringud Malaisia riskikapitali fondilt ning samuti olemasolevatelt investoritelt, millega on kaetud finantseerimise vajadus kuni 2017. aasta teise kvartali lõpuni,v seisab ettevõtte majandusaasta aruandes. Augustis kirjutas BNS, et Skeleton Technologies sai 13 miljoni euro suuruse investeeringu, mille juhtinvestor oli Malaisia riskikapitalifirma FirstFloor Capital.
Investeering toetab Skeletoni plaani käivitada järgmine kasvufaas, toomaks grafeenil põhinevad superkondensaatorid kõrgtehnoloogiasektorist üldisele turule. Koos seniste investorite Up Investi ja Harju Elektriga on firmasse praeguseks paigutatud 26,7 miljonit eurot, teatas firma. Senised investorid osalesid ka selles investeeringuvoorus.
Ettevõte ostis mullu 192 000 euro eest juhtimisteenust sisse.
Kontserni kuulub kolm tütarettevõtet: superkondensaatorite koostele ning teadus- ja arendustegevusele keskenduv Skeleton Technologies OÜ, Skeleton Technologies OY Soomes ning elektroodi masstootmiseks loodud Skeleton Technologies GmbH Saksamaal.


authors:
Adele Johanson
Foto

description: Buumi ajal miljonitesse eurodesse küündinud kasumiga tolmuimemisäris on suursugustest numbritest alles vaid tolm ja firma teenib juba mitmendat aastat kahjumit, saateks kohtuvaidlused ja arvukad avaldused tarbijakaitseametis.

title: "Imetolmuimejate" müüja hiilgus kogub tolmu

maintext:
Lux Eesti tegevjuht Kristin Karu kinnitab, et ettevõttel läheb hästi, uued tooted tulevad järjest välja ja otsemüük koduuksel on üha populaarsem, kirjutab Äripäev.
Ei saa kurta, et tolmuimejamüüjaid kodudesse sisse lasta ei tahetaks. Lux on saanud Eestis tuntud brändiks ja inimesed juba teavad neid. Ettevõtte käibe- ja kasuminumbrid räägivad aga pigem teist juttu, lisaks on firmal tihti kohtuvaidlusi ja klientidelt arvukalt avaldusi tarbijakaitseametis. Loe edasi Äripäevast.


authors:
Foto
Toomas Huik

description: Teisipäev on viimane kauplemispäev, mil soetatud Silvano aktsiatel on õigus 10-sendisele täiendavale dividendile.

title: Silvano lisadividendi õigusega aktsiaid saab soetada teisipäeva õhtuni


description: Eesti Kinnisvarafirmade Liidu (EKFL) hinnangul ületas elamispindade turu aktiivsus tänavu äripindade turgu märkimisväärselt, samal ajal märkis liit, et elamispindade hinnakasv on pidurdumas.

title: Liit: elamispindade turu aktiivsus ületas tänavu äripindade turgu

maintext:
"Elamispindade turu aktiivsus on endiselt kõrge, aga hinnakasv hakkab pidurduma. Kuumenemise märke on näha, aga ülekuumenemisest on veel vara rääkida. Äripindade osas oli lõppev aasta märkimisväärselt tagasihoidlikum, peamiste segmentide osas jäid hinnad samaks," seisab liidu pressiteates.
Hindade kasvu toeks oli liidu hinnangul asjaolu, et uute objektide hulk on tõusnud. Kinnisvaraanalüütik Tõnu Toompargi sõnul tuleb elamispindade turul buum ja kriis kindlasti, aga millal, pole täna veel selge. "Oleme absoluutarvudes 2007 aasta tasemel tagasi, aga tööhõive on kõrge ja palgad on märkimisväärselt kasvanud. Ostujõud on hea ja majanduse suhtarvud on mõistlikud," märkis ta.
"Büroopindade turg näitab ülepakkumise märke ja üürid on pigem languses. Kaubanduses on tunda muret selle üle, et planeeritavad uued keskused ei too turule uut kvaliteeti ja konkurents läheb tihedamaks. Perspektiivis tähendab see survet üürihindadele ja vakantsuse tõusule," sõnas EKFL-i juhatuse liige Ardi Roosimaa. Logistika ja tootmissektoris on kasv tema hinnangul orgaaniline ning nähtavat kuumenemist pole. "Nendest võib lähiaastatel oodata kõige stabiilsemat turuosa. Infrastruktuuri areng ilmselt kiireneb uue toetustevooru avanemise ja tellimuste suurenemise toel," märkis ta.
"Viimase aja trendiliikumiseks on start-upide loomine. Vaatamata selle valdkonna väga madalale edukuse tasemele paigutatakse uutesse ideedesse iga aastaga rohkem kapitali. Kinnisvarasektori osalisi peetakse selles äriringkonnas "saurusteks". Vaadates aga statistikat selgub, et asjata. Kinnisvara on rahandusvaldkonna kõrval üks kõrgema edukustasemega start-up valdkondi," sõnas Roosimaa.
"Maailmas laiemalt oli 2016 suurte muutuste aasta, mis põhjustas suurt volatiilsust aktsia- ja rahaturgudel. Seetõttu pole ime, et kinnisvara on endiselt kõrgel kohal investeerimisobjektide nimistus. Eestis registreeritud kinnisvarafondidele oli aasta väga edukas. 2015. aasta algusest on nende varade maht kasvanud üle kahe korra. See räägib peamiselt professionaalsuse paranemisest, investeerimiskõlbulike objektide juurdekasvust ja varahaldusteenuse efektiivsuse tõusust. Loodame, et tulevikus Eesti kinnisvarafondide maht veelgi kasvab," lisas Roosimaa.
"2017. aastalt ootame majanduskeskkonna stabiliseerumist. Lähinaabritega võrreldes oleme andnud ära mitu konkurentsieelist, samas paljuski on selle põhjuseks võrdlusbaasi erinevused. Kinnisvaravaldkond ootab uuendusi nagu muu majandus, põnevusega saab täna vaadata arengutele uute materjalide valdkonnas, 3D-printimise valdkonnas, nanotehnoloogias, robootikas, laiendatud- ja virtuaalreaalsuse tehnoloogias, taastuvenergia laiemas kasutuselevõtus ja ka tervishoiuvaldkonnas," ütles Roosimaa.
"Kinnisvara ei ole immuunne muutustele. Uuringute ja arenduse valdkonnas pole Eesti kaugeltki maailma esirinnas, aga selles valdkonnas oleks erasektori tugi äärmiselt vajalik. Uute materjalide, tehnoloogiate ja lahenduste toomine kinnisvaravaldkonda annab pikemas perspektiivis väga kõrget tootlust. Loodame, et usk sellesse säilib ja visionäärid võtavad julgemalt positsioone. Juhul, kui prognoosid majanduse kasvu tugevnemisest paika peavad, ootab meid edukam aasta, kui eelmine," märkis Roosimaa.
Eesti Kinnisvarafirmade Liit on loodud 1994. aastal. EKFL on kinnisvaraarenduse, vahenduse ja konsultatsioonidega tegelevate äriühingute ühendus. Liitu kuulub üle 55 kinnisvarasektori ettevõtte.


description: Briti panga Lloyds uuringu järgi on Londonis asuv Eaton Square Suurbritannia kõige kalleim tänav, kust kodu soetada, kirjutab BBC.

title: Suurbritannia kalleimal tänaval tuleb keskmise kodu eest välja käia 17 miljonit naela


description: Uuest aastast hakkavad Soomes kehtima mitmed muutused, mis mõjutavad oluliselt töötute sissetulekut ja elustandardit, kirjutas Yle.

title: Soomes läheb töötu elu trööstitumaks


description: Toiduainete hulgimüügi ja logistikafirma Jungent Group müügitulu kasvas juuniga lõppenud majandusaastal 7,7 protsenti 134,5 miljoni euroni, kasum vähenes samas 12,9 protsenti 2,9 miljonile eurole.

title: Jungent Groupi käive kasvas 8 protsenti

maintext:
Kaupade müük kasvas möödunud majandusaastal 6,5 protsenti 101,4 miljoni euroni ja teenuste müük 11,5 protsenti 33,1 miljoni euroni, selgub majandusaasta aruandest. Dividendiks plaanis ettevõte maksta miljon eurot.
Käesoleval majandusaastal plaanib kontsern hulgikaubanduse suunal keskenduda koostöövõimaluste leidmisele uute tarnijatega. Oodatakse müügitulu mõõdukat kasvu, mida toetab reaalpalga oodatav kasv ja nõudluse suurenemine.
Marginaalide säilitamiseks ja oodatava kasvu saavutamiseks tuleb uuel majandusaastal leida võimalusi tegevuskulude vähendamiseks ning suurendada müügitulu alternatiivsetes kanalites, märgib ettevõte aruandes.
Logistika suunal oli majandusaastal kerge käibe langus, mille põhjustas mõne olulise kliendi lahkumine. Sellest johtuvalt korrigeeriti kulubaasi ja taastati kasumlikkus. Ettevõte keskendub uute klientide leidmisele, uusi investeeringuid laopindadesse ei planeeri.
Jungent Groupi kuuluvad tütarfirmad Jungent Estonia OÜ, VIA 3L AS, Via3L Spedition OÜ, Loginvest OÜ, Tähemaa Kinnisvara OÜ, AS Jungent Latvia, AS Via 3L Spedition Latvia, UAB Jungent Lietuva ja Jungent Finland OY.
Kontserni põhilisteks tegevusaladeks on toidu- ja esmatarbekaupade ning määrdeainete hulgimüük ja logistiliste teenuste osutamine. Kontserni kuuluvad ettevõtted osutavad klientidele ja tarnijatele ka erinevaid lisateenuseid: müügi- ja turundusteenused, toodete märgistamine, tooteinfo tõlkimine, konsultatsioonid ja muud sellist.
Jungent Grupi omanikud on läbi erinevate ettevõtete Marin Närska, Gerli Saaresalu, Meelis Saaresalu, Jaanus Krigolson ja Kait Liinev.


authors:
Lennart Ruuda
Foto
Teet Malsroos Õhtuleht

description: Tallinna hotellid vaevlevad endiselt vene turistide puuduse käes, kuid tänu soomlastele ja kodumaistele turistidele peaks tänavu aastavahetusel majutusasutuste täituvus jääma vähemalt eelmise aasta tasemele, oodatakse ka paariprotsendilist tõusu.

title: Hotellide aastavahetuse täituvus vindub mullusel tasemel

maintext:
Möödunud aastal tabas Eesti majutusasutusi järsk langus, kui vene turistide arv kukkus ligi 40 protsenti. Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu tegevjuhi Maarika Liivamägi sõnul ei ole tänavu olulist taastumist näha, esimese 10 kuuga tõusis venemaalt pärit turistide arv vaid 2,1 protsenti, Tallinnas oli see veidi kõrgem ehk 3,7 protsenti.
Aastavahetusel, mil traditsiooniliselt vene turistid on armastanud Tallinnas puhkamas käia, peaks hotellide täituvus samuti eelmise aasta tasemele jääma. «Hotellidega suheldes võib öelda, et pigem tuleb aastavahetus nagu eelmine aasta, võib olla natukene parem. Ka ööbimise pikkuse ja hinna osas mingeid olulisi muutusi ei prognoosita,» ütles Liivamägi.
Tallinna suuremate hotellide juhid tõid samuti välja, et turg püsib vägagi eelmise aasta tasemel. Üle 250 toa pakkuv Nordic Hotel Forumi tegevdirektori Feliks Mäguse sõnul saavad nad hotelli küll enam-vähem täis, kuid suurt tungi Venemaa poolt ei ole. «Eks see asi vindub, võib niimoodi öelda küll.» Probleeme on tekitanud ka see, et mitmed venelased on teatanud viisaprobleemidest ja ning pikkadest järjekordadest, mis Eestisse tulekut takistavad, lisas Mägus.
Siiski aitavad vene turistide jätkuvalt madalseisu pühade ajal kompenseerida eelkõige Soome, aga ka Saksamaa, Läti ja kodumaised turistid. «Kuna mitu aastat enam vene turistide invasiooni ei ole, on nüüd ruumi tulla ka teistel, soomlastel näiteks,» ütles Viru ja Estoria hotelli opereeriva Sokotel AS-i tegevdirektor Anu Soosaar. Ta tõi näitena, et kui aastate eest mõni suur Venemaa reisikorraldaja hotelle broneeris, siis teistele eriti ruumi ei jäänudki. Nüüd on see ruum olemas ja kuidagi tuleb seda täita, lisas ta.
Nii Soosaar kui ka Mägus tõid välja, et viimaste aastatega on oluliselt muutunud kanalid, mida pidi turistid pealinna hotellidesse jõuavad. «Kui varasematel aastatel tõi vene turistid Eestisse eelkõige sealne reisibüroo, kes tellis näiteks 50 kohalise pakettreisi ja broneeris hotellid, siis nüüd on hakanud inimesed iseseisvalt broneerima. Ehk piltlikult öeldes tuleb hotellidel toad täis saada ühe kliendi kaupa, mis eeldab hotellilt ka teistsuguseid turundustegevusi,» märkis Mägus.
Soosaar näeb üksiktellimuste kasvul olulisi plusse, kuna see annab hotellidele turvatunde. Suurte rühmareiside puhul on see oht, et reisikorraldaja broneerib näiteks hotellis 50 kohta, kuid osad inimesed kukuvad ära, mis jätab toad tühjaks. «Kui näiteks Mihhail ja Irina on ise mingi internetiplatvormi kaudu tellimuse vormistanud, siis nad plaanivad ka ilmselt meile tulla. Ärakukkumiste oht on väiksem,» lisas Soosaar.
Käesoleva aasta 10 kuu jooksul on Eestit külastanud 338 564 vene turisti. Hiilgeajal ehk 2013. aastal küündis see näitaja 553 590 turistini.


description: Vahetult enne jõulupühi kuulutas president välja maksumuudatuste kobareelnõu, milles olev sotsiaalmaksu langetamise ära jätmine 1. jaanuarist ja maagaasi järsk aktsiisi tõstmine on kaubandus- ja tööstuskoja hinnangul seadusega vastuolus.

title: Kaubanduskoda palus õiguskantsleril pöörduda kobareelnõuga seoses riigikohtusse

maintext:
Täna saatis kaubanduskoda õiguskantslerile kirja, milles palub tal pöörduda riigikohtusse taotlusega tunnistada nimetatud sätted põhiseadusega vastusolus olevaks.
Kaubanduskoda on varasemalt nii riigikogule kui presidendile rõhutanud, et sotsiaalmaksu langetamise ära jätmine aasta algusest on vastuolus maksukorralduse seaduses oleva kuue kuu põhimõttega.
«Praegusel juhul anti ettevõtjatele muudatustest teada vähem kui kaks nädalat,» osutas koda kirjas ebapiisava etteteatamisaja probleemile.
Koda toob oma kirjas välja, et kuue kuu reegli nõudest võib seaduse järgi kõrvale kalduda üksnes siis, kui maksumuudatus on maksukohustuslasele soodustava mõjuga või kui kiirendatud korras muutmiseks on muud erakorralised põhjused. Seaduse seletuskirja kohaselt on erandlikeks juhtudeks kiiret lahendamist vajavate maksupettustega tegelemine ning märgatavalt muutunud majandus-, finantsstabiilsus-, keskkonna- või julgeolekuolukorrale reageerimine või nendega seonduvate riskide ennetamine. Koja hinnangul aga hetkel puuduvad ootamatud ja erandlikud asjaolud, mis õigustaks kuue kuu reeglist kõrvale kaldumist.
Lisaks sotsiaalmaksu määra langetamise ära jätmisele juhtis koda õiguskantsleri tähelepanu kobareelnõus olnud maagaasi aktsiisi tõstmisele, mis ühtlasi rikub põhiseadusest tulenevat õiguspärase ootuse põhimõtet. Vastuvõetud seaduse kohaselt tõuseb maagaasi aktsiisimäär aastatel 2018-2020 igal aastal 25 protsenti.
«Paljud ettevõtted ja majapidamised on teinud suuri ja pika tasuvusajaga investeeringuid maagaasi kui kõige keskkonnasõbralikuma fossiilse kütuse kasutamiseks. Ettevõtjad võisid eeldada, et aktsiisimäära tõstetakse järgnevatel aastatel mõõdukas tempos, kuid nii kiire aktsiisi tõusuga nad arvestanud pole. Kui see info oleks varem teada olnud, siis oleksid paljud neist ilmselt oma investeeringust loobunud või oleks investeerinud mõne muu kütuse kasutamisesse,» väitis koda.


authors:
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Investeerimisfirma Trigon Capital kujundas ümber enda grupi struktuuri, edaspidi hakkab firma fonde haldama AS Trigon Asset Management ning sellega seoses on sellest nädalast kehtetud ASi Trigon Funds tegevusload.

title: Trigoni fonde hakkab haldama Trigon Asset Management


authors:
Foto
Afp Scanpix

description: Ukraina president Petro Porošenko keelas reedel jõustunud seadusega maksupolitseil edaspidi korraldada etteteatamata kontrolle, sammu eesmärk on kasvatada välisinvesteeringuid ja piirata korruptsiooni.

title: Ukraina maksupolitsei ei tohi enam ettevõtetesse etteteatamata kontrolle korraldada

maintext:
Meetme eesmärk on edendada väikeettevõtlust, lubades väikefirmadel tegutseda ilma kontrollideta kolm aastat.
Ukraina maksupolitseid on süüdistatud ulatuslikus altkäemaksu võtmises. Väidetavalt on nad mitmel korral süüdistanud mõnda firmat väljamõeldud või väikeses rikkumises ja lubanud neil tasu eest tegevust jätkata. Seda võtet on firmaomanikud väidetavalt kasutanud omakonkurentide kõrvaldamiseks.
Ukraina ettevõtluskliima parandamine on olnud üks põhilisi Rahvusvahelise Valuutafondi (16,5 miljardi euro) suuruse abipaketi tingimusi.
Meede «vähendab inspektsioonide arvu märkimisväärselt», ütles läänemeelne president avalduses. «Me hakkame nägema kvalitatiivset muutust investeeringu- ja maksukliimas,» ütles ta.
Porošenko sõnul on maksuvõimude roll oma olemuselt nüüdsest pigem «nõuandev» ning et oma andmete näitamise kohustust firmadel enam ei ole.


authors:
Foto
Liis Treimann

description: Uus Eesti idufirma Inventory lõi müügiplatvormi, mis langetab oluliselt tööstuskomponentide hindu ja muudab väiketootjate kauba kogu Euroopas konkurentsivõimeliseks, teatas firma ööl vastu teisipäeva pressiteates.

title: Eesti idufirma lõi tööstuskomponentide hindu langetava müügiplatvormi

maintext:
Esialgu tuleb keskkonnas saadavale ligi viis miljonit Euroopas loodud tehnikatoodet koos jooniste, mõõtude, laoseisu ning tellimis-ja hinnainfoga. Lõpuks kasvab keskkonnas olevate toodete arv aga üle 50 miljoni ühikuni.
"Meil siin Eestis on palju tugevaid tootjaid, kelle kaup on ülejäänud Euroopa jaoks nähtamatu. Inventory muudab väikeettevõtete tooted Euroopas konkurentsivõimeliseks," selgitas ettevõtte üks asutajaid, Kristjan Hiiemaa ja kutsus kõiki väiketootjaid ühendust võtma: "Kui näiteks Kohilas on ettevõte, kes teeb maailma parimaid hüdrosilindreid, siis meie keskkond võib talle osutuda ideaalseks kanaliks kasvõi Saksamaa turule jõudmiseks. Nii aitame elavdada ka siinset majandust."
Kui aga ettevõttel on laovaru, millest lahti ei saada, siis Inventory´s on seda võimalik müüa. Samamoodi on võimalik võrrelda hindu ja valida välja soodsaim pakkumine. Nii võidavad kõik osapooled.
"Kui keegi peaks tahtma remontida näiteks auto bensiinipumpa või ehitada robotit, siis sellest keskkonnast peaks leidma kõik komponendid ning need kohe ka välja osta. Väga palju kasu hakkavad sellest platvormist saama just insenerid," lausus Inventory kaasasutaja Sander Sebastian Agur.
Ettevõtte kaasomanikeks on Kristjan Hiiemaa, Sander Sebastian Agur ja Tanel Tähepõld.


description: Economist väidab, et juhtimisteooria on oma dogmades  sama kinni ja iganenud kui reformatsioonieelne katoliku kirik.

title: Economist: juhtimisõpikud ajavad jama

maintext:
Esiteks on iganenud idee, et konkurents on verisem kui kunagi varem ning pidevalt tuleb juurde uusi tegijaid, kes vanadelt vaiba alt tõmbavad. Tegelikult ei iseloomusta aga tänapäeva maailma mitte kasvav konkurents vaid konsolideerumine, seda nii Eestis kui laias ilmas.
Advokaadibüroo Raidla Ellex andmeil on ettevõtete ülevõtmise ja liitumistehingute arv Eestis tänavu eelneva aastaga võrreldes neljandiku tõusnud, kokku on mööduva aasta jooksul Eestis toimunud 130 suuremat ettevõtete ülevõtmiste ja liitumiste tehingut. Näiteks on DNB ja Nordea otsustanud leivad ühte kappi panna ning Elisa on ostnud ära Starmani.
Eriti hoos on ühinemised USAs ning ühinenud ettevõtted naudivad rekordkasumeid. Kui 1990. aastatel oli Räniorg mängumaaks idufirmadele, siis nüüd annavad tooni hiiglased.
Teise aegunud ideena toob Economist välja mõtte, et me elame ettevõtlikul ajastul, kus igaüks võib härjal sarvist haarata. Ka riigid püüavad ettevõtlikust julgustada. USAs on aga uute ettevõtete loomine aeglustunud alates 1970. aastatest. Euroopas jäävadki palju idufirmad pisikeseks.
Kolmandaks õpetatakse, et äri käib järjes kiiremini. Selles on ka ivake tõtt ning internetiettevõte võib mõne aastaga saada endale sadu miljoneid kliente. Paljuski on aga ettevõtete tegutsemiskiirus hoopis aeglustumas. Üha rohkem otsuseid peab kooskõlastama erinevate osakondade ja huvirühmade vahel ning see võib lõputult venida.
Neljas kulunud idee on, et globaliseerumine on möödapääsmatu ja paratamatu. Paljuski oli aga maailm juba enne Esimest maailmasõda sama globaliseerunud kui täna. Globaliseerumine tänapäeval on sisse võtnud aga vähikäigu: Donald Trump ähvardab Hiinat kaitsetollidega, Suurbritannia tahab lahkuda Euroopa Liidust.


description: Eesti Panga teatel jätkus novembris Eesti ettevõtete ja majapidamiste laenu- ja liisinguportfelli kasv, tõustes aastases võrdluses 7,4 protsenti.

title: Ettevõtete ja majapidamiste laenumaht kasvas novembris 7,4 protsenti

maintext:
Laenude ja liisingute kogumaht suurenes kuuga 115 miljoni euro võrra ja moodustas novembri lõpus 17,1 miljardit eurot, teatas pank.
Ettevõtete laenude ja liisingute maht kasvas novembris aastaga 9,1 protsenti. Panga sõnul on kasvanud enamiku sektorite laenumaht. Aasta jooksul on suurenenud kõige enam kinnisvaraettevõtete laenud. Samas aasta esimeses kolmes kvartalis vähenes ettevõtete laenamine välismaalt ning ettevõtete koguvõlg eriti ei muutunud.
Eluasemelaenude portfelli aastakasv kiirenes novembris 5 protsendini. Uusi eluasemelaenusid väljastati 93 miljoni euro väärtuses, mis on samas suurusjärgus kui paaril viimasel kuul, kuid ligikaudu 15 protsenti rohkem kui samal ajal aasta tagasi. Novembris kasvas nii lepingute keskmine väärtus kui ka arv. Majapidamiste muude laenude kasv püsis kiire. Sellest suurima osa moodustas autoliising, mille kogumaht suurenes novembris aasta võrdluses 16 protsenti.
Eluasemelaenude keskmine intressimäär, mis vahepeal pisut tõusis, on viimastel kuudel langenud aasta alguse tasemele. Eluasemelaenude intressimäärade arengut on mõjutanud ka see, et eluasemelaenu aktiivselt pakkuvate pankade hulk on varasemast suurem. Novembris välja antud eluasemelaenude keskmine intress oli 2,3 protsenti.
Tähtajaks tasumata laenude maht püsis väike. Kuu lõpus oli rohkem kui 60 päeva maksetähtaega ületavate laenude maht 180 miljonit eurot, mis moodustas 1,2 protsenti laenuportfellist.
Ettevõtete ja majapidamiste hoiuste mahu kasv oli novembris samuti kiire. Ettevõtete hoiused kasvasid aasta võrdluses 9,7 protsenti ja majapidamiste omad pisut aeglasemalt, 7,6 protsenti. Kuuga suurenes hoiuste kogumaht 149 miljoni võrra 11,5 miljardi euroni.


authors:
Adele Johanson
Foto
Urmas Luik
Pärnu Postimees

description: Tööandjad  toetavad soolise palgalõhe vähendamist Eestis, kuid kavandatav seadusemuudatus ei tegele tööandjate keskliidu juhti Toomas Tamsaare hinnangul probleemi tuumaga ning lisab kasutut paberitööd.

title: Tamsar: sunnimeetmed ei vähenda palgalõhet

maintext:
«Kuid oleme seisukohal, seadusemuudatusega kaasnev liigne reguleerimine, järelevalve ja sunnimeetmete kehtestamine, ei ole ei ole kooskõlas riigireformi ja 0-bürokraatia põhimõtetega,» kommenteeris Tamsar kava soolise palgalõhega võitlemiseks.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib anda tööinspektsioonile volitused valvamaks, kas meestele ja naistele makstakse sama või võrdväärse töö eest ka võrdväärset palka. Inspektsioon saab ka õiguse teha ettekirjutusi vastava auditi tegemiseks ja sunniraha määramiseks.
Tööandjate keskliit on arvamusel, et soolise palgalõhe kindlakstegemisel on väga oluline võtta muuhulgas arvesse töötajate kvalifikatsiooni ja oskusi. «Tööjõuturul ei ole konkureerimisel oluline ainult konkreetne ametinimetus, vaid ka kogemus ja haridus ning isiksuseomadused. Arvestades järjest suurenevat tööjõupuudust peab tööandja arvestama iga töötaja nn. turuväärtust,» märkis Tamsar.
«Näiteks kliendihaldurite puhul, kellest üks suudab suhelda ainult eesti keeles ja on töötanud ainult väga kitsas valdkonnas, kuid teine on võimeline suhtlema kolmes keeles ning omab rahvusvahelist kogemust, on üsna tõenäoline, et uue sarnase või parema töö leiaks just viimane.»
Positiivne idee on tööandjate hinnangul aga kontaktivaba seirejärelevalve, mis tähendab, et riik tööinspektsiooni kaudu lähtub esmalt enda poolt kogutud andmetest. Kui tekib aga kahtlus, et palkade maksmisel on oldud ebaõiglane, siis tuleb ettevõtetes läbi viia põhjalik palgaaudit.
Kuna valdavalt on ametinimetused ettevõtetes üldised, siis annab see tööandjate sõnul aluse kahtlustada diskrimineerimist ning nõuda palgaauditi tegemist väga paljudes ettevõtetes.
Tamsare hinnangul võiks ka üle vaadata soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku ülesanded ning mitte panna sarnaseid kohustusi tööinspektsioonile.
Soolise palgalõhe vähendamisel on tööandjate hinnangul vaja tegeleda mitte tagajärgedega vaid ennetavate meetmetega. «Palgalõhe on valdavas osas seotud lapsevanemaks olemisega. Seega tuleks leida lapsevanematele (eelkõige naistele) võimalus väikese lapse kõrvalt töötamiseks, nt. lasteaiakohtade tagamisega. Heaks algatuseks on vanemahüvitise süsteemi muutmine, mis annaks vanematele paindlikud võimalused töö- ja pereelu ühildamiseks,» nentis Tamsar.


authors:
Foto
Sergei Karpukhin Reuters

description: Venemaa riiklik arengupank Vnešekonombank (VEB) prognoosib tänavuseks aastaks 130 miljardi rubla ehk umbes 2,1 miljardi dollari suurust kahjumit, kirjutab Reuters.

title: Vene riiklik VEB pank prognoosib 2,1 miljardi dollari suurust kahjumit


description: Enamus Läti elanikest on Euroopa Liidu ühisraha euroga rahul, selgus Eurobaromeetri värskest arvamusuuringust.

title: Enamus Läti elanikest on euroga rahul


description: Londoni börsiindeks sulgus kolmapäeval rekordtasemel mõjutatuna energeetika- ja kaevandussektori firmade tugevatest majandustulemustest ja üldisest optimismist seoses uue aastaga.

title: Londoni börs sulgus rekordtasemel


authors:
Foto
Peeter Langovits

description: Maanteeametist riigi kulul lustireisimise tõttu vallandatud Tamur Tsäkko asutas koos maanteeameti praeguse ametnikuga ettevõtte, mis hakkab müüma tervislikku toitu, kirjutab Äripäev.

title: Maanteeameti skandaalne eksjuht hakkas salatimüüjaks

maintext:
«Plaanis on hakata müüma tervislikku toitumist hindavatele klientidele salateid, idandeid ja võrseid,» ütles maanteeameti õigusosakonna juhina töötav Kristo-Taavi Ruus. Tsäkko ja Ruus asutasid selleks tänavu septembri lõpus OÜ Fringilla, mille omanikud on nad võrdselt ja juhatuse liige on Ruus.
«Tegemist on alles alustava ettevõttega ja paljuski on tegevus veel idee tasandil,» sõnas Ruus ja lisas, et täpsemaid kommentaare jagavad nad hea meelega siis, kui ideed hakkavad realiseeruma.
Loe pikemalt Äripäevast.


description: Professor Rainer Katteli sõnul võib mööduva aasta parim kingitus Eestile olla vasakpoolsuse demoniseerimisest üle saamine.

title: Kattel: vasakpoolsuse demoniseerimine lõpeb

maintext:
Tema sõnul on Eesti kontekstis kindlasti 2016. aasta olulisim sündmus Keskerakonna transformatsioon ning terve rea müütide murdma asumine, astmelisest tulumaksust kuni riigivõlani. Pakun, et 2017 jääb majanduskasv enam-vähem samaks kui 2016 ning Reformierakond peab tunnistama, et "vasakpoolsed" ei keeragi kõike untsu, kirjutab Kattel Äripäevas, lisades, et see oleks 2016 parim kingitus Eesti ühiskonnale: saada üle vasakpoolsuse demoniseerimisest.
Katteli sõnul on majanduse mõttes 2016 tähelepanuväärne selle poolest, et globaalne info ja andmete majanduslik väärtus ületas globaalse kaubanduse mahu. See trend näitab, et globaalne majanduse ümberkorraldamine on alles algusjärgus, mastaapsed sotsiaal-poliitilised muutused ootavad meid alles ees ning 2016 oli uue ajajärgu kurjakuulutav algus, räägib Kattel.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Adele Johanson
Foto
Juss Saska

description: Soome ja Rootsi ettevõtted on tuleviku suhtes positiivsed ning plaanivad eeloleval aastal inimesi juurde palgata. Manpower Baltikumi juhi Heigo Kaldra kinnitusel peavad meie ettevõtjad pingutama, et vahepeal kodumaale tagasi tulnud töötajaid hoida.

title: Manpower: Põhjamaad noolivad Eesti töökäsi

maintext:
Äsja läbiviidud tööjõuturgu ja värbamise plaane kaardistav rahvusvaheline uuring tõdes, et kuigi maailmas kasvab nii poliitiline kui majanduslik ebakindlus, ei lase ettevõtjad endid sellest mõjutada ning plaanivad 2017. aasta esimeses kvartalis töötajaid juurde värvata.
Manpower Grupi rahvusvahelise uuringu raames küsitleti ligi 59 000 tööandjat 43 riigis ja vaid kolmes neist jäi kõlama pessimistlik noot.
Neljakümne riigi küsitletud ettevõtjad kinnitasid, et plaanivad 2017. aasta alguses töötajaid juurde palgata, vaid kahes riigis, Brasiilias ja Šveitsis, kinnitati, et töökohti jääb pigem vähemaks. Värbamisuuringu kohaselt asuvad lähituleviku suhtes kõige optimistlikumad riigid Aasias.
Enim on soovi töötajaid juurde palgata Taiwanis (25 protsenti tööandjatest), Indias (24 protsenti) ja Jaapanis (23 protsenti), kuid neile järgnevad kaks Euroopa riiki – Ungari (17 protsenti) ja Sloveenia (17 protsenti).
«Eestis seda uuringut läbi ei viidud, aga meil on alati huvitav jälgida numbreid nendes riikides, mis tikuvad Eestist tööjõudu ära meelitama – Soomet, Rootsit ja Suurbritanniat»” rääkis Kaldra.
«Siin tuleb tõdeda, et Soome ettevõtjad on majanduslikust madalseisust üle saamas ning taas on värbamise prognoos positiivne, täpsemalt 4 protsenti. Ilmselt kasvab see veelgi ja meie ettevõtjad peavad kõvasti pingutama, et vahepeal masu tõttu Soomest kodumaale tagasi tulnud töötajaid hoida,» tõdes Kaldra.
«Rootsi ja Suurbritannia ettevõtjad on veelgi optimistlikumad, neis riikides tööd jagub, aga kui mõni Eesti töövõtja kiikab Vahemere maade poole, siis seal on praegu värbamise optimistlikkus väga madal, seda nii Itaalias, Prantsusmaal kui Hispaanias.»
Manpower Employment Outlook Survey on maailmas enim tsiteeritud kvartaalne värbamisuuring, mida on koostatud juba üle 50 aasta. Manpower on rahvusvaheline personaliettevõte, millel on üle 65 aasta kogemust töötajate värbamise ja renditeenuste alal. 12 aastat tegutsenud Manpower Eesti teenused hõlmavad kogu personalivaldkonda töötajate värbamisest ja rentimisest kuni sihtotsingu ja konsultatsioonideni.


authors:
Foto
Ants Liigus

description: Tuuleenergia Assotsiatsioon soovib kirjas valitsusele, et tühistataks otsus anda Tootsi tuulepargi kinnistu Eesti Energiale, liit soovib kinnistule enampakkumise korraldamist.

title: Tuuleenergia Assotsiatsioon soovib Tootsi tuulepargile enampakkumist

maintext:
"Palume tunnistada kehtetuks valitsuse 8. detsembri otsus, millega suurendatakse Eesti Energia AS-i aktsiakapitali ja antakse Eesti Energiale üle Pärnu maakonnas Vändra vallas Metsaküla külas asuv kinnistu, ühtlasi teeme ettepaneku võõrandada Tootsi kinnistu enampakkumise korras," seisab liidu kirjas.
"Täiendavalt palume valitsusel teha riigikogule ettepanek muuta menetluses olevat elektrituruseaduse eelnõud selliselt, et olemasoleva taastuvenergia tootja definitsioon vastaks kehtivale taastuvenergia toetuste riigiabi loale," seisab kirjas.
Liidu hinnangul pole tuulepargi maa võõrandamine kooskõlas riigiabi reeglite ega riigivaraseadusega. "Tootsi kinnistu otsustuskorras eraldamise puhul on tegemist riigipoolse eksklusiivse eelise loomisega ühele äriühingule, kellel pole selleks võrreldes teiste ettevõtjatega ühtki seaduslikku eelisõigust. Olukorras, kus eraettevõtjad on viimasel kümnendil rajanud vaba turu tingimustes mitmeid tuuleparke, seehulgas ostnud vajalikud maaüksused, jääb arusaamatuks, mis on niigi ebaproportsionaalselt suure turujõuga energiaettevõttele antud toetuse otstarve. Seda iseäranis arvestades, et eelistamine toimub maaoksjonilt potentsiaalselt saadavate riigitulude arvelt," kirjutab liit.
Valitsus ei rikkunud liidu hinnangul ilma konkursita kinnistu eraldamisega mitte ainult siseriiklikku õigust, vaid läks vastuollu ka Euroopa Liidu (EL) õiguse ja Eesti taastuvenergia skeemile antud riigiabi loaga. Liidu hinnangul oleks riik maatükile oksjonit korraldades teeninud riigieelarvesse 14 miljonit eurot.
Liit leiab, et valitsuse otsus võib kaasa tuua muuhulgas välisinvestorite nõuded Eesti riigi vastu. "Et kahju kannatajateks võivad olla lisaks Eesti ettevõtjatele ka välisinvestorid, siis võivad tekkida kahju hüvitamise nõuded Eesti riigi vastu ka bilateraalsetest investeeringute vastastikuse soodustamise ja kaitse lepingutest, kus muuhulgas on üheks juhtpõhimõtteks võrdne ja õiglane kohtlemine," märgib liit.
Tallinna halduskohus peatas kolmapäeval 30 päevaks tuuleparkide arendaja AS Raisner kaebusel esialgse õiguskaitse korras Pärnumaal asuva Tootsi Suursoo tuulepargi kinnistu ilma enampakkumiseta Eesti Energiale eraldamise. Kohus kohaldas esialgset õiguskaitset kiireloomulisena esialgu 30 päevaks, peatades valitsuse 8. detsembri korralduse kehtivuse ja seades Tootsi tuulepargi kinnisasjale keelumärke AS Raisneri kasuks. Menetlus jätkub halduskohtus.
Seoses valitsuse otsusega anda otsustuskorras ja ilma enampakkumiseta Tootsi Suursoo maa Eesti Energiale on kodumaiseid tuuletehnoloogia ettevõtteid koondav Tuuletehnoloogia Liit esitanud kaebuse Euroopa Komisjonile.
Valitsus otsustas 8. detsembri istungil kinnitada Eesti Energia aktsiakapitali suurendamise ja ettevõttele Pärnu maakonnas Vändra vallas Metsaküla külas asuva hinnanguliselt 4,1 miljonit maksva Tootsi Suursoo kinnistu üleandmise; kinnistule kavandab ettevõte Tootsi tuulepargi rajamist.
Kinnistule plaanib Eesti Energia rajada 2020. aastaks hinnanguliselt mitusada miljonit eurot maksva ja umbes 150-megavatise võimsusega tuulepargi. AS Eesti Energia kavandatav Tootsi tuulepark moodustab tuuletehnoloogia liidu hinnangul 54 protsenti kogu Eestis kavandatud tuuleparkide mahust.
Tuuleenergia Assotsiatsiooni kuuluvad 23 ettevõtet, nende seas ka Eesti Energia AS.


description: Eelmisel aastal Äripäeva aasta ärimeheks valitud Graanul Investi juhi ja omaniku Raul Kirjaneni sõnul pagevad välisinvestorid Eesti vinduva majanduskeskkonna eest.

title: Kirjanen: ettevõtted pagevad Eestist

maintext:
«Ettevõtlusele oli möödunud aasta rahulik ja võib-olla isegi liiga rahulik. Mida me näeme, on see, et järjest enam rahvusvahelisi kontserne pakib siin oma asju kokku. Ühest küljest on see kindlasti võimalus kohalikele investoritele, teisest küljest aga kindlasti väga suur ohu märk ja reageering meie vinduvale majanduskeskkonnale,» võttis Kirjanen kokku mööduva aasta.
Tema soovib poliitikutele uueks aastaks rahulikku lähenemist asjadele, sisukat analüüsi otsuste tegemisel ja arvestamist inimeste ja organisatsioonidega, kelle tegemisi otsused puudutavad.
«Maksud ei tee Eestit kokkuvõttes jõukamaks ja ümberjagamine ei ole see võluvits, mida meil vaja oleks.»
Loe pikemalt Äripäevast.


authors: Foto Itar-Tass

description: Leedu ei muuda oma seisukohta Astravetsi tuumajaama osas ning nõuab jätkuvalt naaberriigi poolset läbipaistvust tuumajaama ehitamisel, ütles riigi uus energeetikaminister Žygimantas Vaičiūnas.

title: Leedu ei tagane Valgevene tuumajaama nõudmiste osas

maintext:
Minister ütles intervjuus BNS-ile, et Leedu postitsioon Astravetsi projekti osas ei ole arutlusel BRELL-ist ehk Balti riikide, Valgevene ja Venemaa energiaringist lahkumisel peetavatel läbirääkimistel Venemaa ja Valgevenega.
"Rääkides Astravetsist ei saa see olla läbirääkimiste teema ja me ei ole valmis oma positsiooni muutma. Ma näen neid kahe erineva protsessina," ütles ta.
Vaičiūnase sõnul jätkab Leedu Valgevenelt stressitestide läbiviimise nõudmist ning otsib Euroopa Komisjonilt abi Minski survestamiseks läbipaistvusnõuete täitmiseks.
"Meil on ajalooline võimalus midagi muuta," ütles Vaičiūnas.
Leedu on varem teatanud, et Valgevene ei täida jaama ehitamisel kõiki turvanõudeid ning riik ei ole nõus ebaturvaliselt tuumajaamalt elektrit ostma, Minsk on kriitikat pidanud põhjendamatuks ning selle tagasi lükanud.


description: Venezela majanduskriis tõmbas ka Kuuba majanduse sel aastal langusesse, esmakordselt alates 1995. aastast, ütles president Raul Castro teisipäeval.

title: Kuuba teatas esmakordsest majanduslangusest alates 1995. aastast


description: Skype Technologies OÜ käive vähenes mullu 5,6 protsenti 35,7 miljoni euroni, ettevõtte jõudis samas 3,2 miljoni euro suurusesse puhaskasumisse, tunamullu oli Skype'i Eesti ettevõte 2 miljoni euroga kahjumis.

title: Skype'i käive Eestis vähenes


authors:
Foto
Margus Ansu

description: Mullu mais pankrotistunud turbatootja Sangla Turvas AS kustutati möödunud nädalal lõplikult äriregistrist.

title: Pankrotistunud Sangla Turvas kustutati äriregistrist


authors:
Adele Johanson
Foto
Teet Malsroos

description: Algatus palgalõhe vähendamiseks on Prisma peremarketi personalidirektori Miia Rohtmetsa sõnul igati tervitatav kuna diskrimineerimine tekitab paratamatult pingeid.

title: Prisma: palgalõhe tekitab ühiskonnas pingeid

maintext:
Selleks, et võrdset palka maksta on Prismades müüjatele palgaastmete süsteem, mis sõltub müüjate oskustest ja teadmistes.
«Samuti on meil kontori poolel paika pandud palgatasemed, et võrdväärse vastutuse ja oskusega töötajad saaksid võrdväärset palka,» märkis Rohtmets.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib anda tööinspektsioonile volitused valvamaks, kas meestele ja naistele makstakse sama või võrdväärse töö eest ka võrdväärset palka. Inspektsioon saab ka õiguse teha ettekirjutus vastava auditi tegemiseks ja selle täitamata jätmisel sunniraha määramiseks.
«Konkurentsivõimeliste palkade pakkumine on tööandja peamine kohustus ja kuna tänases tööjõu olukorras vajame me kõiki käsi, ei oleks ka võimalik teha vahet soo, vanuse või rahvuse põhjalt. Loevad oskused,» kinnitas Rohtmets.
«Seega tervitame riigi algatust igati ning palkade auditeerimises küll mingit probleemi ei näe. Loodame omalt poolt väga, et see samm kiirendab palgalõhe vähenemist Eestis. Ebavõrdsus, olgu see soo, vanuse või rahvuse alusel, tekitab alati pikemas perspektiivis ühiskonnas pingeid, millest kaotavad tegelikult kõik ühiskonna liikmed,» lisas ta.


description: Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) otsis läbi sadama Ust-Luga peakontori Peterburis, teatas neljapäeval uudisteagentuurile Interfax advokaat Aleksander Potšujev.

title: Venemaal otsiti läbi Ust-Luga sadama peakontor


authors: Foto Panthermedia

description: Ülehomme Ukraina pealinnast Poola regulaarsete reisidega alustava Kiiev - Lviv - Przemyśl "Intercity+" kiirrongi piletite hinnad on selgunud.

title: Kiievist Poola saab edaspidi kiirrongiga


description: Riik võib käivitada tegevuskava laevade Eesti lipu alla toomiseks juba 2018. aastal, muuhulgas on plaanis vähendada laevandussektori maksukoormust ja lihtsustada laevade registreerimist, võttes kasutusele ka e-residentsuse.

title: Riik tahab laevad Eesti lipu alla meelitada e-residentsuse abil

maintext:
«Ka see protseduurika ja nõuded tuleks üle vaadata, et see vastaks maailmas väljakujunenud praktikale. Tuleb mõelda ka põhimõtete üle, kes siis tulevikus hüpoteeki seadma hakkab, kas kohus või meie [veeteede amet], või kas üldse minna üle registerpandile hüpoteegi asemel,» rääkis Naaber.
Sääraste seadusandlike küsimusega tegeleb peamiselt mereõiguse revisjoni komisjon, mis alustas tööd septembris ning peaks enda tööga valmis saama 2019. aasta detsembris.
Veeteede ameti arendusjuht märkis, et lisaks laevade registreerimisele on oluline ka see, kuidas toimib laevade järelevalve.
«See peab ühest küljest olema piisavalt tõhus, et laevad oleksid kvaliteetsed ja valge lipu nimekirjas. Aga samas peab teenus olema ka kiire,» rääkis ta.
«Selleks on meil vajalik veeteede ametis luua kaasaegsed infosüsteemid, mis võimaldaksid seda tööd teha kvaliteetselt ja kiiresti. See on töös ja asi areneb,» ütles Naaber. Praegu on amet alustanud eelanalüüsidega, sellele järgneb juba tegelik infosüsteemide arendustöö.
Konkurentsivõime seisukohalt on oluline ka näiteks meremeeste elamislubade küsimus.
«Kas kuskil Aafrika ja Ameerika vahel sõitval Filipiinide meremehel on tõesti vaja elamisluba, et töötada Eesti lipu all sõitval laeval? Mina ütlen, et ei ole vaja. Ta ei ole mingi julgeolekurisk Eesti riigile, et peaks tema tausta kontrollima, enne kui Eesti lipu all sõitval alusel tööle tuleb,» rääkis Naaber.
«Täna on seadusandlus selles osas mitmeti tõlgendatav ja tuleb õigusselguse huvides üle vaadata.»
Kogu plaani eesmärk ei ole tema sõnul lihtsalt saada laevu Eesti lipu alla, vaid suuremas pildis on tegu küsimusega Eesti mainekujundusest laevanduses.
«Kui me tahame, et siia tekiks rohkem kaldasektorit, mis tegeleb laevanduse ja laevade haldamise ning neile teenuste pakkumisega, siis selleks, et meelitada siia rohkem investeeringuid ja ettevõtteid, on meil vaja midagi ette näidata – midagi, mis ütleks, et laevandusel on Eestis hea olla,» rääkis Naaber.
«See saabki olla see, et meil on neile ette näidata mingi kindel arv laevu. Lihtsalt minna rääkima, et tulge meile, meil on tore, see ei tööta. Laevad on vajalikud,» lisas ta. Laevu teenindavates ettevõtetes saaksid tulevikus tööle hakata kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistid – needsamad Eesti meremehed, kes praegu merd sõidavad.
«Nad on seda sunnitud tegema eluaeg, isegi kui nad tahaks ühel hetkel maale tulla – Eestil lihtsalt ei ole neid kohti, kuhu tulla. Alternatiiviks on neil vaid kas ümber õppida või minna tööle riiki, kus on sellised kaldatöökohad. Tulevikus oleks neil võimalus tulla Eesti kaldaettevõtetesse tööle, tekiksid töökohad ja maksutulud,» rääkis ta. "See on lõppeesmärk ja põhikoht, kust raha peaks hakkama laekuma.»
Lühiajalisemas vaates saaks riik aga teenida ka otsesemat tulu.
«Kui me räägime laevade lipu alla toomisest, siis seal on oma registritasud. Need saavad olema maailmaturu tasemele vastavad ja sealt pealt on ka võimalik teenida,» ütles Naaber.