authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

title: Eestit ohustab linnugripi puhang

maintext:
Eestit ohustab linnugripi puhang
Toimetanud Kaire Reiljan
Veelinnud on gripiviiruse kandjad loodused. Foto Arvo Tarmula
Veterinaar- ja toiduamet on valmis, et viimastel nädalatel mitmel pool Euroopas tuvastatud lindude gripipuhang võib jõuda ka Eestisse.
Lindude grippi H5N8 on tuvastatud juba ka Rootsi mets- ja kodulindudel ning Soomes Ahvenamaa veelindudel.
„Veterinaar- ja toiduamet on taudi puhkemise korral valmis kiirelt reageerima. Linnugripi tõrjumisel on meil kogemus aastast 2006,“ ütles Veterinaar- ja toiduameti (VTA) peadirektori asetäitja Olev Kalda.
Euroopas leviv lindude gripp H5N8 kuulub eriti ohtlike loomataudide hulka, kuna põhjustab lindude massilist haigestumist, suurt suremust ning ulatuslikku majanduslikku kahju. Erinevalt 2006. aastal levinud H5N1 lindude gripist H5N8 inimese tervisele teadaolevalt ohtu ei kujuta.
Siiani ei ole viirust Eestis leitud. Seire osas teeb VTA koostööd keskkonnateenistustega ning samuti tõstab VTA proovide võtmise sagedust metslindudel. Veterinaar- ja Toidulaboratooriumil on võimekus analüüsida senisest rohkem lindudelt võetud proove.
Gripiviiruse kandjateks looduses on metslinnud (peamiselt veelinnud), kellelt võivad nakkuse saada kodulinnud, eelkõige koduveelinnud nagu haned ja pardid. Metslindude hulgas levib nakkus valdavalt ilma nähtavate haigustunnusteta, kuid kõrge patogeensusega viirustüved põhjustavad tervisehäireid ka metslindudel. Rändlindudega võib haigus levida pikkade vahemaade taha.
Hetkel on Euroopas kõrge patogeensusega lindude grippi leitud kodulindudel Ungaris, Saksamaal, Taanis, Rootsis ja Austrias, Prantsusmaal ja Itaalias. Metslindudel on viirust tuvastatud Austrias, Horvaatias, Taanis, Saksamaal, Hollandis, Poolas, Rootsis, Šveitsis ja Rumeenias. Eelmisel reedel jõudis lindude gripp Soome, kui sealne veterinaaramet tuvastas viiruse Ahvenamaa veelindudel.
Lindude gripi kahtluse tekitab tavapärasest suurenenud suremus ning sellest tuleb loomapidajal või looduses liikujal teavitada Veterinaar- ja toiduametit. Kui näed looduses hulgaliselt surnud veelinde, jäta teade VTA vihjetelefonile 605 4750.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Leht: Eesti mõjukaim inimene aastal 2016 on Kersti Kaljulaid (1)
Toimetas Lemmi Kann
Kersti Kaljulaid teel presidenditooli poole. Foto: arhiiv
Eesti Päevaleht, Delfi, Maaleht ja LP valivad teist aastat Eesti mõjukamaid inimesi. Põhjalikus uuringus selgusid mõjuvõimsaim poliitik, ettevõtja, haridus- ja teadusinimene, riigiteener, põllumees, kultuuri- ja sporditegelane.
Eesti mõjukaimaks inimeseks valiti värske president Kersti Kaljulaid.
Ekspeaminister Mart Laar nimetas Kersti Kaljulaidi roheliseks presidendiks. "Kersti Kaljulaid pole roheline president mitte selles mõttes, et on ametis kogenematu, vaid seetõttu, et hindab elusloodust elutust palju kõrgemalt," selgitas Laar.
"Kerstile iseloomulik omadus on ustavus oma veendumustele. Kersti ei räägi kellegi teise juttu, vaid seda, mida ise usub," iseloomustas Laar Kaljulaidi.
"Probleemi nähes on Kerstile omane see esiteks algosakesteks lahti võtta ja siis uuesti hoolikalt kokku panna," rääkis Laar ja lisas, et paljud on kinnitanud, et Kaljulaid on väga loogiline ja asjalik. "See on tõesti tema tugevus."
Aga teatud tingimustel võib see Laari sõnul osutuda ka nõrkuseks. "Näiteks puutudes kokku millegi määramatu või ebaloogilisega, mida lahterdada ja osadeks lahti võtta pole võimalik. Alates religioonist ja lõpetades Donald Trumpiga," tõi ta näite.
Laari sõnul on Kaljulaidi suurim trump iseendaks jäämine.
"Iseendaks jäämise puhul tuleb võrdlusmomentide otsimiseks vaadata varasemate presidentide poole. Just iseendaks jäämine on andnud meile tugevad presidendid," rõhutas Laar.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Neeme Suur

title: Maavanema aastakokkuvõte: pöördepunkt

maintext:
Kui keegi oleks veel eelmise aasta lõpus ennustanud 2016. aasta sündmusi, oleks teda tõenäoliselt kentsakaks peetud. Aga siin me nüüd oleme: Trump Ameerikas presidendiks ja Suurbritannia lahkumas Euroopa Liidust, uus president ja uus valitsus Eestis ja Lõuna-Läänemaa lahkumas maakonna koosseisust. Tundub, et kätte on jõudmas mingil moel pöördepunkt. Inimesed otsivad enda ümber uusi lahendusi, uut lootust ja uusi vaidlusi kerkib esile nii ruttu, et eelmised ei jõua veel vaibuda. Tundub ka, et 2016. aasta oli mingil omal moel ettevalmistav aasta. Seda sellepärast, et lõpuks tuleb ju otsused langetada, need siis ka ellu viia ja uues olukorras edasi elada. Ja see aasta, kus pööre tegelikult toimub, on järgmine – 2017. aasta.
Kohe järgmise aasta alguses langetab Vabariigi Valitsus otsused omavalitsuste ühinemise osas ja sügisel 2017 toimuvad kohalike omavalitsuste valimised juba uutes piirides. See puudutab ühel või teisel viisil iga inimest, isegi juhul, kui ta oma kodu seinte vahelt väljas ei käi. Läänemaa peab õppima hakkama saama väiksema hulga inimestega kui seni. Pole hullu, saame hakkama. Hiidlasi veel kaks korda vähem, saavad ka hakkama, küll meiegi.
Läänemaal saab tõenäoliselt olema kolm omavalitsust – üks vald, üks linn ja üks saar. Omavalitsused saavad olema suuremad ja tugevamad, maakond aga seevastu jälle pisem. Järgmise ja ülejärgmise aasta toimetamiste tähelepanu koondubki paljus sellele, mis uute omavalitsuste sees sündima hakkab. Kuidas saavad koolid–lasteaiad hoitud, teed ehitatud ja hooldatud, kuidas uued volikogud tööle hakkavad, kuidas kohalikud kogukonnad ennast kuuldavaks suudavad teha. Maakond koos oma ühiste toimetamistega jääb ka alles, aga senisest väiksemana. Igal hetkel saab üles kerkima küsimus – kas teeme ise või koos teistega? Kas maakondlikuks hariduskoostööks piisab õpetajaid ja õpilasi, kas maakondlikeks kultuuri – ja spordiüritusteks piisab osalejaid, kas ettevõtlust arendavateks ühisprojektideks piisab ideid ja raha ja elluviijaid? Peame õppima uuesti ja oluliselt rohkem üle maakondade piiride koostööd tegema. Siit võivad välja kasvada oluliselt tihedamad sidemed nii saarlaste – hiidlastega, aga ka harjukate ja pärnakatega.
Suurte muudatuste valguses ei ole paha aga meelde tuletada, et nii mõnedki pisemad, aga head ja olulised asjad, on maakonnas sündinud.
Näiteks laienesid õppimisvõimalused Läänemaal – juunis allkirjastati leping õendusalase rakenduskõrgharidusõppe läbiviimiseks maakonnas.
Otsiti ja leiti koostöökohti Kiltsi lennuvälja kasutamiseks ja arendamiseks. Toimus mehitamata lennuvahendi Avatrek AR 3000 maandumine Kiltsi lennuväljal – esimene registreeritud mereala ja riigipiiri ületav tsiviillend. Sellest võiks välja kasvada nii mõnigi edukas ärikontakt Läänemaa ja Soome vahel.
Lõuna-Läänemaal sai tunnustust OÜ Narma kui Eesti parim tööstusmaastiku kujundaja. Lihula vald aga sai olulise tõuke sotsiaalhoolekande arendamiseks – rajamisele lähevad Lihula esmatasandi tervisekeskus, erihoolekandekeskus (psüühilise erivajadusega inimestele) ja Kasarile on rajamisel uus üldhooldekodu.
Hara sadam sai rahasüsti kalasadama arendamiseks, Haapsalu linnus sai olulise rahasüsti PKT programmist.
Maavalitsuse poolt vaadatuna veel, lisaks juba ülalmainitud sotsiaal – ja haridusteemadele, said mitmed olulised lepingud sõlmitud ja vaidlused vaieldud – kasvõi Vormis praami operaatorihange.
Ka bussitransport nõudis palju tähelepanu – sai kohendatud olemasolevaid bussiliine ja loodud päris uusi ja ette sai valmistatud hange uue vedaja tulekuks 2018. aasta algusest.
Kehtestatud sai 330 kv elektriliini planeering, koostatud ja järelvalvesse saadetud sai maakonnaplaneering ja raudtee teemaplaneering, algatamisel on merealade planeering.
Hea meel on sellegi üle, et Läänemaa Omavalitsuse Liit, hoolimata segastest aegadest, on olnud aasta jooksul tõhusalt toimiv.
Vaadates järgmisele aastale otsa ei saa küll lubada, et see tuleb lihtsam või rahulikum. Pöördepunkt saabubki järgmisel aastal, just Eesti Vabariik 100 alguseks. Selleks, et muudatustest meile kõigile kasu, aga mitte kahju ja pahameelt ei sünniks, soovin kõigile läänlastele nii põhjas, kui lõunas, kainet meelt ja rahu ja edu ettevõtmistes.
Neeme Suur
Maavanem


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Ilmateenistus: uus nädal toob senisest märksa jahedama ilma (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Kaart: Riigi Ilmateenistus
Uus nädal toob senisest märksa jahedama ilma ning õhutemperatuur võib langeda 15 miinuskraadini, prognoosib ilmateenistus.
Reedel (30. detsembril) laiub mitmeosaline ja võimas madalrõhuala Gröönimaa rannikult üle kogu Põhja-Euroopa ning selle tuuline ja soe lõunaserv katab Läänemere ümbrust. Vahete-vahel sajab nõrka vihma, öösel tuleb Ida-Eestis sekka ka lörtsi. Edela- ja läänetuule puhanguid on 15 m/s. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul +1..+6, üksnes Kagu-Eestis võib öö hakul veel 0°C lähedal olla.
Laupäeval (31. detsembril) liigub Skandinaavia põhjatippu uus madalrõhkkond, surve Läänemere ümbrusele on ikka suur ning edela- ja läänetuul on jätkuvalt tugev. Mõnes kohas sajab vähest vihma. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel +3..+7°C.
Pühapäeval (1. jaanuaril) liigub aktiivne madalrõhkkond edasi üle Botnia põhjatipu Venemaale ja selle serva mööda lisandub niiskust. Uusaasta ööl on Eesti kohal soe õhumass ja siin-seal sajab vihma. Puhub tugev edela- ja läänetuul. Päeval algab aeglane jahedama õhu sissetung ning pärastlõunal tulevad sajud sisemaal juba lörtsina, saartel ja rannikul ning ka Eesti lõunaosas veel vihmana. Tuul nõrgeneb ja puhub valdavalt läänekaarest. Õhutemperatuur on 0..+5°C, pärastlõunal langeb.
Esmaspäeval (2. jaanuaril) koondub madalrõhkkond Venemaale ja selle lääneserva mööda tungib Eestisse külm õhumass. Öösel sajab aeg-ajalt lörtsi ja vihma, päeval muutub sadu lumiseks. Tuul pöördub põhjakaarde ja päeval tugevneb. Õhutemperatuur on -2..+2°C, pärastlõunal langeb.
Teisipäeval (3. jaanuaril) eemaldub madalrõhkkond kaugemale Kesk-Venemaale ja Läänemere idarannikul tugevneb kõrgrõhuvöönd. Kohati sajab lund. Põhjakaare tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -3..-8°C, õhtu poole ilm külmeneb.
Kolmapäeval (4. jaanuaril) tugevneb Põhja-Euroopa kohal kõrgrõhkkond. Samal ajal liigub Lõuna-Rootsist üle Läänemere Leedu suunas madalrõhkkond. Eesti jääb kahe rõhuala piirimaile. Tänastel andmetel tihe sajuala meile ei ulatu ja lund sajab põhiliselt põhjarannikul. Madalrõhkkonna liikumistrajektoori ja sellest tulenevalt ka saju ulatust täpsustame järgnevatel päevadel. Õhutemperatuur on -7..-12, selgema öö korral ka uuesti õhtul võib -15°C ümbrusse langeda. Tuul pöördub idakaarde ja tugevneb ning muudab enesetunde veel kõledamaks.
Neljapäeval (5. jaanuaril) jääb Läänemere ümbrus mitme rõhuala piirimaile. Kohati sajab lund. Tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -8..-13, päeval -6..-11°C, õhtu poole ilm külmeneb.


authors:
Lääne Elu
Helja Kaptein

maintext:
Lääne Malevlane. Jüripäev tõi Hiiumaa noored talumuuseumisse
Helja Kaptein
Kärdla ja Pühalepa rühma noorkotkad ja kodutütred pidasid jüripäeva Soera talumuuseumis ja said mängides ning orienteerudes selgeks nii mõnegi vajaliku tarkuse. Lastel tuli kaardi järgi läbida paar kilomeetrit pikk rada. See aga polnud lihtne ühest paigast teise marssimine. Iga mõnesaja meetri järel oli tarvis lahendada mõni ülesanne.
Kärdla noorkotkaste rühmapealiku abi Kristo Paul oli oma punktiga talu lähedal metsas. Ta näitas noortele pilte Eesti metsaloomadest ja selgitas, kus nad pesitsevad ja liiguvad, mida söövad ja kui palju neid olla võib. „Lapsed teadsid, et Hiiumaal on palju metssigu, aga et karu siin ei ela, nad ei teadnud,” ütles Paul. Teise ülesandena lasi ta teha pantomiimi mõne looma kohta. See meeldis lastele, enim kujutati jänest ja karu.
Järgmises punktis oli maapind soisem, üle metsaraja voolas kraav. Seda sai ületada mitmel viisil nii, et jalad kuivaks jäävad. Lattidest või roigastest sai ehitada purde, aga üle sai minna ka kahe köie abil. Kuigi kraavis vett polnudki, oli kilkamist ja ukerdamist üksjagu – mitte keegi ei tahtnud tasakaalu kaotada ega mudasse kukkuda.
Kärdla kodutütrade rühmavanema abi Julia Gurjeva lasi noortel laagrisse minekuks vajalikke asju seljakotti pakkida. Maha laotatud asjade seas oli segamini vajalikke asju, ka kontsakingad ja muu pudi-padi. Neid sai mõne minuti silmitseda ja siis tuli paarkümmend sammu eemal asuva künka otsas asjad kirja panna. Sealt sai binokliga kiigates esemeid meelde tuletada.
„See meeldis lastele kõige rohkem,” ütles Gurjeva. Ta rääkis, et kaasa taheti võtta kaisukaru ja muudki mittevajalikku, aga näiteks tualettpaber jäi pigem kotti pistmata.
Noortejuht Marge Vähter õpetas lastele uppuja päästmist. „Rääkisime päästja ohtudest ja sellest, kas laps ikka saab päris igaüht päästma minna,” ütles Vähter. Räägiti, kuidas kiirabi kutsuda ja kuidas kannatanut aidata.
Kontrollpunktides oli teemaks ka sõlmede tegemine ja nende õige kasutamine, takistuse ületamine, asimuudi kasutamine ja lõkkel söögi valmistamine.
Et oli jüripäev, tehti ka jürituld. Soeras on püstkoda, mille keskel asub lõkkease. Sinna tehtigi tuli, millel sai teed keeta, kepi otsas viinereid ja leiba küpsetada. Selle töö juures olid abis lapsevanemad.
Õppepäeval Soera talumuuseumis said osalejad üht-teist teada veel rahvakalendri tähtpäevadest, tutvuda vana talukompleksiga, õppida matkatarkusi. Seda, et tegu oli õppepäevaga, noored ei tajunudki, neile oli see põnev pühapäev, mil sai joosta, mängida ja lõkke ääres juttu puhuda.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Vikerkaare lasteaiast saab elektritootja
Tarmo Õuemaa
Vikerkaare lasteaed. ARVO TARMULA
Vikerkaare lasteaed Haapsalus hakkab tulevikus müüma elektrit Imatra Elektrile, olles maakonna üks suuremaid päikeseenergiast elektri tootjaid.
Eile lõpetas ehitaja päikesepaneelide paigaldamise Vikerkaare lasteaia katusele. „Vikerkaare tinglik elektritootmisvõimsus on 25 kilovatti,” ütles Haapsalu aselinnapea Peeter Vikman. „See on üsna suur võimsus.”
Kuna Eesti riik on lubanud majapidamistele, kes taastuvenergiat toodavad, ülejääva elektri ära osta, sõlmib linnavalitsus nüüd lepingu Läänemaa võrgufirma Imatra Elektriga ja hakkab iga lasteaias toodetud ja üle jääva elektrikilovati eest saama Imatralt 4–5 senti. „Päikesepaneelid hakkavad tootma elektrit rohkem, kui lasteaed vajab. Eriti suvel tekib ülejääk,” ütles Vikman.
Aselinnapea sõnul ei läinud päikesepaneelid linnavalitsusele midagi maksma. „Tehti pakkumine, millest ei saanud keelduda,” ütles ta. „Mäletatavasti remonditi Vikerkaare lasteaed Šveitsi riigiga ligi nullenergiaga majaks. Selles projektis jäi raha üle ja seda pakuti ilma omaosaluseta projektidele.”
Haapsalu projekt sai heakskiidu. Esialgu arvestati selle maksumuseks 50 000 eurot. Elektripaneelide paigaldamise hankele laekus kuus pakkumust, võitis Energiapartner OÜ 23 613,60 euro suurune pakkumus.
„Paneelid peaks andma linnale kokkuhoidu 2000–3000 eurot aastas. Kui me oleks need oma raha eest pidanud panema, oleks tasuvusaeg tulnud kümne aasta kanti,” sõnas Vikman.
„Oleme ka Imatra jaoks päris suur müüja. Seni on neil lepingud Läänemaal ainult alla 11 kW mikrotootjatega. Meie lasteaed on juba minitootja,” ütles Vikman.
Tarmo Õuemaa


maintext:
Sõlmiti Haapsalu piiskopilinnuse arenduse projekteerimisleping
Toimetanud Urmas Lauri
SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid ning arhitektuuribüroo KAOS Arhitektid OÜ allkirjastasid linnuse arenduse projekteerimislepingu, teatas muuseumi juht Anton Pärn.
„Sellega saab arendustööd ametlikult alanuks tunnistada,“ kinnitas linnuse juhataja, arenduse projektijuht Kaire Tooming. „Projekteerimistööde käigus leitakse lahendus väikese linnuse müüride konserveerimisküsimustele ning linnuse muuseumi osa saab uue, kaasaegse muuseumi vajadustele vastava ilme. Kõik uued lisandused lahendatakse kaasaegse arhitektuuri võtmes, mille tulemusel sünnib sümbioos keskaegse ja 21. sajandi arhitektuuri vahel,“ selgitas Tooming.
Projekteerimisel lähtutakse 2015. aasta suvel toimunud ideekonkursi võidutööst „Salaaed“, autorid Margit Argus, Margit Aule, Siim Karro, Laura Ojala (KAOS Arhitektid OÜ).
Põhiprojekt valmib 2017.a kevadel ning linnuse ehitustööd algavad 2017.a sügisel.
Eesti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus avalikustas novembris piirkondade konkurentsivõime tugevdamise toetuse taotluste tulemused, mille kohaselt eraldatakse Sihtasutusele Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid Haapsalu piiskopilinnuse muuseumi arendamiseks toetus 3 186 440,96 euro ulatuses.
Uuenenud piiskopilinnuse muuseum plaanitakse avada enne 2019. aasta suvehooaega.
Linnuse arendust tutvustav avalik infopäev toimub 11. jaanuaril kell 15.00 Iloni Imedemaa teise korruse saalis.
Projekti visualiseeringud arhitektuuribüroolt KAOS Arhitektid:


maintext:
Elektrilevi esitab konkurentsiametile taotluse võrgutasu langetamiseks
BNS
Elektrilevi teatas vastuseks konkurentsiameti hinnalangetuse ettekirjutusele, et kavatseb esitada ametile tähtajaks taotluse hinna langetamiseks.
“Elektrilevi on viimastel aastatel saavutanud olulist edu efektiivsuse kasvatamisel – oleme suutnud viimase viie aasta jooksul hoida ettevõtte püsikulud samal tasemel vaatamata ümbritseva keskkonna kallinemisele,” teatas ettevõtte pressiesindaja Maret Reinumägi.
“Samuti on investeeringud kaugloetavatesse arvestitesse ja nutikasse tehnoloogiasse vähendanud elektrivõrgu kadusid viiendiku võrra. Saavutatud tulemused ja ettevõtte kulude kokkuhoiu soovime tuua tarbijateni läbi väheneva võrguteenuse hinna,” lisas ta.
Elektrilevi on Reinumägi sõnul esitanud konkurentsiametile materjalid ettevõtte kulude läbivaatamiseks tänavu 1. märtsil. “Võrguettevõtte kulude läbivaatus on alati pikaajaline protsess, millest valdav osa on tänaseks läbitud,” sõnas ta.
Konkurentsiamet tuvastas, et Elektrilevi OÜ rakendatavad võrgutasud ei ole kulupõhised ning tegi ettevõtjale 22. detsembril vastavasisulise ettekirjutuse, mille snõuab tasude langetamist.
Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti. Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50-55 protsenti, siis sellega peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6 protsenti, teatas amet.
Konkurentsiamet ootab 2017. aasta 31. jaanuariks Elektrilevi OÜ taotlust, millega esitatakse ametile kooskõlastamiseks kulupõhised võrgutasud.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Läänemaa lasteaedadele kingiti põrandamäng
Urmas Lauri
Põrandamäng "Aga mina". Foto: MTÜ Aga Mina
Lihula, Vormsi ja Haapsalu lasteaed Tareke ning Kõmsi lasteaed-algkool osalesid edukalt konkursil, milles loositi viiekümnele lasteaiale välja põrandamäng "Aga mina".
Kokku laekus konkursile 233 taotlusankeeti, millest valis auhinnakomisjon välja need 50 lasteaeda, kes saavad kingituseks ohutusmängu "Aga mina".
“Kuna talvevaheajal on suurem osa lastest kodus ning meil on avatud üks rühm, on mäng alles tuttuus ja kasutamata," vahendas Lihula vald oma sotsiaalmeediapostituses Lihula lasteaia direktorit Anne Ööpikut. "Siiski on meil Ain Saarega, kes on mängu üks loojatest, kokkulepe, et jaanuaris teeme lasteaias väikese tutvustava ürituse."
Konkursi korraldas MTÜ Aga Mina koostöös Møller Autoga.


maintext:
LOETUIMAID LOOD 2016. Galerii: Ridala jäi vallavanemata (5)
Urmas Lauri
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
15. märts 2016
Fotod: Urmas Lauri
Tänasel istungil otsustas Ridala vallavolikogu häältega 8 poolt ja 7 vastu avaldada umbusaldust vallavanem Toomas Schmidtile.
Kuni uue vallavanema valimiseni täidab vallavanema kohuseid abivallavanem Helen Koppa.
Kohe seejärel vabastas volikogu ametist häältega 8 poolt, 7 vastu esimehe Toomas Vallimäe.
Volikogu esimehe kohuseid asus täitma volikogu vanim liige Raivo Õiglas, kes pani hääletusele volikogu aseesimehe ametist vabastamise. Valli Enderi umbusaldamise poolt oli 8, selle vastu 7 volikoguliiget.


title: Hiiumaal tegutseb motojõuluvanade jõuk

maintext:
Hiiumaal tegutseb motojõuluvanade jõuk
Urmas Lauri
Motojõuluvanad Käinas. Foto: Urmas Lauri
Hiiumaa kauplusi ja muid asutusi, mis jõululaupäeval avatud olid, ründas täna motojõuluvanade jõuk. See, et jõuluvanad saarel jõululaupäeval tiirutavad, on muutumas traditsiooniks, sest tänane reid on hiiu keeles rääkivatele punakuuelistele juba teine, algust tehti sellega mullu.
Kella poole kahe paiku pärastlõunal olid mootorratastel jõuluvanad jõudnud järjega Käina Konsumi parklasse. Nii ostjatele kui ka müüjatele oli suureks üllatuseks, kui neile suurest korvist kommi pakuti ning paljud said ka mehise jõuluvanakallistuse.
Parklas, kuhu jõuluseltskond (kõik polnudki jõuluvanad, motoseltskonnas oli ka jõuluneiud-naised) tsiklid parkinud oli, ei saanud punakuued kommijagamistuure veel maha.
Jõulumees, kelles teadjamad hiidlased võisid hea ettekujutuse korral (noh, suvist, ilma habemeta meest) ette kujutades ära tunda Kaido, ütles, et jõulutuuriga tegid motomehed algust juba mullu. Toona sõideti ringi MC Insula Deserta värvides, kuid praeguseks on motoklubi jagunenud ning jõulusõitu hoiab elujõus uus klubi MC Randrüütel.
"Kujuta ette, kui vähe on vaja nii inimestele kui ka iseendale jõulurõõmu valmistamiseks," pugistas lehviva habemega Kaido naerda. "Kümme liitrit bensiini ning kõik on õnnelikud!"
Motojõuluvanade tegutsemisele kallas vett kerisele tõsiasi, et juba teist aastat järjest on jõululaupäeval Hiiumaal jaanipäevaselt soe ilm. Tänavu näitas kraadiklaas Käinas üle kuue kraadi sooja, mullu olevat paari pügala võrra lämbemgi olnud. "Siis olid soolorattad ka väljas, tänavu teeme dessandi külgkorvikatega," tutvustas Kaido motoseltskonda.
Punakuued hüppasid tsiklitele ning jätkasid jõulutuuri. Äraseletatud nägudega seltskond jäi jõuluimele järgi lehvitama. Ja komme mugima.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

title: 10 raamatusoovitust Krista Kumbergilt

maintext:
10 raamatusoovitust Krista Kumbergilt
Toimetanud Riina Tobias
Foto: ARHIIV
Haapsalu lasteraamatukogu bibliograaf ja lastekirjanduse uurija Krista Kumberg (pildil) soovitab lõppeva aasta parimaid palasid raamatupoodidest:
Lauri Sommer «Lugusid lõunast»: "Kummalised ja kummastavad lood tõsielust stiilis usu või ära usu, sõnad on seal säetud nii, et hakkad pilte nägema – väega raamat, väegade kirjandus."
Kadri Tüür, Urmas Viik "Muhu inglid": "Sõna ja pilt annavad edasi "meite oma Muhumaa" etnograafilist temaatikat, kasutades selleks nii tikandit kui koomiksit, ilus raamat nagu muhulaste rahvariided, naise elukaar kenasti keskel ja muiata saab mitu korda."
Eno Raud "Luige huige": "Tõhus tükk lasteluule klassikat uues, õhkamavõtvalt kaunis kujunduses."
Ülejäänud soovitusi lasteraamatute lugemiseks näed Postimehe kultuuriküljelt.


maintext:
Maavanemad ei luba maakonnavappe õllepurkidele (1)
Tank Grupi ASi juhatuse liige Joel Volkov nõutas maavanematelt luba kasutamaks maakondade vappe eriseeria õllepurkidel. Maavalitsuste koordinaator Lääne-Viru maavanem ütles Volkovile “ei”.
“Pöördusite maavalitsuste poole seoses sooviga kasutada maakondade vappe õllepurgil. Lääne-Viru maavalitsus on käesoleval hetkel maavalitsuste koordinaator ning edastab kooskõlastatult teiste maakondade maavanematega maavalitsuste seisukoha,” kirjutas Lääne-Viru maavanem Marko Torm reklaamiagentuurile Tank saadetud vastuses.
Torm selgitas, et maakondade vappide kasutamist reguleerib siseministri 2014. aasta määrus „Maakondade sümbolite kehtestamine“, milles sätestatakse, et maakonna vappi võivad kasutada kujunduselemendina kommunikatsioonikanalites ja infokandjatel ning muudel identiteeti kandvatel esemetel kooskõlas valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhisega maavalitsus, maakonnas paiknev kohaliku omavalitsuse üksuse organ ja nende asutused. Teised isikud, asutused ja organisatsioonid võivad kasutada maakonna vappi kommunikatsioonikanalites ja infokandjatel ning muudel identiteeti kandvatel esemetel maavanema nõusolekul.
“Seega maavalitsused ei anna nõusolekut maakondade vappide kasutamiseks eriseeria õllepurgil,” kirjutas Torm.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Massu Sõprade korvpalliturniiri võitis kodumeeskond (1)
Jaanus Getreu
Võitjad. Foto Piret Morsevitski
Juba kaheksandat aastat kogunevad Lõuna-Läänemaa harrastuskorvpallurid Kõmsile, et mängida Massu Sõprade korvpalliturniiril. Alati on reeglina jõuluajal peetud turniirile kogunenud kõik selle piirkonna keskuste korvpallimeeskonnad. Ka sellel aastal võtsid peakohtunik Armand Reinmaa kutse vastu kõik meie võistkonnad. Lihula, Virtsu, Vatla, Massu I ja Massu II pidasid maha väga huvitava korvpallilaupäeva.
Turniiri korraldajad seadsid reglemendi, kus kõik meeskonnad mängivad teineteisega läbi, ning hiljem veel ka kohamängud, kus kaks paremat selgitavad finaalis võitja ja kolmas-neljas pronksmedaliomaniku.
Turniiri kõige huvitavam mäng oli Lihula ja Massu I meeskonna vahel, mille möödunud aasta Massu karikavõitja Lihula lõpusekundite thrilleris ühe punktiga võitis. Need kaks võistkonda pääsesid ka finaali, turniiri huvitav mäng eeldas head mängu ka finaalis.
Enne kohamänge peeti maha ka viskevõistlus, mille mullust esikohta kaitses Mairo Kanter.
Kolmanda koha kohtumises läksid vastamisi Vatla ja Virtsu meeskonnad. Turniiril oli võidu saanud Virtsu. Sama suutsid nad ka pronksmedalimängus, kuid nüüd tuli võit vaid viiepunktilise paremusega 38:33.
Päeva viimaseks kohtumiseks oli Kõmsi rahvamaja täitunud pealtvaatajatega, sest info oma meeskonna finaali jõudmisest oli ilmselt kõigile kõrvu jõudnud.
Finaal algas väga huvitavalt. Kuid mida mäng edasi, seda rohkem hakkas kodupubliku marulisel toetusel Massu võistkond eest libisema. Väga hästi tabasid Massu tagamängijate kaugvisked. Lihula murti maha numbritega 47:31.
Võitjameeskonnas mängisid Ants ja Mart Nõmper, Andrus Salusoo, Mirjo Koit, Janno Liik, Tarmo Mängel.
Turniiri kohtunik oli teenekas Rudolf Lumiste.
Jaanus Getreu


maintext:
Aasta naissportlane 2016 on Ksenija Balta
Ksenija Balta auhinda vastu võtmas. Foto Oleg Harchenko / Eesti olümpiakomitee
Aasta naissportlaseks 2016 nimetati kergejõustiklane Ksenija Balta.
Balta võitis Kristjani teist korda – tema eelmine aasta naissportlase tiitel pärineb aastast 2009. Auhinda Allar Levandilt vastu võttes tänas Balta kõiki oma toetajaid ning ütles: „Võttis alles aega – seitse aastat. Loodan, et järgmisel aastal teen selle tulemuseks!“
Ksenja Balta, kes naases edukalt tippsporti pärast pikka vigastuspausi, lisas oma tänukõnes: „Pole tähtis, palju kordi sa kukud, vaid et sa ikka püsti tõused. Aitäh, et olete olnud minuga ja tean, et olete ka järgmisel aastal!“
Balta võitis kaugushüppes Rio olümpial kuuenda koha, EM-il neljanda koha ning sise-MM-il 7. koha. Aasta naissportlase tiitlile oli ta spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide valikus kindel liider. Rahvahääletusel sai ta Kelly Sildaru järel teise koha, kuid oli kokkuvõttes ikkagi kindel võitja.
„Spordiaasta Tähed 2016“ auhinnagalat korraldab Eesti olümpiakomitee.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Naiste tugikeskus jääb, kuid selle pidajad on uued
Kaire Reiljan
Kuigi Läänemaa senine naiste varjupaik pannakse kinni, saavad perevägivalla all kannatavad naised tuge edaspidigi. Senine teenusepakkuja pelgab, et abi kvaliteet võib halveneda.
Sotsiaalkindlustusamet leidis teise hankega Läänemaale teenusepakkuja, kes hakkab uuest aastast osutama abi koduvägivalla all kannatavaile naistele. Läänemaal hakkavad koos teenust osutama ühispakkumuse teinud MTÜ Eluliin ja Tallinna naiste kriisikodu. Lääne- ja Hiiumaa kõrval pakuvad nad teenust ka Harju-, Rapla- ja Järvamaal.
„Seda muret ei ole, et Läänemaa naised abita jääksid,” ütles sotsiaalkindlustusameti pressiesindaja Kaili Uusmaa. Ta lisas, et Läänemaale jääb nii naiste varjupaik kui ka nõustamisteenus. Muutub telefoninumber, kuhu saavad abi vajavad naised helistada: uuest aastast on need numbrid 526 4697 ja 551 5491.
Eluliini juhatuse liige Eda Mölder kinnitas, et abi vajavaile naistele osutatakse teenust kolmapäeval allkirjastatud lepingu tingimustel. „Muidugi ei vasta need lepingu tingimused ootustele, see maht ei ole väga suur,” ütles Mölder.
Kui seni on Läänemaa naiste tugikeskusel kulunud aastas naiste abistamiseks üle 66 000 euro, siis nüüd on riigi seatud piirnorm Läänemaal veidi üle 28 000 euro. Mölderi sõnul on teoreetiline võimalus projektidest lisa saada. „Eluliinil on palju teenuseid, oleme usinad projektikirjutajad ning kindlasti hakkame raha saamiseks ka projekte kirjutama, kuid praegu ei näe ma Eestis seda kohta, kust saaks raha küsida,” ütles Mölder.
Mölderi sõnul saab riigi raha eest pidada maakonnas väikest varjupaika ja pakkuda ka nõustamisteenust, kuid selle maht väheneb.
Mölderi sõnul pakub neil nõustamisteenust Eesti naisjuristide liit ja juriidiline nõustamine on seotud just naistevastase vägivallaga, mitte võlanõustamise vms-ga. Psühholoogilise nõustamise kohta ütles Mölder, et Eluliinil on palju häid väljaõppinud psühholooge ja psühhoterapeute.
Mölder kinnitas, et neil on ka Läänemaal töötajad. „Varjupaiga ust peab ju lahti tegema,” ütles Mölder. Ta lisas, et nad tegid ka Läänemaa naiste tugikeskuse töötajaile koostööettepaneku.
Seni Läänemaal perevägivalla all kannatanud naisi aidanud Läänemaa naiste tugikeskuse juht Leili Mutso ütles, et on uue teenusepakkujaga suhelnud. Kuigi tugikeskuse töötajaile pakuti võimalust uue teenusepakkuja juures edasi tegutseda, siis teades, et nad uuest aastast enam teenust ei osuta, jõudsid kõik juba oma edasised plaanid teha.
Mutso pelgab, et edaspidi ei pruugi vägivalla all kannatavad naised samal tasemel abi saada, eelkõige kannatab nõustamine. Kui seni pakuti naistele 14 tundi psühholoogilist ja 15 tundi juriidilist nõustamist kuus, siis uus teenusepakkuja on lubanud psühholoogilist ja juriidilist nõustamist ühele naisele ühe tunni kuus ja juriidilist nõustamist vaid kriminaalasjade puhul. „Tund jääb aga väheks, selle ajaga ei jõua naise lugugi äragi kuulata,” ütles Mutso. Ta lisas, et juriidilist abi vajavad naised ka muudes kui kriminaalasjades, näiteks hooldusõiguse üle vaidlemisel. Samuti vajavad naised abi taotluste tegemisel jms.
Läänemaa naiste tugikeskuse varjupaik suleb Mutso sõnul ukse uue aasta algusest. Kaks naist, kes seal viimati peavarju said, on mõlemad leidnud oma elamise: üks neist on juba ära kolinud, teine kolib neil päevil.
Mutso ütles, et seniste klientidega tegelevad Läänemaa naiste tugikeskuse inimesed vabatahtlikuna edasi. Endiselt jääb avatuks ka Läänemaa naiste tugikeskuse valvetelefon.
„Kahju on, et see, mis hästi toimis, enam ei toimi,” tõdes Lääne maavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Kersti Lõhmus.


maintext:
Riigi peaprokurör läheb riigikogu komisjonile andmete lekkest aru andma
Toimetanud Urmas Lauri
Riigikogu õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaid pole rahul, et kriminaalmenetluse raames kogutud andmed on lekkinud meediasse. Foto: Arvo Tarmula
Riigikogu õiguskomisjon kutsub oma esmaspäevasele istungile riigi peaprokuröri Lavly Perlingu, et arutada temaga kriminaalmenetluse raames kogutud piiratud juurdepääsuga andmete lekkimisest ajakirjandusse ning õiglase kohtupidamise tagamisest.
„Taas on leidnud aset juhtum, kus kriminaalmenetluse raames kogutud andmed on lekkinud meediasse ning see tõstatab paratamatult küsimuse, kuidas on sellises olukorras tagatud aus ja õiglane kohtupidamine,“ ütles õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaid.
Karilaiu sõnul kaalub komisjon, kas teha justiitsministrile ettepanek alustada sisejuurdlust, sest see võiks tuua asjas selgust. “Avalik huvi on selle protsessi vastu kõrge ja kahtlemata on avalik huvi ka see, et kohtupidamine oleks aus, õiglane ja läbipaistev. Kas toimikumaterjalide valikuline lekitamine teenib vaid ajakirjanduse huve või võib olla veel kellegi huvides – selline arutelu komisjonis tuleb,” lausus Karilaid.
Karilaid lisas, et komisjon tahab koos peaprokuröriga kaaluda, kas taoliste juhtumite ärahoidmiseks oleks vaja algatada seadusemuudatusi. „Samuti kaalub komisjon pöördumist justiitsministri poole küsimusega, kas oleks vaja hiljutise andmelekke osas algatada sisejuurdlus,“ ütles Karilaid.
Perlingu õiguskomisjoni istungile kutsumisega nõustusid keskerakondlasest Karilaiu sõnul kõigi fraktsioonide esindajad.
Karilaid tõdes, et komisjon võiks kutsuda istungile ka advokaate, kuid neil pole kohustust tulla.
Õiguskomisjoni istung algab esmaspäeval, 12. detsembril kell 11.15.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
LOETUIMAID LOOD 2016. Reportaaž. EKRE mehed teavad, kuidas teha elu ilusamaks
Andrus Karnau
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
12. aprill 2016
Lääne Elu käis reedel kahel Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) kõnekoosolekul Pärnumaal. Kell 15 rääkisid Jaak Madison ja Martin Helme rahvaga Varblas, kell pool kuus Mart Helme ja Henn Põlluaas Tõstamaal. Sõnastus oli erinev, sõnum üks.
Varblas kohtuvad inimestega riigikogu liikmed Martin Helme ja Jaak Madison. Varbla kultuurimaja baar tuleb rahvast täis, kohal on paarkümmend inimest. Hiljem saan aru, et üks sõnakas heledas ülikonnas mees, kes nõuab valjuhäälselt 10 000 inimese viimist Toompeale meeleavaldusele, polegi kohalik, vaid on Tallinnast või Pärnust.
Baari uksel saab nime ja telefoninumbri kirja panna. Üks mees kommenteerib valjuhäälselt: „Siberisse saatmise nimekiri.” Mitte et EKRE selle järgi saadaks, aga kui see peaks kunagi sattuma vaenlase kätte, siis selle järgi saaks saata. Nagu 1949.
Teise asjana saan aktivistilt uksel teada, et allkirja saab panna kahele pöördumisele. Üks nõuab rahvahääletust massiimmigratsiooni asjus. Teine räägib märksa lihtsamast asjast – Pärnu turust. Haapsallasena ma pole kuulnudki, et Pärnu linnavalitsus annab turu Rimile ja ajab sealsed kauplejad minema. Sel neljapäeval korraldab EKRE turu kaitseks meeleavalduse. Ma olen võib-olla vaid korra Pärnu turul käinud, aga saan aru, et on probleem, kui turu asemele tuleb supermarket.
Brittide võidupüha
Esimesena saab sõna Jaak Madison. Ta räägib, et Kreeka ja Itaalia ei täida oma Schengeni kokkuleppe järgseid kohustusi. Nüüd tahab Euroopa Komisjon korraldada asjad nii, et nad ei peakski täitma. Et kui Lampedusa saarele saabub hulk põgenikke, siis peaksid nendega tegelema teised Euroopa Liidu riigid. Itaalia ja Kreeka ei vastuta enam millegi eest. Madison toob näiteks, et 1000 immigranti võib nii tulla Lätti.
Miks just 1000? Ei tea, aga see number jääb kergesti meelde.
„Iga riik peab määrama ise oma immigratsioonipoliitika ja vastutama oma piiride eest,” sõnastab Madison EKRE teesi. On ütlematagi selge, et kui EKRE võimule saab, siis sellist asja enam ei ole, et Eesti peaks vastu võtma pagulasi Itaaliast või Türgist või Kreekast. Siis vastutame ise.
Kaks tundi hiljem Tõstamaal lubab Henn Põlluaas, et EKRE taastab relvastatud piirivalve.
Madison räägib, et Eesti antud 1,3 miljardi suurune laenugarantii Euroopa solidaarsusfondidele EFSF ja ESM on vastuolus Euroopa Liiduga liitumiseks korraldatud rahvahääletuse mandaadiga. Ta ütleb, et ka riigikohus on sellele viidanud.
Kaks tundi hiljem ütleb Mart Helme Tõstamaa rahvale otse, et oleme ära andnud 1,3 miljardit. Ta küll ei täpsusta, aga asjatundmatul kuulajal jääb mulje, et valitsus on 1,3 miljardit raha üle kandnud ja ära kinkinud.
Siis läheb Varblas jutt 2,8 miljonile eurole, mille Eesti kannab üle Türgiga sõlmitud lepingu fondi. Märtsis sõlmis Euroopa Liit Türgiga kokkuleppe, et Türgi takistab Kreeka-suunalist inimkaubandust. Vastutasuks annab EL Türgile esmalt kolm miljardit ja siis veel kolm. Eesti panus sellesse on 2,8 miljonit.
Madison räägib, et valitsus püüdis seda rahaülekannet rahva eest varjata. Rahandusminister varjas seda isegi riigikogu liikmete eest. Madison sai asjast teada kogemata rahandusministeeriumi nooremalt ametnikult.
Miks ta nii räägib, jäi arusaamatuks, sest ta ise on riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees. Tema töö on olla selliste asjadega kursis, ja komisjon on rahaeralduse heaks kiitnud. Ta ei ütle, kas hääletas komisjonis rahaeralduse poolt või vastu.
Edasi läheb jutt sellele, et Madison kohtus hiljuti lõunasöögilauas Rootsi parlamendi liikmetega. Esmalt kõneles lõunasöögil reformierakondlane Kalle Palling.
Madison ja seni vaiki istunud Martin Helme lähevad hoogu. „Palling on nagu Taavi Rõivas kaks, kehvem variant kui Rõivas, Kuigi seda on raske uskuda, et saab olla kehvem variant, aga saab! Ta on täielik broiler,” seletavad nad vaheldumisi.
Madison räägib, et ütles rootslastele, et Eestis on mitte-eestlasi 32 protsenti. See oli tulnud neile üllatusena, sest hoolimata Rootsi leebest sisserändepoliitikast jääb sisserändajate hulk alla kümne protsendi rahvastikust. „Rootslane on loll, puhas rumal oma äärmusliberaalse poliitikaga,” võtab Madison oma lõunasöögi kokku.
Siis läheb jutt Briti Euroopa Liidu referendumi peale. „Võib-olla 50 aasta pärast on 23. juuni Suurbritannias võidupüha, nagu meil on see päev võidupüha,” märgib Madison. „Kui mina oleks britt, siis ma ei mõtlekski, kuidas hääletada.”
„Mida enam sunniviisiliselt migrante Euroopasse asustatakse, seda hullemaks läheb poliitiline olukord,” jätkab Madison. „Mul on väga hea meel, et Euroopa Komisjon on hingerabanduses Poola reformide pärast.”
Ta märgib, et Euroopa Liit mureneb tükkhaaval. Britid teevad oma referendumiga otsa lahti. Seejärel võivad referendumit nõuda tšehhid ja slovakid ning Poola. „Kreeka lendab ise välja. [Rahandusminister Sven] Sester käis meil komisjonis rääkimas, et sellest ei ole midagi, kui Kreeka välja lendab,” märgib Madison ega tee saladust, et tal on hea meel, et Kreeka refomid pole vilja kandnud ja riigil endiselt halvasti läheb.
„Kui euroala laguneb, tuleb uus majanduskriis. Venemaal on praegu põhjust rõõmustada, et Euroopa on lasknud oma piirid lahti ja laseb kõigel õhku lennata,” resümeerib Madison.
Madison ütleb, et euroala lagunemise korral peab Eestil olema plaan B ja isegi C. Riigi julgeolekut tuleb kasvatada kiirkorras. „Praeguses valitsuses pole, kas nutta või naerda, kedagi, kes seda suudaks!” ütleb Madison. Kaks tundi hiljem räägib Mart Helme Tõstamaal, et nemad on käinud otsimas sõjatehnikat, muuhulgas tanke. Kui varem oli sõjamasinaid saada, siis praegu on see juba keeruline. Kõik valmistuvad ise ja koguvad sõjatehnikat. Aga Helme jutust jääb mulje, et EKRE on kohe hankimas tanke, et Eestit kaitsta.
Madison lõpetab oma esinemise tõdemusega, et Saksa fritsud ja Vene vankad [Madisoni sõnastus] on „toredad sõbrad”. „Sakslased tahavad öelda, kuidas peame tegema. Sakslased mingu põrgu! Meie teeme nii, nagu tahame,” märkis Madison. Sõna saab Martin Helme. Ta räägib, et haldusreformiseaduse tekst on kuiv ja tapvalt igav. „Aga mida igavam, seda suuremad sigadused on sinna peidetud,” teab ta.
Ta ütleb, et valitsuse ministrid kiidavad haldusreformiseadust nii, nagu Stalini ajal oli kombeks: elu läheb paremaks, elu läheb ilusamaks. Helme ütleb, et kui omavalitsused raha juurde ei saa, siis jäävadki nad kiratsema. Et haldusreform omavalitsusele raha juurde ei anna. Vastupidi, reform on tohutu kulu allikas, sest selleks kulub 80 miljonit eurot.
„Omavalitsusjuhid saavad aastapalga preemiaks selle eest, et reformile vastu ei hakka,” märgib Martin Helme. „Liitumistoetus on ühekordne projekt, mille eest saab teha enne järgmisi valimisi lindilõikamisi.”
„Maakonnasuurusel või natuke väiksemal omavalitsusel ei ole midagi pistmist omavalitsemise või kohaliku elu korraldamisega,” räägib Helme. „Seltsimajad ja raamatukogud hoiavad inimesi kohapeal. Uues suures omavalitsuses lähevad seltsimaja, raamatukogud, koolid ja lasteaiad kinni. Mitte kohe, aga mõne aasta jooksul.”
Haldusreformi eestvedaja, riigihalduse minister Arto Aas on Martin Helme sõnul klassikaline broiler. Aas ei olnud Helme sõnul suutnud riigikogus esinedes nimetada ühtegi ideed, kuidas tuua ettevõtlust ja elu maale tagasi. Kaks tundi hiljem räägib Mart Helme, et EKRE-le on haldusreform kasulik, sest parteidel on lihtsam suurte omavalitsuste volikogude valimisi võita. Aga EKRE ei hooli omakasust, vaid seisab omavalitsuste eest ja on vastu haldusreformile.
Martin Helme ütleb, et haridusreform on koolide sulgemise eufemism. Tema sõnul on haridusrefom mõeldud selleks, et Reformierakond saaks koolimajade ehitust oma poistele suunata. See on Helme sõnul ehitusärimeestele, kel Reformierakonnaga head suhted, suur tuluallikas.
Helme märgib, et võrdõigusvolinik on nagu tänapäeva peainkvisiitor.
Üks naine ütleb vahele, et Euroopa Liit on nagu kunagine Nõukogude Liit. Siis läheb arutlus sellele, et kas konservatiiv on nagu konservant. XX„Maailmas on ainult üks riik, kus räägitakse eesti keelt ja kus elavad eestlased. Miks Eesti ära rikkuda, lahjendada ja ära anda?” pärib Martin Helme kuulajailt. „Multikulturalism ei ole tore. Massiimmigratsioon on toonud Euroopas kaasa sõnavabaduse piiramise, et mitte kedagi solvata.”
„Mingu tagasi oma Marokosse, see pole minu asi, kui keegi tunneb end solvatuna,” märgib Martin Helme.
Sinisilmsete tapanimekiri
Jaak Madison ütleb, et eurooplased on sattunud Stockholmi sündroomi ohvriks, kui ütlevad, et Saksamaa massiahistamise ohvrid on ise süüdi. Madison: hullumeelsus. Saan aru nii, et eurooplased on hullumeelsuse ohvrid oma ülimas vastutulelikkuses pagulastele.
„Hullud istuvad koalitsioonis,” ütleb Madison Eesti valitsuse kohta. Siis tulebki koht, kus rahvas on juba nii elevil, et parteikontorist kaasa tulnud heleda ülikonnaga mees hakkab rääkima, et 10 000 inimest tuleks Toompeale meeleavaldusele viia.
Madison räägib, et valitsus kulutab miljoneid pagulastele. 2,8 läheb Türgile, 1,5 siseriiklikult pagulaste vastuvõtule. „Ainult meie hääletasime 1,5 miljoni eraldamisele vastu riigikogus, Vabaerakonna ja Keskerakonna töllakad olid vakka,” märgib Madison.
Martin Helme ütleb, et võrdluse Eesti sõjapõgenikega, kes teise maailmasõja järel uut kodumaad otsisid, on kohatu, sest kõik riigid ei võtnud avasüli eestlasi vastu. Helme räägib, et kui eestlased jõudsid Kanada piirile, siis tehti neile täikontroll ja anti 10 dollarit ning kästi tagasi minna, aga Eesti annab igas kuus migrandile 2000 eurot. Kaks tundi hiljem ütleb Mart Helme võrdluseks, et riigikogu liikme korteriüürimise hüvitis on ainult 640 eurot kuus. Kui tahta kallimat korterit, siis tuleb ise juurde maksta.
Martin Helme ütleb, et valitsus räägib, et Eesti on pidanud vastu võtma ainult seitse pagulast. „Piisab ühest, kes paneb ümber pommivöö,” ütleb Helme, lisades, et Pariisi terrorirünnakutele kaasaaitajad olid aasta varem tulnud Süüriast Euroopasse.
Martin Helme märgib, et Eestil ei ole piirivalvet ja see on tõsine probleem. „Siseminister Hanno Pevkur rääkis meile, et Eestit kaitseb looduslik barjäär – Piusa jõgi,” märgib Helme. „Kümned tuhanded inimesed tulevad üle Vahemere, aga meie arvame, et Piusa jõgi kaitseb meid.”
Kaks tundi hiljem ütleb, et Mart Helme, et EKRE taastab võimule saades relvastatud piirivalve.
Martin Helme seletab, et eelmisel aastal tuli 1,3 miljonit põgenikku Euroopasse; 1,5 miljonit tuleb tema sõnul sel aastal. Siis aga teeb hüppe: kui Aafrikast tuleb 50 miljonit, on kümne aastaga Aafrikast tulnuid niisama palju kui praegu Euroopas elanikke. Rahvas ahhetab. Kümne aastaga 500 miljonit põgenikku!
„Euroopa muutub Aafrikaks,” tõdeb Helme, lisades, et praegust valitsust oht ei huvita. Valitsus laiutab vaid käsi! Hääl rahva hulgast hüüab: „Kas see saab olla normaalne inimene, kes taob kuus korda päevas otsaesist vastu maad!” „Kõrbes tagugu, palju tahab,” vastab Martin Helme. Räägib siis, et koraani ei tohi keelustada, koraani tuleb lugeda. Koraani järgi olevat kõige õigemad moslemid need, kes lasevad end õhku. Helme ütleb, et tema on moslemite tapanimekirjas esimene, sest koraani järgi on eriti alatud siniste ja roheliste silmadega inimesed. Martinil on sinised silmad.
Üks proua tahab teada, kas riigikogus peab ülikonnaga käima. Madisonil on ülikond, aga Helme peab vabandama, et on seekord kohtuma tulnud teksade ja kampsuniga, sest ta läheb kohe edasi suvilasse Matsirannas. Tütred ootavadki baariukse taga isa.
Jutt läheb Vene sanktsioonidele ja sellele, et need mõjutavad kõige rohkem maaettevõtlust. Madison ütleb, et valitsus peaks sanktsioonide tekitatud kahju ettevõtjatele korvama. „Kas olete kuulnud ettevõtlusministrist Liisa Oviirist?” pärib Madison. Keegi pole kuulnud, aga ametikoht ometi loodi.
Jutt käheb siseriiklikele põllumajandustoetustele. Eesti neid ei maksa. Maainimesed aga tahaks suuremaid toetusi. Hääl hüüab, et tuleb EKRE poolt valida! Madison ega Helme ei luba pennigi, aga rahvale jääb mulje, et kui nende poolt valida, siis hakkab Eesti maksma siseriiklikke põllutoetusi.
„Eesti riigieelarves on raha nagu jõge! Riigieelarves käib pöörane raiskamine,” ütleb Martin Helme. Tema jutu järgi on nii kõrgharidusse tehtud investeeringud kui ka tee-ehitusobjektid Mäo ja Kukruse raiskamine.
Ei jää kahtlustki, et kui EKRE võimule saab, hakkab riigieelarve rahajõgi rahva taskusse voolama.
Helme ütleb, et trahvide tõstmine on riigikassa täitmine. „Inimesed tehakse kurjategijaiks, et neilt raha kätte saada,” ütleb Helme. „Politsei ei taha kurjategijatega tegeleda, nad on vastikud, tuleb tegeleda korralike inimestega.”
Madison ütleb, et kui EKRE võimule saab, siis hakkavad nad panku maksustama. Martin Helme märgib, et EKRE seab sisse ettevõtete tulumaksu nii, et sel on ka tulumaksuvaba osa. Siis ei peaks mikro- ja väikeettevõtted tulumaksu tasuma. „Kui Eesti 100 suuremat ettevõtet, mis muide on kõik väliskapitali omanduses, maksaks tulumaksu, siis laekuks aastas 300–350 miljonit eurot,” ütleb Helme.
Koosolek on läbi. Üks mees saab pahaseks, et teda pildistan. Madison surub nimekaardi pihku, luban talle pilte saata.
Lubab sõprust Venemaaga
Tõstamaal loen kohvikuukselt silti, et koht on saanud toetust Euroopa Liidust. Ironiseerin mõttes, et nüüd on siin hea Euroopa-vastastel kohvi juua. Aga siis rahustan end, et Madison ega noor Helme ei lubanud ju kordagi, et Eesti astub euroliidust välja.
Mart Helme loetleb mõneteistkümnele kuulajale EKRE saadikute saavutusi riigikogus. Kooseluseaduse rakendusaktid on vastu võtmata tänu EKRE-le. Helme ütleb, et Eesti inimesed on migrantide suhtes allergilised ja et EKRE visa vastupanu tõttu on Eestisse jõudnud vaid seitse immigranti. Helme ütleb, et EKRE immigratsioonikvoot on null ning et valitsus on hambutu ja selgrootu. Siis ütleb ta, et kui võimule saab, siis saadab sisserändajad tagasi. Ta sõnastab seda küll nii, et raske on aru saada, kas ta saadab tagasi seadust rikkunud sisserändajad või kõik. „Parem oleks neid mitte riiki lasta,” ütleb Helme.
„Meie pingutuse vili on see, et piirileping Venemaaga ei ole ratifitseeritud,” märgib Helme. „Soovime, et Venemaa tunnustaks Tartu rahulepingut.”
„Kui Venemaa tunnustab Tartu rahu ja kahetseb, saame seada suhted Venemaaga sõbralikumatele alustele. Ärge olge kindel, et Venemaaga ei saa olla head suhted,” ütleb Helme.
Helme ütleb, et François Hollande ja Angela Merkel ajavad mõistusevastast ja oma rahva vaenulikku poliitikat.
Kuulan ega oska midagi arvata, sest aastaid olen Mart Helmet teadnud kui üht kõige karmimat Venemaa kriitikut.
Henn Põlluaas räägib, kuidas käis Eesti heategevusorganisatsiooni kutsel Aafrikas. Ta kinkis ühele lesknaisele kitse. See maksis 25 eurot, lesknaine ja tema lapsed on nüüd majanduslikult kindlustatud. Põlluaas teeb ka paar tantsusammu, et näidata lesknaise rõõmu tõstamaalastele.
„Mõistlikum on aafriklasi aidata kohapeal kui siin,” ütleb Põlluaas.
„Uue valitsuse teeme meie, hakkame ehitama Eesti riiki üles uutel alustel, sest vammi täis maja ei saa remontida,” ütleb Mart Helme.
Põlluaas läheb meestega ukse taha suitsu tegema. Koosolek saalis on lõppenud.
Fotod: Andrus Karnau


maintext:
Vähiravifond “Kingitud elu” käivitas Ilvese kikilipsude oksjoni
BNS
Toomas Hendrik Ilves 2007. aasta suvel Kassaris. Foto: Urmas Lauri
Kadriorus sügisel ameti maha pannud ning sel nädalal oma 63. sünnipäeva tähistav Toomas Hendrik Ilves annetas osa oma kikilipsudest vähihaigete toetuseks – vähiravifond “Kingitud elu” viib alates kolmapäevast Facebookis läbi kolmepäevase rahvusvahelise heategevusliku oksjoni, mille võitjad selguvad 31. detsembri keskpäevaks.
“Olgu selle Ärmaga kuidas on, meile meeldivad inimesed, kes tahavad teha head. Nii oleme tänulikud president Ilvesele, et ta oma legendaarsest lipsukapist mõned ikoonilised riideesemed vähihaigete toetuseks oli nõus annetama. Nüüd, kus tal enam peeneid vastuvõtte nii palju pole, vajab ta ka vähem lipse. Oksjon annab aga kellelegi ainulaadse võimaluse toetada vähihaigeid ja samas kanda presidendi lipsu juba näiteks aastavahetuse peol,” ütles vähiravifondi “Kingitud elu” juhataja Toivo Tänavsuu.
Rahvusvaheliselt läheb oksjonile kolm käsitööna valminud siidilipsu.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu noormees hakkab sõitma Itaalia kardisarjas
Kristjan Kosk
Robin Särg. Foto: Tõnis Krikk
Haapsalu kardisõitja Robin Särg hakkab uuel hooajal sõitma Itaalia karditootja Lenzokart tehasemeeskonnas.
Esimese start on 26. jaanuaril Adria ringrajal Itaalias. 13aastane Robin on juba kaks korda käinud Itaalias tehasekarti proovimas. Robini isa Reimo Särg, kes on poja mänedžer ja vajadusel talle ka mehaaniku eest, rääkis, et paaril nädalal enne hooaja algust tuleb kindlasti veel Itaaliasse sõita. Uus kart on Itaalias ja seda pole mõistlik Eestisse vedada. Samuti puuduks Haapsalu lähedal harjutamiseks sobiv ringrada. Lähim kardirada on Tabasalus, kuid isa hinnangul on see Robinile juba liiga lihtne.
Lenzokarti tehasemeeskonnas saab Robin istumise alla 125-kuubikulise mootoriga sõiduriista. Seni on Robin kihutanud 60-kuubikulisega. Reimo Särg selgitas, et uus kart on palju suurem, raskem, võimsam ja ühtlasi kiirem. „Uue kardi tippkiirus on ligi 120 km/t, vanal ei küündinud see sajanigi,” teadis Reimo Särg.
Robin hakkab sõitma WSK Super Masteri sarjas OK-Juniori klassis. Tegemist on kuni 15aastaste hulgas maailma kardispordihierarhias ühe tugevama sarjaga.
Reimo Särg jätkas, et peale sõiduriista tuleb Robinil kohaneda ka Itaalia ringradadega. „Need erinevad Eesti omadest kui öö ja päev,” ütles Reimo Särg. Suurim erinevus on rajakattes. Itaalia radadel on asfaldil rohkem rehve maas, mis muudab pidamise paremaks. „Kart ei libise kurvides nii nagu meie radadel,” selgitas Reimo Särg.
Loe pikemalt laupäevasest Lääne Elu paberlehest.


maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 6. detsembril (1)
Kaire Reiljan
Ootamatuks hädaolukorraks võiks kodus olla nädala toiduvaru
Hädaolukorraks valmisolek on üks teema, millest päästeamet tuleohutuse kõrval inimestega järjest rohkem rääkima hakkab. Pakk riisi, makarone ja kaerahelbeid, mõned purgid suppi, konservid ja näkileivad ning üht-teist muudki peaks igal perel kodus varuks olema, et ootamatu hädaolukorra korral mitte päris nälga jääda.
Orkaan diversantide vastu
Pühapäeva pärastlõunal lõppes Lõuna-Läänemaal kolm päeva kestnud Kaitseliidu õppus Orkaan, kus harjutati Lihulas, Virtsus ja Vatlas nii kontrollpunktide rajamist ja mehitamist, avaliku korra tagamist, patrullimist kui ka määratud objektide kaitset. Lääne maleva pealik kolonelleitnant Rasmus Lippur oli rahul. Tema sõnul said Orkaanil kõik püstitatud õppe-eesmärgid planeeritud mahus täidetud.


authors:
Lääne Elu
Kalle Kruusma

maintext:
Selle aasta viimane rahvaralli oli Saaremaal
Kalle Kruusma
Saaremaa rahvaralli. ARGO NURS
Läinud nädalavahetusel toimus Saaremaal käesoleva 2016 hooaja viimane võistlus ja siis autasustati ka hooaja kiiremaid .
Ilmaolud olid veel kuni reedeni sügisesed ja siis viskas ka Kihelkonnas lume maha ning tegi mõned kraadid külma. Võistlusteed kattusid kiilasjääga ja uisutamine sai alata. Starti olid korraldajad lubanud 95 võistkonda, kellest 9 olid läänlased.
Läänlastel oli püüda nii mõneski klassis poodiumi kohtasid ja mindi sõitu suurte lootustega. Alustades J-16 klassist siis Jako Allika/Indrek Kirsi sõit kulges väikeste karistustega ja saadi oma klassi 4. ning üldine 50. koht. Aga sellest piisas, et kokkuvõtteks saavutada 3 koht.
J-18 klassis olid rajal Virgo Šuman/Karel Šuman, kes sõitsid küll puhtalt aga olid päeva lõpuks vastavalt 7/64, hooaja kokkuvõtteks 9. koht, veel olid stardis Ranno Kristmann/Reio Lõhmus ja koos karistusega vastavalt 9/80 koht ning kokku 10-ndad. 2WD-V klassis olid rajal Rauno Ollema/Kristjan Must, kuid kahjuks jättis auto tehniline rike neid teeserva ja nii hooaja lõpuks 18 koht. 2WD-S klassis olid rajal seni kaks eelmist etappi võitnud Marko Kukuškin/Monika Mäeste ja kuna tuli ette üks väike äpardus, siis saavutasid nad päeva lõpuks oma klassi 3. ja üldise 29. koha. Sellest piisas, et võita hooaja esikoht.
SU klassis olid stardis sarja liidrid Egert Jakobi/Bruno Jakobi, aga kuna tuli väike väljasõit ja kokkupuude puuga, siis päeva lõpuks paremat kohta kui 5. ja üldine 41. ei suudetud sõita. Sellest hoolimata sai meie paar sarja esikoha. Teine meie võistkond poodiumikonkurentsis oli Martin Jaanus/Martin Tamm, aga kuna kohe esimesel katsel oli väike tehniline rike, millega kaotati minut, siis sellega seoses sõideti välja 9. koht oma klassis ja üldine 67. koht. Lõppseisuks 6. koht
4WD klassis olid ainukesena stardis Kaido Saul/Edy Murumägi ja nende tulemus oli päeva lõpuks oma klassi 11. ja üldine 82. Sportklassis tegid oma esimese ühisstardi Kalle Kruusma/Andres Kruusma, et harjutada uueks hooajaks koostööd, kui plaanitakse teha kaasa valitud sportrallidel. Kuna hooaja kokkuvõttes ei olnud midagi püüda, siis sõideti pingevabalt. Kokkuvõtvalt võib öelda, et koostöö oli tegus ja kuigi tuli ette paar näpukat, oldi teistega konkurentsi ja päeva lõppedes väga tubli 2 koht.
Saaremaa rahvaralli tulemusi saab siit: http://autosport.ee/rallyreg/?page=41&race_id=369&
Päev lõppes Kuressaare ööklubis Diiva, kus võeti kokku 2016. aasta, tutvustati sõitjatele uut rahvaspordikomiteed, uue 2017. aasta hooaja kalendrit ja autasustati kiiremaid sõitjaid ning inimesi, kes andsid suure panuse võistluste toimumisse. Väljateenitud karikad anti Lääne regiooni MV, Helmet Palmi rahvasprindi ja Helmet Palmi rahvaralli karikasarjades, SU rahvasprindi ja rahvaralli karikavõistluste ning Moskvich Liiga arvestuses. Läänlased olid kõigis sarjades edukad ja poodiumitel.
Sel hooajal olid edukamad Läänemaa sõitjad Marko Kukuškin, kes võitis kõik toimunud 4 sarja, Egert Jakobi, kes oli neljast sarjast 3 esimene ja Kalle Kruusma, kes oli sellel aastal stabiilselt teisel kohal.
Tulemusi saab teada siit:Lääne regiooni MV: http://www.rally.ee/?a=a060&b=4282&c=2016
Helmet Palmi mälestusvõistlus rahvasprindis: http://www.rally.ee/?a=a060&b=5617&c=2016
SU karikavõistlused rahvasprindis: http://www.rally.ee/?a=a060&b=5036&c=2016


maintext:
Toidusoovitus: kolm lihtsat Itaalia rooga
Caprese salatit tuntakse Eestis enamasti tomati-mozzarella-salatina. ARHIIV
Haapsalu on viimastel aastatel tuntuks saanud sellega, et igal aastal juuni alguses peetakse siin linnas Itaalia veinipäevad, kus on siis võimalik maiustada heade-paremate Itaalia veinidega. Ometi pole Itaalia tuntud mitte üksnes oma heade veinide, vaid ka suurepärase köögi poolest. Itaalia köögist meenuvad kohe pitsa ja pasta, kuid seal on ka palju muud põnevat. Paljudel meist ei ole võimalik iga päev Itaalia restoranis käia, et selle maa põnevaid roogi proovida, kuid õnneks on meil poodides müügil tooteid, millest saab edukalt valmistada Itaalia toite, mille märksõnad on eelkõige lihtsus, puhtad maitsed ja värskus.
Itaalia toitude töötoas otsustasime valmistada kaks lihtsat ja ühe pisut keerukama roa. Kogunedes ja ettevalmistusi tehes nautisime roosat värskendavat Põhja-Itaalia vahuveini.
Esimese roana valmistasime bruschetta’sid.
Bruschetta on lihtne ja Itaalias laialt levinud eelroog, kus asetatakse tugevalt röstitud saia-, leiva- või muu sepikulaadse küpsetise viiludele värske ja värviküllane kate. Klassikaline bruschetta kate on peeneks tükeldatud küps suvine aromaatne tomat, sibul ja värskelt rebitud basiilik, mis on segatud kokku koos kvaliteetse külmpressitud oliiviõliga ning millele on lisatud purustatud musta pipart. Röstitud saia- või leivaviile hõõrutakse enne sellele katte asetamist küüslauguküünega, mis lisab toidule pisut teravust. Värsked ahvatlevad aroomid ja maitsed olid hõrgud, mille muutis täiuslikuks pokaal La Gioiosa Superiore DOCG Proseccot.
Bruschetta’d on lihtne ja odav toit ning hea võimalus kasutada ära eelmisel päeval järele jäänud ja pisut kõvaks kuivanud sai või leib. Klassikalise tomatikatte asemel võib röstitud ja küüslauguga hõõrutud saia- või leivaviiludele panna ka mitmesugust pestot, külmsuitsu- või soolalõhet.
Teiseks roaks oli Caprese salat, mis annab taldrikule Itaalia lipuvärvid.
Caprese ehk Eestis enam tuntud kui tomati-mozzarella-salat on samuti vahva värske toit, mille peamised koostisosad on värske ja küps suvine tomat, Mozzarella Buffalo juust ja värske basiilik. Seda toitu saab teha ka lehmapiima-mozzarella’ga, kuid tulemus pole sel juhul just parim. Mozzarella ja tomat lõigatakse õhukesteks viiludeks ning laotakse taldrikule vaheldumisi koos basiilikulehtega, kuni ring saab täis. Nii sünnib taldrikule värvikirev Itaalia lipu värvides sõõr. Peale valatakse peene joana külmpressitud oliiviõli ja soovi korral võib lisada purustatud musta pipart. Tervislik, ahvatlev ja kerge toit! Selle roa juurde nautisime pokaali kergesti joodavat ja lahedat Mito Soave veini Põhja-Itaaliast, mis sobis suurepäraselt toidu värske iseloomuga.
Kolmandana võtsime käsile midagi pisut keerukamat – risoto. Tegemist on veidi pikema valmistamisajaga toiduga, kuid kuna meil oli juba kaks eelrooga söödud, siis nälg ei näpistanud ja kiiret polnud. Kui tavaliselt valmistatakse risottot valge veiniga, siis meie otsustasime proovida sel korral teha veidi teistmoodi – kasutasime toidu valmistamisel punast veini.
Risoto puhul on oluline varem ette valmistada puljong. Kuna sellesse toitu me ei planeerinud liha, siis oli meil valmis keedetud köögiviljapuljong. Küpsetasime õlis klaasjaks hakitud sibula, lisasime hakitud küüslaugu ja rosmariini. Kuumutasime veel veidi ja lisasime anumasse riisi. Segasime korralikult läbi ning seejärel valasime nõusse vaheldumisi veini ja puljongi. Lasime segu korraks keema ning hoidsime siis madalal kuumusel pidevalt segades, kuni riis oli küps (al dente) ja segu parajalt paks. Eemaldasime poti tulelt, lisasime või, segasime läbi ja jätsime toidu viieks minutiks seisma. Lõpuks lisasime riivitud parmesani ja toit oligi valmis. Et anda roale juurde põnevust, lisasime serveerimisel risotole murendatud kitsejuustu ja värskeid basiilikulehti. Toiduga sobis imehästi sama punane vein, mida olime kasutanud ka toidu valmistamisel. Selleks oli Guad Al Mare Maremma Toscana, mis on Sangiovese viinamarja põhine mahlakas ja marjane punavein.
Risoto
Punase veini risoto kitsejuustuga (kogus 6-le):
500 ml puljongit
625 ml punast veini
330 g risotoriisi
2 spl oliiviõli
1 sibul
2 küüslauguküünt
1 tl hakitud värsket rosmariini
50 g võid
25 g parmesani
80 g pehmet kitsejuustu
basiilikulehti
Aare Karolin,
veinitundja


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Haapsalus annavad kontserdi Ivo Lille ja Ines Maidre
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Toomkirik. Foto Arvo Tarmula
Sel kolmapäeval annavad Haapsalu toomkirikus kammermuusikakontserdi saksofonist Ivo Lille ja organist Ines Maidre.
Ivo Lille on omandanud magistri- ja doktorikraadi Eesti muusika- ja teatriakadeemias, samuti on ta lõpetanud magistriõpingud Soomes Sibeliuse akadeemas. Ta on aktiivne saksofonisolist ja kammermuusik, seda nii klassikalise- kui jazzmuusika vallas.
Ivo Lille on osalenud mitmete ansamblite, orkestrite ja bändide töös (Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Rahvusooper Estonia Orkester, NYYD Ensemble, Estonian Dream Big Band, Saksofonikvaretett SaxEst, Ivo Lille Group jt.). Olnud mitmekümne uudisteose esiettekandja ning salvestaja. Alates 2004. aastast on ta saksofoniõppejõud Eesti muusika- ja teatriakadeemias.
Ines Maidre on üks tunnustatumaid Eesti organiste, kelle tõlgenduses kõlavad ühtviisi meisterlikult nii varajane barokk, romantism kui ka tänapäeva muusika. Ines Maidre lõpetas Tallinna riikliku konservatooriumi Bruno Luki klaveriklassis ja orelierialal Hugo Lepnurme juures. Seejärel täiendas end oreli erialal aastatel 1989-91 Pariisis Ecole Niedermeyeris ning õppis 1994-1998 Bergeni Griegi akadeemias klavessiini ja barokkinterpretatsiooni. Ines Maidre on osalenud paljudel rahvusvahelistel meistrikursustel. 1991 võitis ta Prantsusmaal Versailles’ rahvusvahelisel organistide võistlusel I preemia. 1986-1992 töötas ta Tallinna riiklikus konservatooriumis oreliõppejõuna. Alates 1992 tegutseb Norras. Ta on Bergeni muusikaakadeemia dotsent ning tegutseb ansambli Musica Celines klavessinisti-organistina. Ines Maidre orelimäng on leidnud tunnustust peene stiilitunde ja virtuoossuse poolest.
Kavas:
Nicolas de Grigny – Hymn Veni creator
Ivo Lille – Nordic Landscapes
Leonard Bernstein – A Simple Song (Missa)
Filippo Capocci – Fantasie über “Veni Creator Spiritus”
Ivo Lille – Searching and Loosing
Tõnu Kõrvits – Thule koraalid


maintext:
Haapsalu volikogu kiitis ühinemislepingu Ridalaga heaks (2)
Tarmo Õuemaa
Kõik 15 Haapsalu linnavolikogu liiget toetasid täna ühinemislepingut Ridalaga. Nüüd on kahe omavalitsuse ühinemiseks vaja veel Ridala volikogu toetust tuleval teisipäeval.
"Kui Haapsalu või Ridala volikogu lepingut ei kinnita, siis elunäinud inimesena eeldan, et tuleb väga suur segaduste aeg. Haapsalu ja Ridala lähevad ikka kokku, aga ilma ühinemisrahata ja väga segaste tunnetega," hoiatas volikogu linnapea Urmas Sukles enne hääletust.
Hoiatus oli ilmselt üleliigne, sest kõik 15 kohalolnud volikogu liiget tõstsid kõhklusteta käe ühinemislepingu poolt.
Kui ka Ridala volikogu teisipäeval ühinemislepingu heaks kiidab, tekib 2017. aasta sügisel uus omavalitsus nimega Haapsalu linn. Kui ühinemine on vabatahtlik, annab valitsus Haapsalule ja Ridalale ühinemistoetust.


maintext:
Uuring: noored on hakanud rohkem kala tarbima
Toimetanud Urmas Lauri
Eesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) 2016. aasta uuringust selgub, et noored inimesed tarbivad kala järjest rohkem. Kala tarbimine on püsinud üsna stabiilne vaatamata sellele, et viimaste aastatega on kalatoodete hinnad tõusnud, kirjutab Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna turukorralduse ja kaubanduse büroo peaspetsialist Maarja Purik.
Eesti Konjunktuuriinstituut uuris 2016. aasta juunist oktoobrini kala ja kalatoodete tarbimist. Uuringu eesmärk oli välja selgitada, millised on elanike kala ja kalatoodete tarbimisharjumused ning kas ja kuidas on kala ja kalatoodete tarbimine muutunud aastatel 2013–2015.
Saage tuttavaks: Kevin Kalalemb ja Raissa Rõboljubova
Kevin Kalalemb (24) ja Raissa Rõboljubova (34) on need kaks noort inimest, kes on viimastel aastatel hakanud oma tervise eest rohkem hoolitsema. Nad on hakanud regulaarselt trennis käima ning oma toidulaua on nad samuti kriitiliselt üle vaadanud. Põhjuseks on soov hoida tervist ja kvaliteetsemat elu elada. Neil on see hästi õnnestunud! Nii Kevin kui ka Raissa saavad viimasel ajal palju komplimente ning sõbrad tuttavad uurivad, mis on nende hea väljanägemise ja enesetunde põhjuseks.
Tuleb välja, et olulist rolli mängib, mida ja kui sagedasti me sööme. Üheks muudatuseks oma toitumise juures võtsid Kevin ja Raissa kolm aastat tagasi nõuks süüa iganädalaselt vähemalt kolm korda kala. Toitumisteadlased soovitavad süüa mitmekülgselt, tarbides sealjuures nii väherasvaseid kalu (haug, koha, ahven, tilaapia) kui ka rasvaseid kalu (lõhe, forell, kilu, räim). Toitaineliselt sisaldab kala palju valku, mis on kergesti omastatavam kui muud loomsed valgud. Samuti sisaldab kala vitamiine (oluline vitamiin D allikas), mineraalaineid ning rasvu, mis suuremas osas on omega-3 rasvad. Kala on üks olulisemaid polüküllastumatute omega-3 rasvhapete allikaid, mis mõjutavad meie tervist mitmel erineval moel. Linoleenhapet (oomega-3-rasvhape) ei ole inimorganism võimeline iseseisvalt tootma, mistõttu peab neid saama toiduga. Oomega-3-rasvhapete tarbimine 200–250 milligrammi päevas aitab vähendada südame-veresoonkonnahaiguste riski.
Eesti elanikud eelistavad süüa lõhet, forelli, heeringat ja räime
Kevini ja Raissa lemmikkalaks on välja kujunenud lõhe ja forell ehk rahvakeeli punane kala, räim ja heeringas. Punast kala on lihtne valmistada ja süüa, sest luid tal sees eriti pole. Maitsestad soola, pipra ja tilliga, paned ahju ja vähem kui poole tunni pärast on maitsev kala juba taldrikul. Heeringat meeldib neile hommikuti võileiva peale panna ja erineva sortimentiga räimetoodetest nad ka ära ei ütle.
Tarbimine ja kulutused kalale on kasvanud
Nendel kahel noorel inimesel on palju mõttekaaslasi. Neid reaalselt küll ei eksisteeri ning tegelased on loo värvikamaks muutmiseks välja mõeldud. Siiski esindavad nad keskmisi Eesti noori, kes on oma kalatarbimisharjumusi viimasel ajal muutnud. Värskelt valminud EKI uuringust selgub, et kalatarbimist on viimase kolme aasta jooksul hakanud tõsiselt võtma just nooremad vanusegrupid (alla 40aastased ja eriti kuni 25aastased). Kala tarbimine ja kulutused kalale on kasvanud selles vanusegrupis viimasel kolmel aastal rohkem (+69%) kui keskealistel ja vanematel inimestel (+29%). Esirinnas on kala ostmise ja tarbimise poolest üle 60aastased, kes kulutavad kalale suurema summa (74 eurot pereliikme kohta aastas) kui nooremad vanusegrupid. Kuni 24aastased noored kulutavad varasemast rohkem (keskmiselt 48 eurot).
Viimased kolm aastat (2013–2015) on kalatoodete tarbimine olnud samal tasemel ehk 13,4 kilo kala elaniku kohta aastas, võrreldes 2012. aastaga on see tõusnud ühe protsendi. See on hea uudis, sest 2008. aastast 2011. aastani oli kala söömine langustrendis. Seda seetõttu, et elanikkonna ostujõud vähenes.
Kaks kolmandikku toodangust suunatakse ekspordiks
Kalaga varustatus oli meil 2015. aastal 408 protsenti. See tähendab, et Eesti toodab (püüab ja kasvatab) kala neli korda rohkem kui tarbib! Juuresolev joonis näitab, et kala püüti eelmisel aastal meil merest, järvedest, jõgedest 72 tuhat tonni ja vesiviljelusest (kalade, karpide, vähkide ja veetaimede kasvatus) 795 tonni. Vesiviljeluses on põhifookus eestimaalase ühe lemmikkala – forelli – kasvatamisel, kuid viimasel ajal on populaarsust kogunud ka teised liigid, nende hulgas ülimaitsev angersäga. Enamus kasvatatavatest vesiviljelustoodetest süüakse ära kodumaal, eksporditurge me veel ei valluta.
Naaberriikide elanikud söövad kalatooteid rohkem
Meie lähimad naabrid tarbivad kalatooteid elaniku kohta meist märksa rohkem: Läti – 25,5 kg, Soome – 24 kg, Rootsi – 33 kg, Venemaa – 23 kg kalatooteid aastas. Ka Euroopa Liidu maade keskmine kalatarbimine on pea kaks korda suurem (25 kg aastas elaniku kohta) kui eestimaalase keskmine. EKI hinnangul sisaldavad eelnimetatud riikide tarbimiskogused ka seda hulka kala, mis tarbitakse kodust väljaspool, restoranides ja külas käies. EKI andmete kohaselt jäävad Eesti elaniku poolt tarbitud kalakogused kodusisese ja -välise arvestusega kuueteistkümne kuni seitsmeteistkümne kilogrammini aastas.
EKI uuringust selgub, et Eesti elanikud, nende hulgas Kevin ja Raissa, ootavad tarbimise suurendamiseks kauplustelt senisest enam sooduspakkumisi ja soodsamaid jaehindu. Sest Eestis on kala jaehinnad viimastel aastatel tõusnud kiiremini kui teiste põhiliste toidukaupade hinnad, kalatoodete hinnatõus sõltub suuresti hinnatrendidest riikides, kust kala imporditakse. Viimase kolme aastaga on kalatoodete hinnad tõusnud 16 protsenti (võrdluseks piimatooted 1%, lihatooted 2%, teraviljatooted 3%). Lisaks eeldatakse laiemat värske kala valikut, kvaliteetsemaid tooteid, kodumaist toodangut ja täpsemat toodete märgistamist (info päritolumaa või tootja kohta).
Maaeluministeeriumi poolt tellitud uuringut rahastati Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist.
Täispikka uuringut saab lugeda siit: Uuring 2016 – kalatoodete tarbimine.
Maarja Purik, Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonna turukorralduse ja kaubanduse büroo peaspetsialist


maintext:
Parvlaeva Leiger ristiemaks saab Hiiumaa muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaeva Leiger ristiemaks saab Hiiumaa maavanema Riho Rahuoja soovitusel Hiiumaa muuseumi teadusdirektor Helgi Põllo (pildil).
Helgi Põllo on sündinud 30. detsembril 1956. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloolasena. Hiiumaa ajaloo ja omakultuuri uurijana, saare tutvustajana on ta hiidlaseks olemise tähtsuse ja suuruse selgitaja. Ta on hiidlane, kellel on alati valmisolek võtta vastutust protsessides, mis aitavad saare elu-olu parandada. Näituste koostaja, lugude looja ja tunnustatud kõnelejana, teeb ta järjepidevat teavitustööd hiidlaste vaimse pärandi ja omakultuuri hoidmisel, olles osaline või eestvedaja lugematus hulgas projektides. Helgi Põllo on tuntud ja lugupeetud hiidlane nii kodusaarel, kui väljaspool.
1998. aastal annetas Vabariigi president talle Valgetähe medali, 2009. aastal nimetati ta aasta parimaks muuseumitöötajaks ja aasta parimaks koolitajaks, 2010. aastal pärandihoidjaks, 2013. aastal omistati talle Eesti Kultuurkapitali aastapreemia ja 2015. aastal Eesti Kultuurkapitali Kultuuripärli preemia. 2016. aastal annetati Helgi Põllole Hiiu maakonna teenetmärk „Hiiumaa tänab“. Ta on Hiiumaa südametunnistus. Ema ja vanaema.
Parvlaeva Leiger ristimine toimub esmaspäeval, 19.detsembril Tallinna Vanasadamas. Laev saab nime Hiiumaa mütoloogilise kangelase Leiger järgi. Parvlaev Leiger hakkab reisijaid teenindama Rohuküla-Heltermaa liinil ja asub liinile vahetult enne jõule.


authors:
Lääne Elu
Heiki Magnus
Lääne Maleva Teavituspealik

maintext:
Lääne Malevlane. Kaitseliit teeb tihedat koostööd koguduste ja isamaaliste organisatsioonidega
Heiki Magnus, Lääne maleva teavituspealik
Vabadussõjalaste näitus. Foto: Merilin Kaustel-Lehemets
Lääne maleval on tava kutsuda koostööpartnereid oma üritustele ja osaleda ka ise teiste üritustel. 2016. aasta polnud selle poolest erand.
Loomulikult saame kokku Eesti tähtpäevade tähistamisel. Aasta esimene kokkutulemine on Vabadussõja relvarahu tähistamine 3. jaanuaril kell 10.30 Haapsalus Vabadussõja mälestussamba juures. Sealsamas tähistasime ka Tartu rahu aastapäeva 2. veebruaril. Samba juurest viis 98 küünlaga palistatud tee Jaani kirikusse. Küünlatee sünnib kodutütarde ja noorkotkaste abiga. Kirikus esinesid Haapsalu muusikakooli õpilased. Tänutäheks kinkis Eesti vabadusvõitluse ja vastupanuliikumise mälestusliit neile sinimustvalged rinnamärgid.
Eesti Vabariigi aastapäeval olid meie liikmed Haapsalu toomkirikus tänujumalateenistusel ja pidulikul rivistusel Vabadussõja mälestussamba juures Haapsalus.
Märtsiküüditamist tähistasime Ristil mälestusmärgi „Raudteerööpad mäletavad” juures. Järgnes mälestusteenistus Haapsalu toomkiriku ristimiskabelis. Sealt mindi koos Vabadussõja mälestussamba juurde, et asetada pärg Eesti eest elanud ja elu andnud inimeste mälestuseks.
Mitu aastat on Haapsalus tähistatud Eesti lipu päeva, mis algab piduliku lipuheiskamisega. Haapsalu linnavalitsus kinkis Haapsalu ja Läänemaa muuseumide sihtasutusele riigilipu, mille pühitses vikaarõpetaja Kristel Engman. Mullu annetas linnavalitsus riigilipu Lääne malevale.
Leinapäeval, 14. juunil pidas Haapsalu toomkiriku ristimiskabelis emaaltari juures mälestuspalvuse piiskop Tiit Salumäe. Seejärel tehti Vabadussõja mälestussamba juures ühispilt. Siis mindi Ristile, kus peeti mälestustalitus. Lääne malev ja naiskodukaitse Lääne ringkond pakkus sõdurisuppi, meenutati olnut. Vahepaladega esines noor lõõtsamängija Hugo Õunaid.
Rändnäitused tutvustavad Eesti ajalugu
Rändnäitus „Haapsalu Vabadussõja mälestussammas vanadel fotodel” koos Läänemaa Memento stendidega oli sel aastal vaadata Nõva raamatukogus ja Taebla raamatukogus, Nikolai koolis ja Haapsalu põhikoolis. Vabariigi aastapäeva eel avasime Oru koolis näituse „Kaitseliidu Lääne malev ajas ja pildis”. Näitused jätkavad oma rännuteed.
Läänemaa keskraamatukogus oli meie näitus „Kaitseliidu meened”. Selle koostamisel osalesid Lääne maleva liikmed, kes tõid oma erakogudest näha põnevamaid mälestusesemeid.
Lastekaitsepäevast maakaitse- ja ajaloopäevani
Mai viimasel päeval osales Lääne malev lastekaitsepäeva suurejoonelisel tähistamisel ja tutvustas oma tegemisi Haapsalu põhikoolis.
Maakaitsepäev 23. juunil Lihulas algas ja lõppes vabadussamba pargis. Lihula kirikus pühitseti kaks lippu: Lääne maleva riigilipp ja Lihula üksikkompanii lipp. Maakaitsepäeva lõpus jõudsid pärale võidutule toojad koos presidendi annetatud tammeistikuga. Noored istutasid selle kohe parki, kus juba kasvab vabadussamba avamisel 1935 Johan Laidoneri istutatud tamm.
Tänavune ajaloopäev peeti Kullamaal, peateema oli sealse 90aastaseks saanud vabadussamba ajalugu. Teine teema oli Soonistest pärit Kullamaa kihelkonna mehe, hilisema kindralmajori, paljude autasude seas ka Vabadusristi kavaleri Jaan Kruusi elu ja saatus. Avasime Jaan Kruusile annetuste toel tehtud mälestuskivi. Mälestusteenistusel Kullamaa kirikus teenisid piiskop Tiit Salumäe ja koguduse õpetaja Lembit Tammsalu. Mängis Pärnumaa maleva orkester Kaido Kivi juhatusel.
22. septembril tähistasime vastupanuvõitluse päeva Ridala kirikus. Teenisid piiskop Tiit Salumäe ja õpetaja Küllike Valk. Meeldejääv oli Ridala põhikooli osavõtt ja panus: noored olid liputoimkonnas, süütasid mälestusküünlad Vabadussõja mälestustahvli ees ja viisid küünlad nii Läänemaa metsavendade kui ka Lääne maleva mõrvatud ohvitseride mälestustahvlite ette. Lapsed õpetaja Anne Pääsukese juhatusel laulsid isamaalisi laule.
Seltskondlik osa jätkus kogudusemajas, kus kattis kohvilaua päeva peakorraldaja Eesti endiste metsavendade liit.
Kaitseliit osales ka Lääne praostkonna koostööteemalisel seminaril.
Eesti sõjameeste mälestuskirikus Toris on Lääne maleva esindus aastaid osalenud mitmesuguste tähtpäevade tähistamisel, olnud abiks teenistuste ettevalmistamisel ja järeltöös.
Pärnu Eliisabeti ja Tartu Peetri kirikus on maleva esindus osalenud mitme auväärse vabadusvõitleja leinatalitusel. Tartust saadeti 6. mail viimsele puhkepaigale Kotkaristi kavaler, sõjaliste teenetega vabadusvõitleja Arnold Ojaste. Tallinna Niguliste kirikus osalesime märtsipommitamise mälestusteenistusel, Hargla kirikus Valgamaal avasime koostöös Eesti endiste metsavendade liidu ja Murtud Rukkilille ühinguga metsavendade mälestustahvli.
Heiki Magnus, Lääne maleva teavituspealik


authors:
Lääne Elu
Kaja Ladva

maintext:
TV 10 olümpiastardi avaetapilt tuli Läänemaale kaksikvõit teivashüppes (1)
Kaja Ladva
Teivashüppes 1.-2. koha võitnud Emma-Kathrina Hein ja Kleer Jaani koos treener Kaja Ladvaga. Foto: TV 10 olümpaistarti
Tartus toimunud TV 10 olümpiastardi esimesel etapil osales Läänemaalt sel aastal kaks kooli. Suuremate koolide (üle 250 lapse) arvestuses startis taas Haapsalu põhikool ja väikekoolide kuni (250 last) arvestuses esmakordselt ühendvõistkond Ridala põhikool-Uuemõisa algkool.
Nooremate kuni 12 aastaste tüdrukute 60m jooksus pääses A-finaali Emma-Kathrina Hein ja jäi napilt esikuuikust välja ajaga 8,96. Teivashüppes tegid meie tüdrukud ajalugu. Emma-Kathrina Hein võitis teivashüppe, ületades kõik katsed esimesel katsel, püstitades tulemusega 2.51 uue maakonna omavanuste tipptulemuse ja ka TV 10 olümpiastardi selle vanuseklassi läbi aegade 5-da tulemuse. Muljetavaldav on ka Kleer Jaani ületatud 2.41, millega ta tõi meie sportlastele kaksikvõidu, mida pole selles sarjas veel juhtunud. Anet Saarjõe ületas 2.11 ja oli üheksas.
Vanemate kuni 14 aastaste tüdrukute 60m jooksus sai Keity-Liina Kallas uue isikliku rekordi ajaga 8,54 kümnenda koha. Veel paremini läks tal teivashüppes, kus ta püstitas samuti uue rekordi, ületades kõrguse 2.71 ja sai kolmanda koha. Aasta noorem Maily Märss ületas 2.51 ja oli viies.
Noorematest poistest pääses B-finaali Tanel Toomemägi ajaga 8,94 ja oli kuulitõukes tulemusega 7.37 kahekümnes.
Vanematest poiste 60m jooksus oli Rasmus Kuslap tulemusega 8,47 üheksateistkümnes.
Koolide arvestuse peale esimest etappi on Haapsalu põhikool 26 suurema kooli arvestuses kaheksateistkümnes ja Ridala põhikooli-Uuemõisa algkooli võistkond 12 väikekooli arvestuses seitsmendal kohal. Mõlema kooli õpilasi juhendavad Kaja Ladva ja Silvia Ladva.
Kaja Ladva


maintext:
Ridala kiitis Haapsaluga liitumise heaks (5)
Ridala volikogu kiitis tänasel istungil häältega 10 poolt ja viis vastu liitumise Haapsalu linnaga. Omavalitsuse nimeks saab Haapsalu linn.
Ridala ja Haapsalu liitumine oli viimase hetkeni kahtluse all, sest pooldajate ja vastaste jõud olid volikogus peaaegu võrdsed. Vaidlusi tekitas ka uue omavalitsuse nimi.


maintext:
Haapsalu piiskopilinnus ja muuseum läbib põhjalikku uuenduskuuri (1)
Lääne Elu
Haapsalu piiskopilinnus. ARVO TARMULA
Järgmise aasta teises pooles algavad Haapsalu piiskopilinnuses arendustööd ja 2019. aasta kevadel peaks valmis saama uue ilmega muuseum ja külastuskeskus.
Siiani on Haapsalu piiskopilinnuse muuseumi puhul olnud takistuseks, et linnuses puudub küte, mis seab aastaajast tulenevad piirid muuseumi avatuna hoidmisele. 1980. aastatel alustatud taastamistööd jäid hoones pooleli ja ekspositsioonile oleks ruumi juurde vaja, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Tänu piirkondade konkurentsivõime tugevdamise meetmest saadud toetusele on nüüd plaanis luua moodne muuseum ja külastuskeskus. Keskseks eksponaadiks jääb endiselt linnus, mis on vahendiks kõigi teemade tutvustamisel.
"Saame näidata kõike seda, mis toimus keskaja igapäevaelus, toimus poliitikas, toimus linnaehituses, kuidas arenes üks linn, mis toimus relvastuses, mis toimus meditsiinis," rääkis linnuse juhataja Kaire Tooming.
Juhan Hepneri telelugu vaata siit!


maintext:
Aasta keskkonnategu on lendorava püsielupaikade õiguslik korraldamine
BNS
Lendorav. Foto: Wikipedia
Eesti Looduskaitse Selts (ELKS) valis lõppeva aasta keskkonnateoks lendorava elu korraldava uute püsielupaikade määruse vastuvõtmise.
ELKS tunnustab keskkonnaministeeriumi tegevust lõppeval aastal lendorava kaitse korraldamisel, valides aasta keskkonnateoks lendorava uute püsielupaikade määruse õigeaegse vastuvõtmise, teatas seltsi esimees Jaan Riis neljapäeval BNS-ile.
Selts tänab tehtu eest minister Marko Pomerantsi, kantslerit Andres Talijärve, määruse ettevalmistanud keskkonnaameti looduskaitse osakonna liigikaitse peaspetsialisti Madli Linderit, keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna juhatajat lendoravaeksperti Udo Timmi ja teisi, kes määruse vastuvõtmisele kaasa aitasid.
Seltsi teatel on Eestimaa Looduse Fondi (ELF) vapilooma – lendorava – kaitseks on tänavu tehtud mõndagi. Nii allkirjastas ELF-i 25. sünnipäeval veebruaris Pomerants lendorava kaitse tegevuskava, milles on kavandatud hääbumisohus liigi Eestis säilimiseks vajalikud tegevused aastateks 2016-2020 ning pikaajalised kaitse eesmärgid aastani 2030.
Mais algatati määrus, millega muudetakse lendorava olemasolevate püsielupaikade piire ja kaitsekorda ning moodustatakse 25 uut püsielupaika.
„Aasta lõpus tekkis looduskaitsjatel hirm, et seoses valitsuse vahetusega jääb nimetatud määruse vastuvõtmine venima ning seal toodud meetmed ei saa jõustuda 1. jaanuarist 2017,” ütles Riis.„Õnneks siiski jõuti 21. detsembril vastu võtta määrus, mis jõustub aasta lõpus.”
Eestis elab lendorav praegu teadaolevalt veel vaid Virumaa vanades metsades, kuigi ta on ajalooliselt asustanud Mandri-Eesti erinevaid alasid, sh on tema levik ulatunud Pärnu- ja Raplamaale. Lendorava asurkonna säilimist mõjutavatest ohuteguritest on kriitilise tähtsusega elupaikade isoleeritus ja hävimine, sobilike pesapuude olemasolu ning asurkonda moodustavate loomade väike arv.
Teadlaste hinnangul saab lendorava populatsiooni seisundit pidada soodsaks juhul, kui on teada vähemalt 250 asustatud elupaika, millest on jooksval aastal asustatud umbes 150. 2016. aasta seireandmete kohaselt on teada 45 asustatud lendorava elupaika.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
LOETUIMAD LOOD 2016. Aprillis avab Haapsalus uksed kirbuturg
Lemmi Kann
Avaldame 2016. aastal Lääne Elu veebis enim loetud uudis- ja arvamuslood.
29. märts 2016
Karja Basaari perenaisel Liisa Rosenbergil on käed tööd täis, et ruumid ja stanged-boksid õigeks ajaks päris valmis ja kaupu täis saaksid.
Foto: Arvo Tarmula
Haapsalu endise tuletõrjemaja teisel korrusel, kust avaneb võrratu miljonivaade Karja tänavale, hakkab 9. aprillil tegutsema iseteenindav kirbuturg.
„Meie kirbuturg on eriline selle poolest, et oleme avatud kuuel päeval nädalas, esmaspäevast laupäevani. Kui kellelgi on kappidesse jäänud heas seisukorras asju, mida ei raatsi ära ka visata, sest neil on väärtus, saab basaaril rentida endale 10 euro eest nädalas boksi, tuua oma asjad kohale ja hinnasildid külge panna. Rohkem midagi tegema ei peagi – poes on meie teenindaja, kes kõige eest hoolitseb. Iga nädalase perioodi lõpus teeme müüdud asjadest kokkuvõtte ja inimene saab oma raha kätte,“ rääkis basaari perenaine Liisa Rosenberg. Rõõmsameelset ja hea suhtlemisoskusega klienditeenindajat veel otsitakse.
Praegu toimib üsnagi aktiivne Läänemaa kirbuturg Facebooki keskkonnas. Karja Basaaril on Rosenbergi sõnul aga see eelis, et müüja ei pea kõigist esemetest eraldi fotosid tegema, vajadusel võimalike huvilistega rõivaste ümbermõõte-pikkusi täpsustama ja riiete-kingade proovimiseks mõlemale poolele sobivaid aegu klapitama. Paraku kipuvad äritehingud tihti just selliste pisiasjade taha takerduma.
„Meie kirbuturul on internetimüügi ees kindlasti terve rida plusse.“ Kirbuturule saab ostja endale sobival ajal kohale tulla ja silma hakanud esemeid oma silmaga näha-katsuda ning proovida. Facebookile aga selga ei keerata – basaaril on seal juba oma leht, kus hakkavad ilmuma ka fotod uuest kaubast. Valikus hakkavad olema riided ja jalanõud nii täiskasvanutele kui ka lastele, kodukaubad, elektroonikat ja palju muudki. Täpsemad reeglid, kuidas basaaril toimetada, leiab Karja Basaari nime kandvalt kodulehelt.
Rosenberg on veendunud, et äri läheb käima. „Olen asja uurinud ja sellist tüüpi kirbuturud tegutsevad edukalt juba päris mitmes Eesti linnas ja need on väga soojalt vastu võetud.“
Esialgu aga käivad tulevase kirbuturu ruumides veel viimased viimistlustööd. Rosenbergi sõnul seisis ruum pikalt tühjana ja oli üsnagi nukras seisus. Isegi lagi „nuttis“, nii kole oli. „Aga kui ma nägin aknast seda suurepärast vaadet Karja tänavale, siis ma teadsin kohe, et see on õige koht!“ seletas ta.
Remont läks lahti juba jaanuaris ja see on põhjalik – vanast jäeti alles vaid laudpõrand, mis lihviti üle ja näeb tänu sellele välja peaaegu nagu uus. Rosenberg rõhutas, et see kõik sai teoks suuresti tänu tema elukaaslasele. „Ilma temata poleks asi sellist hoogu sisse saanud,“ ütles ta.
Riiulid-boksid hakkavad nüüd juba paika saama ja neid mahub basaarile 70. Lisaks on kohale toodud juba ka üks klaasvitriin. „Väärtuslikumate ja väiksemate-õrnemate asjade jaoks, ja kui vaja, toome juurde,“ ütles Rosenberg.
Ka lapsed võib basaarile kaasa võtta, sest nende jaoks on sisse seatud mängunurk.
Esimeste klientidega on basaari perenaisel kokkulepped olemas ja juba selle nädala lõpus hakkavad boksid kaubaga täituma. „Mu sõbrad-tuttavad teavad mu ettevõtmisest ja on oma kapid juba üle vaadanud. Loodetavasti saame kohe müügisaali asju täis.“
Karja Basaar avab uksed 9. aprillil kell 10.


maintext:
Riigikogu lõpets maksumuudatuste kobareelnõu teise lugemise
BNS
Riigikogu istung. Foto: arhiiv
Riigikogu lõpetas neljapäeval uue koalitsiooni maksumuudatuste kobareelnõu ehk tulumaksuseaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse (302 SE) teise lugemise, millega muuhulgas jäetaks tuleval aastal sotsiaalmaksumäär langetamata, tõstetakse ennaktempos erinevaid aktsiise ja kehtestatakse 2018. aastast uus tulumaksuvabastussüsteem, kirjutab BNS.
Eesti Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Isamaa ja Res Publica Liidu moodustatud koalitsiooni poolt algatatud maksumuudatuste eelnõu viib Eesti maksusüsteem hulgaliselt muudatusi, kui see peale kolmandat lugemist riigikogus vastu võetakse. Sotsiaalmaksumäära pooleprotsendipunktiline langetamine jääb ära. Samuti ei tõuse majutusteenuste käibemaks püsib 9 protsendil, ära jääb plaanitud tõus 14 protsendile.
Üldine maksuvaba tulu määr tõuseb 2018. aastast 500 euroni kuus võrreldes praeguse 170 euroga. Maksuvaba tulu määr kaob aga 2100-eurose ja suurema kuise tulu puhul. Lastega seotud maksuvabastused jäävad endisel kujul alles. Uus süsteem asendab alates 2018. aastast ka madalapalgaliste tagasimakse.
Muudatustega vähendatakse peamiste kütuste aktsiisimäärasid ja ühtlustatakse gaasiliste kütuste aktsiisimäärasid. Aastaks 2018 tühistatakse kavandatud diislikütuse aktsiisimäära tõus. Samuti on kavas lükata 2017. aastaks kavandatud kütuseaktsiisimäärade tõus jaanuari algusest veebruari algusesse.
Maagaasi aktsiisimäära on plaanis tõsta 25 protsendi võrra aastatel 2018-2020. Selle tulemusena kallineb maagaasi lõpphind igal vaadeldaval aastal suurusjärgus 2,5–5,4 protsenti võrreldes eelmise aastaga, sõltuvalt tarbija gaasitarbimise mahust. Lisaks on valitsus lubanud tuleva aasta esimesel poolel otsida võimalusi aktsiisipoliitika leevendamiseks energiamahukatele ettevõtetele. 1. juulist 2017 on kavas rakendada gaasiliste kütuste aktsiisimäärade ühtlustamise pakett.
Lahjade alkohoolsete jookide – õlle, siidri ja veini – aktsiisimäärad on plaanis ühtlustada kangete alkohoolsete jookide aktsiisimääradega. Lisaks lõkatakse seaduse alusel 2017. ja 2018. aasta 1. jaanuarist planeeritud alkoholiaktsiisi tõus edasi veebruarikuusse.
Tulumaksuseadusega vähendatakse eluasemelaenu intresside maksustatavast tulust mahaarvamise piirmäär 300 euroni ning hoiuseintresside maksuvabastus kaotatakse.
Abikaasade ühise deklareerimise võimalus säilitatakse elamuasemelaenu intressidele, koolituskuludele ja täiendavale maksuvabale tulule laste eest. Erinevalt praegusest ei saa ühisdeklaratsiooni esitades summeerida kummagi abikaasa maksuvaba tulu, kuid uus maksuvaba tulu määr, 500 eurot kuus ületab maksuvaba tulu maksimumtaseme, mida olnuks võimalik kasutada seni kehtinud mõlema abikaasa ühisdeklaratsiooni esitamise korral.
Vabatahtlike mahaarvamiste piirmäärad kehtivad isikupõhiselt. See tähendab, et maksumaksja saab arvata maksustamisperioodil kantud koolituskulusid, tasutud eluasemelaenu intresse ja tehtud annetusi oma maksustatavast tulust maha kuni 1200 eurot, ent mitte üle 50 protsendi maksustatavast tulust. Kui mahaarvamised ületavad neid piirmäärasid, siis saab koolituskulude ja eluasemelaenu intresside kasutamata osa üle kanda teisele abikaasale, kes võib need arvata maha oma maksustatavast tulust, pidades silmas, et koos tema enda tehtavate mahaarvamistega ei tohi need samuti ülal nimetatud piirmäärasid ületada. Piirmäärad ei kehti laste ülalpidamisega seotud täiendava maksuvaba tulu suhtes, mille puhul on ainsaks piiriks maksustatava tulu suurus.
Lisaks tekib tööandjal võimalus hüvitada töötaja tervise edendamiseks tehtavaid kulutusi 100 euro ulatuses kvartalis ilma, et seda maksustataks erisoodustusena. Muudatus jõustub 2018. aastal ning kehtestatakse tähtajaliselt viieks aastaks. Eelnõusse on viidud sätted, mis on seotud eraravikindlustusega. Muudatus võimaldab tööandjal edaspidi maksuvabalt hüvitada ka eraravikindlustust.
Eelnõu kohaselt jõustub tuleva aasta 1. jaanuarist teise ja kolmanda haiguspäeva eest makstava haigushüvitise sotsiaalmaksuvabastus. Võrdse kohtlemise eesmärgil laiendatakse inimeste ringi, kellel on õigus tulumaksuvabastusele hüvitiste ja toetuste puhul, mida makstakse tavaametniku, abipolitseiniku, vabatahtliku päästja ja eriolukorra tööle rakendatud inimese hukkumise, surma või töövõime vähenemise korral.
Samuti tagab eelnõu, et 2017. aastal oleks keskmine pension tulumaksuvaba, selleks tõstetakse pensionide täiendav maksuvaba tulu 2832 euroni aastas.
Lasterikaste perede toetust kolme kuni kuut last kasvatavale perele on kavas tõsta 300 euroni kuus ning seitse ja enamat last kasvatava pere toetust 400 euroni kuus.
Eelnõust jäeti välja autode maksustamisega seotud sätted.
Opositsiooni esindajad on kritiseerinud kobareelnõuga maksumuudatuste läbiviimist, heitnud koalitsioonile ette vähest kaasamist, eelnõu menetlusega kiirustamist, astmelise maksusüsteemi kehtestamist ja eelnõu mõjuanalüüside puudumist.


maintext:
Politseibussile otsa sõitnud mees jäi autost ilma (1)
Lääne Elu
ARHIIV
Pärnu maakohtu Haapsalu kohtumajas tehti detsembri algul otsus, millega konfiskeeriti 26aastaselt Aigvar Põlluäärelt sõiduauto Opel.
Põlluäär sõitis selle aasta aprillis Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõel otsa politseibussile Ford Transit. Mehel polnud juhilube, samuti oli ta purjus.
Kohus leidis, et kuna Põlluäär on varem mitu korda sõitnud juhilubadeta, siis läheb ta 1996. aasta Opel Vectra konfikseerimisele.
Kohtuotsuse järgi oli Põlluäär sellega nõus, samuti tunnistas ta end tehtus süüdi.


maintext:
Karnau: Savisaare toimikute lekitaja väljaselgitamine on katse suukorvistada ajakirjandust (1)
Toimetanud Urmas Lauri
Andrus Karnau. Foto: Arvo Tarmula
Ahto Lobjakas leidis Raadio 2 saates "Olukorrast riigis", et Edgar Savisaare kohtuasja toimiku lekitaja tuleks välja selgitada. Andrus Karnau aga nentis, et ajakirjandus astus toimiku avaldamisel õige ja avalikku huvi arvestava sammu, vahendas Postimees.
Katse välja selgitada, kust materjal ajakirjandusele lekkis, näeb Karnau ajakirjandusvabaduse piiramist. "Mina näen katses välja uurida, kust see materjal tuli vaid seda, et tahetakse suukorvistada ajakirjandust," ütles Karnau ERRi raadiosaates.
Andrus Karnau leidis, et kuna salajased protseduurid on lõppenud ja süüdistusakt on avalik, siis ei ole ka vajadust toimikut varjata. "See, millal me neid loeme, kas täna või homme, enne või pärast, see ei mõjuta kuidagi enam asjade käiku," ütles Karnau ja lisas, et väide nagu Savisaare üle poleks võimalik enam kohut mõista, on absurd. "See on üks osa kohtupidamisest, et need materjalid avalikustatakse."
Karnau leidis, et toimikuid lugedes on võimalik igal ühel otsustada, kas Savisaar on süüdi või ei. "Postimees on teinud väga head tööd, et on avaldanud materjali, kust inimesed saavad lugeda süüdistusi. Prokuratuur ei olnud ise süüdistuse sisu avanud. Mina olen saanud targemaks ja saanud sellest protsessist aru – ajakirjandus on aidanud kaasa kohtumõistmisele," rääkis Karnau.
Postimehe artiklit saab lugeda siit.
Saadet saab kuulata siit


maintext:
Galerii: Leigrit olid Heltermaal tervitamas sajad hiidlased (2)
Urmas Lauri
Täna kella poole kahe paiki pärastlõunal hakkasid hiidlased tasapisi Heltermaa sadamasse kogunema, sest silmapiiril terendas saarerahva ammune unistus – parvlaev Leiger.
Kuigi Leiger on mõeldud Hiiumaa liinile ning laeva kodusadamaks on Heltermaa, põikas uus laev esmalt Muhumaale Kuivastusse (sealt on hiidlaste laeva kapten Hanno Naaber pärit). Kuivastusse jõudis Leiger juba enne südaööd ning sinna ei mindud mitte selle pärast, et kapten tahtis kodus käia vaid seal tehti laevale Eestisse saabumise puhul tollikontroll.
Kui sadam testitud, selgust saadud, et SLK parvlaevade jaoks ehitatud aparell sobib ka TS Laevade omadele, silduti korraks ka Virtsus ning võeti suund Heltermaale.
Binoklite ja pikkade objektiividega varustatud seltskond trotsis tuult ning otsis paremaid vaatlus- ja pildistamiskohti.
Enne Heltermaa kanalisse jõudmist võttis Leiger korraks hoo maha, et Rohukülast väljunud Regula läbi lasta.
Kui Leiger silduma hakkas, oli rahvamass, paljud neist ka Regulaga saarele saabunud, tihedalt kail puntras.
“Inetukene ju teine,” tõdes hiidlane, kel oli Leedo uute laevade pilt silme ees. “Ah, mis sa ajad, see ikka meie ja uus ka takkapihta,” polnud seltsiline torisejaga rahul
Leedo laevade tarbeks ehitatud aparell sobis Leigrile ning laev sai viperusteta otsad kinni.
Maavanem Riho Rahuoja oli üks vähestest, kes sai jala Leigrile toetada. Kapten Naaber sai maavanemalt paar kohvrit Hiiumaal pruulitud õlut ja muud nipet-näpet sinna otsa ka veel.
Mõni hetk hiljem tõttas kapten kaiotsal ootava rahvahulga juurde ning paremal positsioonil olnud said temaga patsi lüüa. Pole parata, laevale ma teid praegu lubada ei saa, peab edasi tuttama, vabandas kapten. Lubas laeva läikima lüüa ning peagi liinile tulla.
Siis ehk tuleb hiiu taat taas kitsele raudlaeva näitama. Mis sa praegu sest loomast piinad, laeval on küll nimi Leiger külje peal ning kodusadamaks Heltermaa kenasti kirjas, kuid ristitakse alus alles kümmekonna päeva pärast.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Pankrotistunud Estonian Airi varad lähevad oksjonil müüki
Refereerinud Kristjan Kosk
Estonian Airi lennuk. Foto: arhiiv
Mullu pankrotistunud riikliku lennukompanii vara pannakse enne jõule oksjonile. Müügiks läheb kõik alates nööpidest kuni mööbli ja arvutiteni, kirjutab Delfi.
Pea veerandsada aastat tegutsenud ja eelmisel sügisel päevapealt tegevuse lõpetama pidanud riikliku lennukompanii Estonian Airi vara alates pastakatest ja mudellennukitest kuni arvutite, printerite ja mööblini ootab müüki neljas toas ja 150-ruutmeetrises laos.
Vara müügiga tegeleva Sven Tiirussoni sõnul on pankrotivara vaatamas käinud ka Estonian Airi endised töötajad. Rahvuslikust uhkusest alles jäänud vaatepilt teeb melanhoolseks. See mõjub kui lennufirma viimne hingetõmme.


maintext:
Omavalitsusliidu suurprojekt räägib pagulaspoliitikast (1)
Kaire Reiljan
Hele Leek-Ambur. Foto: Arvo Tarmula
Eelmisel nädalal olid Haapsalus külalised Portugali ja Norra omavalitsustest, et vahetada pagulaste vastuvõtuga seotud kogemusi.
Norra Molde-Romsdali valla haridusosakonna töötajad jagasid oma kogemusi nii pagulaste kui ka kehvemate õpitulemustega inimeste koolitamisel. Norras läbivad sisserännanud kaheaastase programmi, milles on nii kohustuslik keeleõpe kui ka muid uues ühiskonnas sisseelamiseks vajalikke teemasid. Norrakad tunnistasid, et alati ei suju asjad, sest takistuseks võib saada uustulnukate kehv keeleoskus ja haridus: kodumaal omandatud kõrgharidus ei vasta uue elukohariigi standarditele. Nii ei pruugita varem õpitud erialadele uuel kodumaal rakendust leida. Samuti võivad takistuseks saada kultuurilised erinevused.
Läänemaa omavalitsusliidu tegevjuhi Hele Leek-Amburi hinnangul on Norras süsteem hästi korras. „Mulle tundub, et meil on rohkem sarnasust pigem Portugaliga, kus kõik pole nii reguleeritud ja kus peab omavalitsus paljuski ise hakkama saama,” rääkis ta. „Norrakate kogemus on meile väga abiks, sest nende probleemid on meile ka juba tuttavad. Näiteks see, et ette nähtud keeletundide arv on liiga väike, või see, kuidas rollid hägustuvad ja õpetaja peab ühtlasi sotsiaaltöötaja olema,” nimetas Leek-Ambur.
Läänemaa omavalitsusliit sai Erasmus+ fondist ligi 88 000 eurot toetust rahvusvahelise projekti elluviimiseks.


title: Haapsalu linnavolikogu istung

maintext:
Haapsalu linnavolikogu istung
Haapsalu linnavolikogu seitsmenda koosseisu 38. istung on reedel, 16. detsembril kell 14 volikogu saalis Posti 34.
Päevakord:
1. Haapsalu linna ja Ridala valla ühinemislepingu ja selle lisade kinnitamine.
2. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine.
3. Haapsalu linna 2017. aasta eelarve esimene lugemine.
4. Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks ja riigihanke korraldamiseks.
5. Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks Haapsalu põhikoolile.
6. Korterihoonestusõiguse otsustuskorras võõrandamine.
7. Haapsalu linna omanduses olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmine Telia Eesti ASi kasuks (Lembitu tänav, Haapsalu).
8. Haapsalu linnavolikogu 22.01.2016 otsuse nr 149 „Haapsalu linna omanduses olevatele kinnisasjadele isikliku kasutusõiguse seadmine aktsiaseltsi Telia Eesti kasuks (Sadama, Neidude, Suur-Lossi tn) muutmine.
9. Linnapeale ja valitsuse liikmetele lisatasu maksmine.
Andreas Rahuvarm, volikogu esimees
Õigusaktide eelnõu http://www.haapsalu.ee linnavolikogu leheküljel, samas ka istungi ülekande otse- ja järelvaatamine.
Vastuvõetud õigusaktid avalikustatakse 20. detsembril volikogu kantseleis ja linna kodulehel „Dokumendiregister”. Määrused avaldatakse Riigi Teatajas.
Volikogu kantselei


title: Verekeskus kutsub Haapsalu doonoreid

maintext:
Verekeskus kutsub Haapsalu doonoreid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskus ootab nii uusi kui ka püsidoonoreid verd loovutama 14. detsembril kella 11.00-14.00 Haapsalu kultuurikeskuses toimuvale doonoripäevale, et kõik abivalmid ja sooja südamega Läänemaa inimesed saaksid teha kauni jõulukingituse kõigile abivajajaile.
„Eesti regilaulus tähistab sõna punane hoopiski kaunist, seega punane kingitus on kaunis kingitus. Verekeskus soovib kõigile Läänemaa inimestele rahulikku pühadeaega ja ootab kõiki doonoreid tegema kaunist kingitust,“ rääkis Põhja-Eesti regionaalhaigla verekeskuse doonorluse arendusjuht Ülo Lomp. „Regionaalhaigla verekeskusel on tavaks teha jõulukuul ka oma headele doonoritele toredaid kingitusi, mis loositakse välja kõigi detsembris verd loovutanud ja loosis osalenud doonorite vahel. Peaauhinnaks on Kalev Spa külastus koos majutusega kahele.“
Viimati oli verekeskus Haapsalus 30. novembril, mil verd loovutas 88 läänlast ning verevarud täienesid ligi 90 liitri hinnalise verega. Tuginedes eelnevate aastate kogemusele ning läänlaste suurele südamele, loodab Lomp, et seekord on head teha soovivaid inimesi veelgi rohkem ning verekeskuse verevarud saavad tõhusa täienduse, et me kõik saaksime rahuliku südamega pühadele ja aastalõpule vastu minna.
Doonoriks sobib terve, puhanud ja söönud ning vähemalt 50 kg kaaluv inimene vanuses 18–60 eluaastat, kes on Eesti Vabariigi kodanik või elanud Eestis elamisloa alusel üle ühe aasta. Verekeskus julgustab doonoreid verd loovutama regulaarselt, kolm-neli korda aastas. Minimaalne kahe vereloovutamise vaheline aeg peab olema 60 päeva, naistel soovituslikult 90 päeva."
Iga vereloovutus aitab vähemalt kolme patsienti. Doonorite verd kasutatakse rasketel operatsioonidel ja sünnitustel, patsientide raviks verejooksu, raske trauma, aneemia, leukeemia, vähi- ja maksahaiguste, põletuste ning paljude teiste haiguste puhul. Doonorivere toel on võimalikud ka paljud plaanilised operatsioonid, mida muidu liiga suure verekaotuse kartuses ei saaks sooritada. Eesti haiglates tehakse vereülekanne ligi 19 000 patsiendile aastas.
Lisainfot saab ka verekeskuse kodulehelt www.verekeskus.ee ning Facebooki fännilehelt “Doonorid ja Sõbrad“.


maintext:
Kalevi pataljoni nooremallohvitserid rändavad mööda Läänemaad
Kaire Reiljan
Kaitseväelased Piirsalus õppusel. Foto arhiiv
Täna ja homme võib Põhja-Läänemaal kohata mööda maastikku liikuvaid ajateenijaid, sest käimas on Kalevi jalaväepataljoni nooremallohvitseri kursuse lõpurännak. Rännak päädib kolmapäeval vande andmisega Haapsalu piiskopilinnuses.
„Nooremallohvitseri kursuse lõpurännak on kursuse viimane katsumus,” ütles Kalevi jalaväepataljoni teabeohvitser Sander Mändoja.
Paldiskis paikneva Kalevi jalaväepataljoni nooremallohvitseride kursuse lõpurännak algas eile Pakri poolsaarel, kus juulis teenistust alustanud noormeestel tuli täita esimesed ülesanded. Seejärel suundusid sadakond ajateenijat üksuste kaupa nii jalgsi kui ka motoriseeritult rännakule Haapsalu suunas.
Mändoja sõnul tuleb kursuslastel jalgsi läbida umbes 75 kilomeetrit. Liigutakse Põhja-Läänemaal, läbi Padise, Nõva ja Noarootsi valla ning rannikut pidi Haapsallu. Rännaku ajal tuleb ajateenijatel läbida kontrollpunkte, kus neid ootavad mitmesugused ülesanded.
Eeldatavasti hakkavad kursuslased Haapsallu jõudma kolmapäeva õhtupoolikul ja kl 20 paiku annavad nad Haapsalu piiskopilinnuses vande. Mändoja sõnul püütakse sellised tseremooniad läbi viia põnevates kohatdes nagu linnused vms. Mändoja lisas, et nooremallohvitseride kursuse vande andmine üksuse sisemine tseremoonia, kuid kui keegi sel ajal linnusesse satub, siis ära teda ei aeta.