description: Tartu ülikooli kliinikumi lastefond tähistab sel nädalal 16. sünnipäeva. Sel puhul annetab hulk ettevõtteid just täna osa päevakäibest lastefondi toetuseks.

title: Kaupluste, hotellide ja kohvikute kunded saavad täna teha head

maintext:
1,6 protsenti kogu päevakäibest annetavad lastefondile restoran Polpo, hotellid Pallas ja London, Tassikookide Tartu kohvik, Solarise keskuse Gustav Gastro Cafe, Magaziini Tartu pood, Gotsu, Ränduri pubi ning Looduspere.
Sõõrikukohvik toetab aktsiooni 16 protsendiga sõõrikute päevakäibest. Uue Apteegi D-vitamiini toodete, Koduekstra teeküünalde komplektide ja Werneri lahtiste trühvlite päevakäibest läheb samuti 16 protsenti aktsiooni heaks.
Oma panuse heategevusse ja raskelt haigete laste aitamisse saavad anda kõik, kes 14. novembril neis kauplustes sisseoste teevad või toidukohtades keha kinnitavad. Kampaaniaga kogutud annetussumma suunab lastefond haigetele lastele teraapiate, näiteks hobu-, muusika-, füsio- ja tegevusteraapia võimaldamiseks.
Sõõrikukohvik toetab aktsiooni 16 protsendiga sõõrikute ja Uus Apteek 16 protsendiga D-vitamiini toodete päevakäibest.
Lastefondi strateegiajuht Küllike Saar on südamest liigutatud, et Eestis leidub heatahtlikke ettevõtteid, kes ei pea paljuks anda oma väike panus raskelt haigete laste toetuseks. Protsendipäeva korraldab lastefond juba teist aastat.
Möödunud aastal, kui fond tähistas 15. sünnipäeva, annetasid head ettevõtted raskelt haigete laste toetuseks kas 1,5 või 15 protsenti päevakäibest.
Kui kellelgi aga pole võimalik 14. novembril aktsioonis osalevates ettevõtetes käia, kuid ta siiski soovib haigeid lapsi toetada, saab teha ülekande SA Tartu Ülikooli Kliinikumi lastefondi annetuskontodele, mille numbrid leiab kodulehelt www.lastefond.ee.


description: Novembri algusest saati ootamatult karge püsinud ilm muutub lähipäevil soojemaks. Sestap püüavad suusatajad teha enne arvatavat pausi tublisti trenni ja koguda suusakilomeetreid, sest mine tea, äkki Tartu maraton sel talvel ikkagi tuleb.

title: Pildid: suusatajad võtavad sula eel viimast

maintext:
Lähte terviserajad on paik, kus viimastel aastatel on suudetud rada avada esimeste seas Eestis. Nii ka tänavu. Lumekahurid on surisenud nädala jagu ja ümber järve on 800-meetrine kunstlumest rada peaaegu valmis. Ülejäänud radadel on aga looduslik lumekiht masinaga kinni trambitud, kinnitas rajameister Jaanus Robi. Ka kelgumäel võis liugu lasta.
Suusatajaid käib rajameistri sõnul praegu Lähtel palju. Otsekui selle kinnituseks tuhises neid eile õhtupoolikul radadel üksteise järel mööda. Õhtuti pärast tööpäeva lõppu pidi valgustatud radadel minema liiklus veelgi tihedamaks.
Saabuv sula võib talveidülli siiski ära rikkuda. Looduslik lumi kaob vihma ja tuulega kiiresti, kunstlumi kestab ehk nädalakese, pakkus rajameister. Igal juhul saab Lähtel vähemalt mõned päevad veel suusatada.

fasttext_language: et


description: Pühapäeval esitleti Lohusuus kultuuriseltsi MTÜ Logovest ruumides Peipsi toidu retseptivihikut, kuhu on kirja pandud 27 sellele kandile omast toiduretsepti kalasupist kuni Ivan-Tšai ja Peipsi keedetud suhkruni.

title: Peipsi kandi toitudest ilmus retseptivihik

maintext:
Ettevõtlikud Lohusuu naised võtsid teha retseptid, mis piirkonnale omased, küpsetasid need aasta jooksul kõik koos läbi, pildistasid, maitsesid ja dokumenteerisid lõpuks kogu tegevuse trükiseks «Peipsi köögi retseptid», vahendas Maitseelamuse koda.
Kuna retsepte kogunes palju rohkem, kui vihikusse mahtus, kavatsetakse lähiajal koostöös Peipsi toidu võrgustikuga välja anda ka suur retseptiraamat kuni 80 retseptiga.
Omanäoline toidukultuur on Peipsi ääres välja kujunenud kultuuride mitmekesisusest. Aja vältel on suure järve veeres kujunenud toidukultuur mõjutanud talutoitu mujalgi Eestis.
Trükise eestvedaja oli Lohusuu kultuuriselts MTÜ Logovest ja selle esinaine Natalja Tumanova. Trükis on koostatud kolmes keeles.


description: Pühapäeva varahommikul andsid turvatöötajad Tartus politseile üle isiku, kes rikkus ühes tanklas korda.

title: Tanklas arvet tasumast keeldunud kunde kippus lagastama

maintext:
Siim Rast püstitas jõutõstmises absoluutse Eesti rekordi
Eile ja täna Tartus peetud klassikalise jõutõstmise Eesti meistrivõistlustel püstitati hulk isiklikke, aga ka Eesti rekordeid. Säravaima tulemuse eest hoolitses oodatult 28-aastane tallinnlane Siim Rast.


description: Rahastu Prototron ideevõistlusele oodati esimest korda pakkumisi ka Lõuna-Eestist ja Top 22 sekka vahevooru sai siit kandist kuus ideed.

title: 10 000 eurole kandideerib ka vinüülplaatide pesumasin

maintext:
Eksperdikogu ja hindajad vaatasid läbi ligi 200 võistlusele laekunud ideed ning sõelusid välja kõige suurema potentsiaaliga meeskonnad, keda toetada. Rahastu tegevjuhi Jana Pavlenkova sõnul laekus ideedena palju tehnilisi lahendusi. «Mitu väga head ideed jäid praegu valikust välja, kuid loodame, et meie ekspertide tagasisidet arvestades täiendavad meeskonnad oma taotlusi ja kandideerivad uuesti kevadvoorus,» ütles ta.
Lõuna-Eestist jõudsid väljavalitute hulka meeskond Degritter, kes arendab automaatset ja turvalist vinüülplaatide ultrahelipesumasinat, mis aitab diskoritel ja audiofiilidel plaadikollektsiooni eest lihtsalt ja mugavalt hoolt kanda. Samuti HackMotion, kes aitab lumelauaga sõitma õppijaid nutika riietusega, milles paiknevad sensorid annavad kasutajale kohest teavet kehahoiaku kohta.
Hairvel on meeskond, kes arendab ja toodab biotehnoloogial põhinevaid juuksehooldusvahendite komponente. Grifters Wallet toodab nutikaid Bluetoothi rahakotte, mis aitavad pangakaardi ja telefoni alati turvalise hoida.
Mitmeotstarbelist tulevikutöökoha ja koosolekulauda arendab Sofable, kes püüab arenduste abil kontoris õhustiku loovamaks muuta. VitaBug pakub aga elusa biomassi kultiveerimise teenust ökofarmidele ning bioloogilist päritolu kasvutegurite tootmise teenust kosmeetika- ja farmakoloogiatööstusele.
22 parimale meeskonnale annavad mentorid tagasisidet, peale selle saavad nad ideede lihvimiseks koolitusi Prototroni partneritelt. Kümme parimat meeskonda jäävad sõelale 17. novembril korraldatava mentoripäeva järel. Ekspertide nõukogu ees kaitsevad nad oma ideid 5. detsembril.
Prototroni järjekordsed rahasaajad kuulutatakse välja 9. detsembril peetaval üritusel «sTARTUp Day» Tartus. Neile kuulub 10 000 eurot ning 5000 euro eest Tehnopoli inkubatsiooniteenuseid.


description: Ligi kakskümmend talisuplemise entusiasti politsei- ja piirivalveametist ning Tartu taliujumiskeskusest vaatasid täna keskpäeval pisut murelike nägudega, kuidas vabatahtlikud merepäästjad Marge Kohtla ja Martin Roostar lodjakoja juures Emajõe jääd lõhuvad. Nimelt oli politsei 98. sünnipäeva puhul plaani võetud 98 meetri pikkune taliujumine, ent jõe serva oli tekkinud nii palju jääd, et Kohtlal ja Roostaril oli tükk tegu, et end sealt läbi raiuda. Ka rohked allavett hulpivad jääkamakad võisid tavainimese jaoks üpris hirmutavad tunduda.

title: Galerii: politseinikud tähistasid sünnipäeva suplusega jääkamakate vahel

maintext:
Ent peagi olid kanalid jõkke sisenemiseks ja sealt väljumiseks jäässe sisse raiutud ning kanged mehed ja naised jooksid vette. Üks kogenud talisuplushunt jõudis veel poetada, et praegune suhteliselt pehme jääserv pole midagi, oleks tegemist äsja tekkinud terava jääga, siis see võiks küll õrnale kõrinahale ohtu kujutada.
98 meetri pikkune distants ühekraadises suuremaid ja väiksemaid jäätükke täis vees – õues oli samal ajal neli miinuskraadi – talisuplejaid aga ei morjendanud ning üsna pea oli kõigil asjaosalistel distants läbitud. Spetsiaalriietuses Kohtla ja Roostar valvasid samal ajal hoolsalt, et kõik ikka elu ja tervisega kaldale pääseksid.
«Tunne on väga hää,» kiitis Tartu politseijaoskonnas töötav Alvar Pähkel kuivi riideid selga tõmmates. Ta tunnistas, et jões hulpinud jää lisas üritusele parajalt ekstreemsust, kuid näiteks temperatuuri poolest polnud midagi hullu – viie aasta pikkuse talisuplemiskogemusega Pähkeli isiklikuks rekordiks on ujumine miinus 32 kraadise pakasega.
Samuti Tartu politseijaoskonnas ametis olev Ove Saar tõdes, et jäätunud kaldad tundusid natuke hirmutavad ning algul mõeldi, et äkki tuleb piirduda sellega, et lihtsalt raiutakse jäässe auk ning seal siis pisut istutakse. «Aga siis tulid ülikondades inimesed, kes aitasid jää ära lõhkuda ja sai asi nagu kord ja kohus ära tehtud,» kergitas ta kaabut Marge Kohtla ja Martin Roostari suunas.
Kuus aastat taliujumisega tegelenud Ove Saar lisas, et kuigi kõrvaltvaatajale võib ala tunduda pehmelt öeldes hirmutav, siis tema võib küll öelda, et tegelikult on tegemist tervisliku ja hästi palju positiivsust andva hobiga.


authors:
Mari-Liis Pintson
Foto
Sille Annuk

description: Tartu linnaraamatukogu peamaja sein on aegade jooksul nii mõnelegi sodijale ja tänavakunstnikule tee peale ette jäänud. Nüüd võõpavad maalrid soditud kohad üle, jättes alles väärtuslikuma tänavakunsti.

title: Linnaraamatukogu karniis saab värske värvi

maintext:
Enne novembrikuise lume tulekut jõudsid töömehed soditud kohad valge värviga katta ja krohvida fassaadile tekkinud praod. Nüüd on ilmad taas soojemad ja täna said mehed tellingutel tööd jätkata.
Tartu linnavalitsuse linnavarade osakonna haldur Meelis Padar rääkis, et karniis parandatakse ja värvitakse umbes nelja meetri kõrguseni. Et seinte sodimine liigitus kindlustusjuhtumiks, katab soditud kohtade värvimise kulud kindlustus. Padari sõnul otsustati aga uue värviga katta kogu karniis, et ei jääks näotut üleminekut värske ja vana värvi vahel. Need kulud katab linnavalitsus.
Kompanii tänava poolse fassaadi viimistlemiseks ja grafiti likvideerimiseks kulub 19 032 eurot, sellest 8190 eurot katab kindlustus.
Parimad jäävad alles
Linnaraamatukogu direktor Asko Tamme rääkis, et koostöös linnakunstnikuga otsustati mõned raamatukogu seinale tehtud taiesed siiski alles jätta. Nii saab seal edasi kerjata Edward von Lõnguse loodud pildil räbalais Tammsaare, kes pärast euro tulekut 25-krooniselt koondati.
Peale seinavärskenduse saab linnaraamatukogu tänavu 50 uut valvekaamerat. Asko Tamme sõnul jagatakse need ära peamaja ja harukogude vahel. Nendest on abi siis, kui keegi peaks veel raamatukogu seina sodima, ent ennekõike paigaldatakse kaamerad siseruumidesse töötajate ohutuse tagamiseks. Tamme lisas, et ka seni olid raamatukogu ruumides valvekaamerad, ent need olid ajast ja arust. Need välja vahetanud töölised naljatasid, et selliseid ei taheta isegi prügimäele.
Taas kohvikuta
Halb uudis on aga see, et umbes aasta tagasi raamatukogus taas avatud kohvik on jälle tühi. Asko Tamme sooviks leida sinna uue kohvikupidaja, ent see pole lihtne. «Võtan vastu sõbralikke pakkumisi, kui keegi tahaks tulla meile kohvikut pidama,» sõnas ta. Raskeks teeb selle asjaolu, et raamatukogu pole õhtuti lahti ja suvel on külastajaid vähevõitu.


description: Karlova teatris on valminud Oscar Wilde’i «Tähelaps», mis tuleb laste ette varjuteatri etendustena. Laval on sirm. Selle taga mängivad Kärt Reemann ja Helgur Rosenthal nukkudega, millest vaatajad näevad vaid varje.

title: Tähelapse muinaslugu tuleb varjuteatri sirmile

maintext:
Et kahest kätepaarist jääb tegelaskujude rohkuse ja mängu keerukuse tõttu väheks, on kahel näitlejal abiks lavastuse inspitsient Annemari Parmakson.
«Tähelaps» on muinasjutt leidlapsest, kes arvatakse olevat pärit tähtede juurest. Vaene puuraidur võtab poisi oma perre ja laps kasvab teadmises, et ta on eriline. See ei mõju talle hästi. Ta käitub kõikidega hoolimatult ja julmalt. Katsumusrohketel eneseotsingutel saab ta kogeda pettekujutelmade purunemist, kõige kaotamist ja lõpuks tõelise ime sündi.
«Tähelapse» dramatiseerija ja lavastaja Leino Rei rääkis, et on varjuteatri elemente kasutanud päris mitmes lavastuses, mille hulka kuulub ka Tartu Uue Teatri «Siil udus». Kunagi varem ei ole ta aga vaatajate ette toonud lavalugu, mis on varjuteater otsast lõpuni. Veidi vähem kui tunnises etenduses on näitlejaid sirmi kõrval näha ainult alguses ja lõpus.
«Tähelapse» kunstnik on Marion Undusk, muusikaline kujundaja Ardo Ran Varres ja valguskujundaja Martin Meelandi. Karlova teatri produtsendi Ruta Rannu teatel sobib lavastus vaatajatele vanuses 4–11 aastat. Esietendus on 22. novembril kell 19.


description: Eile õhtupoolikul alanud lumetuisk muutis Emajõelinna tänavad talviseks. Tartu linnapuhastuse peaspetsialisti Madis Tammeoru sõnul ajasid teid puhastavad ettevõtted tänavatele kogu oma tehnika.

title: Kogu lumetõrjetehnika on Tartus välja aetud, sadu jätkub

maintext:
AS Keskkonnateenused on saatnud pea- ja kõrvaltänavaid ning kõnniteid puhastama 24 masinat, Tänavapuhastuse AS lisas veel 14 masinat, rääkis Tammeorg. Päeval tuleb lund vaiksemalt, õhtul on oodata saju tihenemist. Rohkem võib lund tulla Põhja-Eestis, kuid ilmateenistus on andnud tuisuhoiatuse kõigile maakondadele.
Alates eilsest on linnas maha tulnud keskmiselt kuus sentimeetrit lund, tuisukohtades rohkem. Tartu tänavate olukorda hindas Tammeorg rahuldavaks. «Teedel näeb tavapärast lumesajuaegset olukorda, kus hooldustööd käivad, ent lund sajab pidevalt juurde.» Sõita tema hinnangul saab, mõistagi tuleb olla ettevaatlikum.
Taas hakkab tekkima olukord, kus tänavate serva pargitud autode tõttu ei saa lumesahad teid korralikult lahti lükata. Seetõttu palub linnavalitsus, et kel vähegi võimalik, ajaks auto parklasse või hoovi. Liiatigi on masinat raske liikuma saada, kui sahk pole saanud kogu lund ära lükata ning autode kõrvale jääb pärast lumetõrjet kõrge vall.
Kinnistuomanikud kühveldasid hommikul hoolega labidaga lund, kuid kuidas on olukord linna kõnniteedel? Tammeoru kinnitusel käib ka kergteedel pidev hooldus.
Praeguse prognoosi järgi jätkub sadu kolmapäevani. Siis tuleb lühem paus ning nädala teises pooles avanevad taevaluugid taas.


description: Esmaspäeva hommikul kontrollis politsei Tallinna-Tartu maanteel Annas juhtide kainust, selle käigus jäid üle kasutatud huulikud. Politseiametnik väitis kindlameelselt, et juht peab huuliku vastu võtma. «Kas teate, miks? Sest sellel on teie pisikud,» ütles ta. Keeldumise peale sokutas ta valge plastist huulikutoru autosse.

title: Miks peab autojuht politseinikult vastu võtma alkomeetri kasutatud huuliku?

maintext:
Miks peab juht sellise toru vastu võtma, selle asemel et politsei üheliigilised jäätmed keskkonnahoidlikult kokku koguks? Varem samas olukorras on politseiametnik pruugitud huuliku siiski tagasi võtnud.
----------------------
Vastab
Kalmer Tikerpe
politsei- ja piirivalveameti juhtivkorrakaitse-ametnik
Kindlasti ei pea autojuht kasutatud huulikut politseinikult vastu võtma, selleks ei ole mingisugust kohustust ja see on autojuhi vaba valik.
Kui huulikut ei soovita, saab politseinik selle panna kilekotti või politseiametnike kollaste helkurvestide selleks kohandatud taskusse.
Küll aga pakub politsei puhumiskontrolli käigus kasutatud huulikut alati autojuhile, kinnitamaks, et iga huulikut kasutatakse üks kord. Politseinike kogemused näitavad, et paljud autojuhid soovivad huulikut endale, sageli koguni kollektsioneerimise eesmärgil.
Kasutatud huulikud kogub politsei kokku ja järk-järgult minnakse üle huulikuta indikaatorvahendile. Vahendid, mis tuleb välja vahetada, asendatakse pigem ilma huulikuta indikaatorvahendiga.
Kui palju politsei aastas selliseid huulikuid tarvitab?
Seda on keeruline öelda, sest osa indikaatorvahendeid töötab ilma huulikuta. Meil on praegu kasutusel nelja marki indikaatorvahendid. Selleks aastaks oleme soetanud umbes 500 000 huulikut, üheksa esimese kuuga on aga kontrollitud 650 477 juhti.
Mis saab kokku kogutud huulikutest?
Kasutatud huulikud toimetatakse pakendikonteinerisse, seejärel liiguvad need jäätmekäitlusse.
Kuidas kommenteerida aga selle politseiametniku tegevust, kes kasutatud huulikut juhile autosse sokutas?
Kurb kuulda, et keeldumisest hoolimata nii juhtus.
Tuletame ametnikele veel kord meelde, et kui autojuht ei soovi kasutatud huulikut, tuleb need kokku koguda ja selleks mõeldud konteinerisse visata.


description: Eelmisel nädalal vahistas Tartu maakohus Lõuna ringkonnaprokuratuuri taotlusel 37-aastase mehe, kes tabati 29. oktoobril Tartu linnas autoroolist joobnuna. Lisaks purjuspäi sõidule on mehele esitatud ka kahtlustus politseiametnikule kallale tungimises, kuna ta kinnipidamisel ründas politseiautos ühte korrakaitsjat.

title: Kinnipidamisel politseinikku rünnanud roolijoodik vahistati

maintext:
Kriminaalasjas menetlust juhtiv ringkonnaprokurör Toomas Liiva väljendas prokurörina ja kodanikuna heameelt, et Tartus ja Tartumaal on statistika järgi purjuspäi auto juhtimine vähenenud üle 25 protsendi. Selle taga on Lõuna ringkonnaprokuratuuri Lõuna prefektuuri veidi üle aasta kestnud koostööprojekt, mille tulemusel kasutatakse ära seaduse võimalusi ja taotletakse roolijoodikutele kohtus karmimaid karistusi.
«Suures plaanis on Tartus ja Tartumaal toodud kohtu ette enamik veel aasta tagasi vabaduses viibinud korduvatest roolijoodikutest, kellest mitmed on saadetud kinnipidamisasutusse järele mõtlema,» rääkis Liiva. Prokuratuur on tema sõnul edastanud joobespäi rooli keeranutele lihtsa sõnumi: kui vabanedes kordate oma tegu, siis järgneb karistuseks uus reaalne ja juba pikemaajaline vangistus.
Advokaadid kahtlevad sageli kas alkoholisõltlast saab parandada. Ringkonnaprokuröri vastuväide on aga ühene: riik ei saa keelata isikut, kui ta soovib elada oma lühikest vaadates läbi «pudelipõhja». «Küll saab riik läbi karistuspoliitika anda hinnangu neile isikutele, kes alkoholijoobest süvenenud hoolimatusest enda ja teiste kaasliiklejate suhtes istuvad purjuspäi rooli.»
Tartu ja Tartumaa praktika näitab, et isik, kel on kehtiv karistus liiklusseaduse raske rikkumise eest, riskib alkoholijoobes rooli istumisel vähemalt kahekuulise vangistusega. «Korrakaitsjate eesmärk ei ole ilmtingimata kedagi karistada, küll aga tagada, et liikluses osalevad inimesed jõuaksid õhtuks turvaliselt koju,» rõhutas Liiva.
Tartu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Anita Peiponen lisas omalt poolt, et Tartumaa suund taotleda niinimetatud kriminaalses joobes tabatud juhtidele karmimat karistust on üks tõenäolisemaid põhjuseid, miks tänavu on võrreldes mullusega alustatud kriminaalmenetlusi oluliselt vähem. Tasub märkida, et seejuures on kontrollitud juhtide arv jäänud laias laastus samaks, lisas Peiponen.
«Üha enam märkavad liiklejad enda ümber ebastabiilse sõidumaneeriga juhte ja annavad neist politseile teada või takistavad ise joobes juhi rooli istumist ning annavad sellega olulise panuse meie liikluskultuuri paranemisse.»


description: Nädalavahetusel toimus A. Le Coqi spordihallis Baltikumi suurim judovõistlus K. Keeraku memoriaal. Paralleelselt peeti samas ka Eesti absoluutkaalu meistrivõistlusi.

title: Tartu Do judoka krooniti absoluutkaalus Eesti meistriks

maintext:
Eesti meistritiitli jättis Tartusse Do klubi judoka ja U23 koondise liige Mattias Kuusik. Noormees võistleb kehakaalus -90kg, kuid teel kullani lennutas ta esmalt efektse ipponiga matile Tallinna Audentese klubi judoka Dmitri Lepa ning seejärel teise tallinlase liikme Tanel Karro, kes mõlemad kaaluvad Kuusikust mitukümmend kilogrammi rohkem. Kuusikule on see esimeseks kullaks täiskasvanute meistrivõistlustelt.
Laupäevasel memoriaali lastepäeval võisteldi neljas erinevas vanuseklassis. Tartu Do klubi judokatest võitsid kuldmedali Magomed Abubakarov (D-38kg) ja Maria Tars (C-36kg), hõbemedali said kaela Markus Villako (D-38kg), Kabriel Kirna (D+46kg), Martin Ottas (C-70kg) ja Maria Tars (B-40kg).
K. Keeraku nimeline memoriaal tõi Eestisse kokku ligi 700 sportlast. Rahvusvahelist mõõdet lisasid võistlusele judokad Lätist, Leedust, Soomest, Venemaalt, Valgevenest ja Hispaaniast.


description: 12. novembril käis Tartu kesklinnas tasuta rinnauuringutel ühtekokku 46 naist. Radioloogi soovitusel tehti neist üheksale lisaks ultraheli uuring – see leidis aset sealsamas mammograafiabussi kõrvale pargitud moodsas ratastega diagnostikamajas.

title: Neljakümne kuuel uuringul käinud naisest ühel avastati rinnavähk

maintext:
Ühel naisel avastati rinnavähk ning üks naine on tagasi kutsutud täiendavale uuringule.
«Kõik see näitab, et sõeluuringuga tuleks haarata ka üle 62-aastasi naisi,» tõdes radioloog Sulev Ulp.
Eestis kutsub Haigekassa ainsana Euroopa Liidus rinnavähi sõeluuringule vaid 50- kuni 62-aastasi naisi, rinnavähi haigestumus kasvab aga ka vanematel naistel pidevalt kuni 74. eluaastani.
Tasuta rinnauuringute päev viidi läbi nii Tallinnas kui Tartus. Vabad ajad broneeriti ära poole päevaga, Tallinnas vaid paari tunniga. See tõestas, et nende naiste huvi, kes sõeluuringugruppi enam ei kuulu, oli mammograafia vastu ülisuur.
Ulp lisas, et kuigi Tartus oli algul etteregistreerimisega aja kinni pannud 36 naist, siis lisaks neile võeti uuringule vastu 10 naist, kes mammobussi kaubamaja ees nähes pöördusid sinna otse.
«See näitab selget vajadust kutsuda sõeluuringu raames rinnauuringule ka üle 62-aastasi naisi,» rõhutas Sulev Ulp. «Pikemas perspektiivis annab sõeluuringule kulutatud raha hoopis olulise kokkuhoiu, võrreldes summadega, mis kuluvad kaugelearenenud rinnavähi raviks hiljem, kusjuures täielik tervistumine ei ole siis valdavalt enam võimalik.»


description: Loe kuulutusi SIIT.

title: Kuulutused, 22. november 2016

maintext:
Tartu Postimehes ilmuvad kuulutused E–R. Telli kuulutus kuulutus.ajaleht.ee, tel 739 0397.
• Kuulutused on saadaval pdf-formaadis. Vaatamiseks peab olema arvutisse paigaldatud vastav tarkvara, näiteks Foxit Reader või Acrobat Reader .
• Kui fail läbi veebilehitseja ei avane, salvestage see eelnevalt oma arvutisse. Selleks tehke kuulutuste lingil paremklikk ning valige oma veebilehitsejale vastav salvestamise käsk (Save Link As..., Save Target As... vms).


description: Möödunud kolmapäeva, 9. novembri päeval kella 14 paiku läks 9-aastane tüdruk Annelinnas koolist koju ning sisenes Mõisavahe tänaval kortermaja trepikotta. Tüdruku järel sisenes trepikotta ka tundmatu meesterahvas, kes koos lapsega lifti astus. Liftiga üles sõitmise ajal ahistas mees tüdrukut, mille peale hakkas tüdruk karjuma. Mees ehmus ja lahkus.

title: Politsei palub abi, et tuvastada 9-aastast tüdrukut ahistanud Tartu pedofiil

maintext:
Politsei praegusele infole tuginedes oli Annelinnas lapsele kortermaja trepikotta järgnenud mees umbes 40-aastane, kõhnema kehaehitusega ja pikka kasvu. Mees oli tumedate halliseguste lühemate juustega ja paksude tumedate kulmudega. Mehel olid hallikassinised silmad, hetkel ei olnud tal ei habet ega vuntse. Seljas oli tume kapuutsiga talvejope, jalas tumesinised teksapüksid ja musta värvi saapad.
Tänavu on see olnud esimene sellelaadne politseile laekunud teade ning politsei teeb endast kõik oleneva selgitamaks välja mehe isikut ja selle juhtumi võimalikult täpsed asjaolud. Sarnaseid juhtumeid on olnud ka varem.
Lastekaitseteenistuse vanem Liia Kilp rõhutab, et kui laps on langenud rünnaku ohvriks, siis tuleb esimesel võimalusel sellest politseid teavitada. «Politseisse teatamise kiirus on määrava tähtsusega. Kui kahtlane isik viibib veel piirkonnas, on tema tabamise ja kontrollimise võimalus suurem,» lisas Kilp.
Tartus Annelinnas aset leidnud sündmusega seoses palub politsei lastele selgitada, et nad väldiksid trepikotta sisenemist ja liftis viibimist koos võõra meesterahvaga. Võõra isiku tülitamise korral tuleks suhtlemisest keelduda, vajadusel häälekalt abi kutsuda ja võimalusel võõra isiku juurest ära joosta.
Lõuna Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Raul Heido toonitab, et lapsevanemad teadvustaksid lastele võõraste inimestega suhtlemise ohte ja julgustaksid lapsi, et nad annaksid vanematele või õpetajatele teada lähenemiskatseid teinud isikutest.
Praegu tegeleb politsei laekunud info põhjaliku kontrollimise ja meesterahva isiku tuvastamisega. Seetõttu palub politsei kõigil, kel on infot kirjeldatud juhtumi, kirjeldatud mehe või muude sarnaste vahejuhtumite kohta, sellest teada anda Lõuna prefektuuri lastekaitseteenistusele meiliaadressil louna.lkt@list.politsei.ee või telefonil 53069479.


description: Eesti jalgpalli meistriliigas pani ilusa punkti hooajale Tartu JK Tammeka, kui tänu suurepärasele teisele poolajale alistati võõrsil Pärnu linnameeskond 3:0 ning lõpetati hooaeg seitsmenda kohaga.

title: Tammeka lustis talvises suvepealinnas

maintext:
Tammeka haaras eduseisu kohe teise poolaja alguses, kui 48. minutil realiseeris Martin Milleri suurepärase söödu suurepärase löögiga 16-aastane Rait Läll.
68. minutil duubeldas Tammeka eduseisu Marek Tšernjavski ning tartlaste hooaja viimase värava löömise au kuulub Tauno Tekkole, kes saatis 88. minutil pärnakate puuri hiilgava kauglöögi.
Nii kogus Tammeka hooaja kokkuvõtteks 12 võitu, 5 viiki, 19 kaotust ning 41 punkti, mis on nende 12 meistriliiga hooaja peale paremuselt kolmas resultaat. Enam punkte on teenitud vaid Maag Tammeka nime all hooaegadel 2007 (63) ja 2006 (43).
Tammekaga sama palju punkte kogus ka Narva Trans, kuid et neil oli tabelis ka üks tehniline kaotus, kuulub Tammekale seitsmes ja Transile kaheksas koht.
Tänane matš jäi ühtlasi viimaseks Tammeka elavale legendile Kristjan Tiirikule, kes riputab nüüd putsad varna ja läheb tippjalgpallist pensionile. Tiirku saldoks Tammeka eest jäi 376 liigamängu ja 139 väravat, tänavu tegi ta skoori 12 korral ning oli sellega ka meeskonna edukaim väravakütt.
Meistriliiga lõplik tabeliseis:
/ EJL
Pikemalt loe Tammeka tänavusest hooajast esmaspäevasest Tartu Postimehest!


description: Et tuua kirjandust, muusikat ja kunsti põimiv rahvusvaheline festival «Hullunud Tartu» seitsmendat korda asjahuviliste ette, sõitis festivali üks peamisi eestvedajaid Jaan Malin teisipäeval Emajõelinnast pealinna. Seekord oli tal vaja kokku koguda Tallinna kunstnike teosed, mis on kavandatud saata näitusele lõunapoolsete kunstnike loomingu sekka. Täna pärastlõunal tuleb enne festivali algust väljapaneku ülesseadmine Genialistide klubis lõpetada.

title: Kirjandus, kunst ja muusika hullutavad üheskoos kahel õhtul Tartut

maintext:
Avamine täna Genklubis
Näitusel Genklubis on esindatud Tiit Pääsukese, Laurentsiuse ja Mati Küti looming, rühmitis Delegatsioon K toob sinna omalt poolt nn hullude Tartu naiste ehk Kristiina Viina, Kärt Rebase, Kudrun Vungi ja Kairo pilte. Avamine on kell 17.30 Genialistide klubis.
Kirjanikest tulevad samuti Genklubis kahel festivaliõhtul publiku ette kodumaised kirjanikud Jüri Kolk, Piret Bristol, Marko Kompus, Asko Künnap, Murca, Igor Kotjuh, Joanna Ellmann, Kristina Viin, Indrek Koff, Jan Kaus, Mihkel Kaevats, Ivar Sild, Eda Ahi, Kristjan Haljak ja Hasso Krull.
Kes on Murca? Vahest on trükiviga ja peaks olema kirjutatud Merca? «Ei ole trükiviga,» ütles Jaan Malin. «Murca on noor poetess, kes on aastaid edukalt esinenud näiteks Tarslämmil.»
Väliskülalistest ütlevad oma sõna sekka Domingo de Ramos Peruust, Esa Hirvonen ja Susinukke Kosola Soomest, Chris Stewart Inglismaalt ning Oskar Hanska ja Olivia Bergdahl Rootsist.
Kas kõik see kehtib, mis on trükitud flaierile? «Ei, üks asi ei kehti,» ütles Malin. «Reedel viimases jaos on kirjutatud Hasso Krull, aga tema asemel tuleb Carolina Pihelgas. Hasso on minu teada samal ajal Leo Luksi raamatu esitlusel ja väga võimalik, et seal tuleb pärast pidu.»
Purjus kirjanikke pole kavas
Kas «Hullunud Tartu» publik saab esinemas näha ka purjus kirjanikke, nõnda nagu pakkus seda tavatut vaatepilti Vaba Lava lavastuse «sugu: M» etenduses 5. novembril kirjanikekolmik eesotsas lavastajana toiminud Jürgen Roostega?
«Nii palju kui ma tean, on see välistatud. Vähemalt eesti autorite puhul,» ütles Malin. «Paar aastat tagasi on küll seesugune õnnetus «Hullunud Tartul» juhtunud. Ma võtsin seda väga tõsiselt. Tegin tookord vea, et ma lubasin esinema inimese, keda ma sisuliselt ei teadnud. Ma uskusin kellegi teise soovitust ja edaspidi ma ei ole nii sinisilmne olnud.»
Kes see oli? «Ärme läheme konkreetseks,» ütles Malin.
Tänavuse festivali tipuks peab «Hullunud Tartu» eestvedaja teost «Variatsioon Käsu Hansu teemale», mille on kirjutanud Ülo Krigul ning mille esitavad segakoor MaSk ja ansambel Una Corda, mille koosseisus on Liis Viira (harf), Kristi Mühling (kannel) ja Ene Nael (klavessiin).
Seekordse festivali ühe peamise meeleolulise tausta on Jaan Malin üritanud kujundada selliseks, mis on vastukaaluks tema sõnul meie kaasaegses luules ja muuski loomingus ülekohtuselt laialt levinud kurbusele ja tumemeelsusele.
«Ma tahtsin midagi helgemat pakkuda,» lisas ta.
Täna ja reedel Genialistide klubis
Rahvusvaheline interdistsiplinaarne festival «Hullunud Tartu 7. Geniaalne» on üks Tartu kui Unesco kirjanduslinna mainesündmusi ja toimub seekord Genialistide klubis (Magasini 5).
O 10. novembril kell 17.30 – 17.50 kunstinäituse avamine; kell 18 – 19.10 segakoor MaSk ja ansambel Una Corda esitavad Ülo Kriguli heliteose «Variatsioon Käsu Hansu teemale», millele järgneb Una Corda lühikontsert; kell 19.20 – 22.15 esinevad kirjanikud.
O 11. novembril kell 17.15 – 22.35 esinevad kirjanikud; kell 22.45–03 järelpidu kahel korrusel koos Cathouse Radio, DJ Kaspar Jassa, DJ Berk Vaheri ja Psühhodiskoga.
Allikas: «Hullunud Tartu»


description: Ansambel Heavy Beauty tutvustas eelmisel nädalal esinemistega Lätis ja Leedus oma debüütalbumit «Propaganda». Sellel nädalal toimub kolm kontserti Eestis, millest viimane on laupäeval kell 18 Ülikooli kohviku džässiklubis Tartus.

title: Džässansamblis osaleb harva tarvitatav instrument bass-saksofon

maintext:
Ansamblis mängivad leedulane Liudas Mockūnas (bass-saksofon), Jaak Sooäär (kitarr), Henno Kelp (basskitarr) ja Andrus Lillepea (trummid). Sooääre sõnul on Heavy Beauty keskmes bass-saksofon. See on instrument, mida tema suuruse, madala registri ning suure õhutarviduse tõttu harva kasutatakse, kuid millel on ilus ja muhe kõla.
Nagu ansambli nimestki näha, on Heavy Beauty muusikas oluline osa raske roki kõlal, mida kannab edasi džässiliku improvisatsiooni esteetika.
Plaadi "Propaganda" lood on salvestatud Tallinna linnahalli stuudios aastatel 2014-2016. Plaadi ümbrise on kujundanud tartlasest kunstnik Peeter Allik. Siinkohal saab kuulata Heavy Beauty lugusid "Perfect Escape" ja "Lonely Clown".


description: Tartus kolm nädalat tagasi peetud festivali «Orient et Occident» publikule omaette ja koos külalistega elamusi pakkunud kooslus FA Schola lendas Hiinasse. Tartu ülikooli juures tegutseva varajase ja orientaalse muusika keskuse ansambel on viimastel aastatel palju reisinud, seekord on sihiks kaks suurt festivali ja mõned esinemised vähem arvukale kuulajaskonnale.

title: Tartlased esindavad Eestit lääne varajase muusika festivalil Hiinas

maintext:
Ansambli üks asutajaliikmeid Raho Langsepp ütles, et kõigepealt ootab neid Pekingis ees Hiina esimene lääne varajase muusika festival. «Seda korraldab Hiina kõige kesksem muusikaõppeasutus Pekingi keskkonservatoorium,» lisas ta. «Esindatud on oma ala tipud nii Euroopast kui ka Ameerikast ja meiegi oleme nende hulka valitud. Meie kontsert on laupäeval.»
Teisel festivalil Lõuna-Hiinas Guangzhous on samuti muusikuid paljudest riikidest. «See on rahvaste sõprust ja ühtsust väljendav festival,» ütles Langsepp.
Kahe festivali vahel on kontserdid mitmes linnas ja kõrgkoolis. Tagasi tuleb ansambel FA Schola, kuhu kuuluvad Raho Langsepp (keskaja flööt, otu, xün), Lilian Langsepp (gooti harf), Janno Mäe (kellamäng) ja Helmi Marie Langsepp (tambron), 29. novembril.
Tartu linnavalitsus otsustas äsjasel istungil eraldada reserfondist MTÜle Festivitas Artium ansambli kontsertreisiks Hiinasse 2000 eurot.
Raho Langsepa algatusel tegutsenud vanamuusikaansambel võttis aastal 2000 nimeks FA Schola. Suurtähtlühend FA tähendab MTÜd Festivitas Artium, mis on asutatud aastal 1998 ja mille juhatuse liige on Raho Langsepp.


description: Gildi galeriil on tava  korraldada aeg-ajalt vana kunsti näitusi, mille peal on hea silmal niisama puhata lasta või soovi korral näituselt mõni pilt ka endale koju osta.

title: November tuli koos vana kunstiga

maintext:
Kuni 30. novembrini näeb galeriis pallaslasi ja nende kaasaegseid, tuntud autoreid väga heade töödega.
Nii on ülal Erich Pehapi loodud akt, Viktor Leśkini, Gustav Raua, Nigul Espe ja Valdur Ohaka maastikud ning terve rida Valli Lember-Bogatkina akvarelle.
Kokku 27 tööd, millest osa on raamimata.
Gildi galerii teeb koostööd kunsti- ja antiigihuvilise Jaak Metsaluga ning suur osa näitusetöid on seegi kord pärit tema kogust.


description: Piirissaare kanal on täies pikkuses jäätunud, ka Peipsi on Laaksaare ja Piirissaare vahel lumega kaetud ning jäätub. Nii tuli pühapäeval Piirissaarelt Laaksaarde sõitnud reisiparvlaeval Koidula suure maa servas sadamasse jääda.

title: Talv lõpetas Koidula sõidud

maintext:
Koidulat käitav Kihnu Veeteede AS teatas, et Koidula sõidud Laaksaare ja Piirissaare vahel on tekkiva jää tõttu esialgu ajutiselt peatatud, kuna pole kindel, kas jää teke jätkub.
«Saare ja mandri vahel enam ühendust ei ole ning ilma järgi paistab, et talv on käes ja Koidula sel aastal enam ei sõida,» ütles Piirissaare vallavanem Liina Miks.
Vallavanema sõnul on talveks saarele jäänud ligi 30 inimest. Praegu ei sõida ka valla hõljuk, mille jaoks on jää veel liiga õhuke. «Sel nädalal toiduained saarele ei jõua,» märkis vallavanem. «Eks inimestel ole varud, nad on kohastunud sellise eluga.»
Sel aastal algas reisilaeva Koidula navigatsioonihooaeg 10. aprillil.
Sellest ajast kuni pühapäeva, 6. novembrini tegi alus 453 reisi, Piirissaare–Laaksaare vahel sõitis Koidulaga tänavu 7530 inimest, andis teada Kihnu Veeteede ASi juhatuse liige Andres Laasma.
Kui paljud sõitjatest olid Piirissaare elanikud, ei saanud ta veel öelda, sest ülevaadet alles tehakse.


description: Täna peab Tartu kutsehariduskeskus Põllu tänava õppekorpuses terve päeva traditsioonilist mardilaata, kuhu on oodatud nii koolipere kui ka linlased.

title: Kutsehariduskeskus ootab mardilaadale

maintext:
Kauplejaid on laadal neljateistkümnest õpperühmast. Nende seas nii õpilased kui õpetajad, kes müüvad vabal valikul sööki-jooki või hoopis käsitööd. Nii ongi laadal müügil talutooted ja aiasaadused, käsitöö, küpsetised ja joogid. Muu hulgas saab lasta endale teha massaaži või hennamaalinguid. Maksta tuleb sularahas ja hinnad on korraldajate sõnul taskukohased.
Mardikombed
Paljud kutsehariduskeskuse üritused on leidnud aset Kopli tänaval, kuid mardilaata on alati peetud Põllu tänaval. Pealegi korraldavad seda ärinduse ja kaubandusosakonna õpilased, kelle õppehoone asub samal tänaval.
Kuigi kahe õppekorpuse vahel laiub pikk maa, on laada ühe korraldaja, Tartu kutsehariduskeskuse ärikorralduse teise kursuse õpilase Maria Elisa Tähnase sõnul müüjaid oodata ka Kopli tänava õppehoonest.
Kuna laata peetakse mardipäeval, on au sees mardikombed. Plaanis on temaatilised mängud ning kohal on laadajuht, kes neid korraldab ja jagab tublidele osavõtjatele auhindu. Korraldajad soovitasid kauplejatel riietuda mardipäevale kohaselt, sest jagamisele läheb parima kostüümi auhind.
Heategevus
Mardilaadal on ka heategevuslik külg. Tähnas rääkis, et müüjad võivad saadud tulu annetada heategevusürituste korraldamiseks Tartu Mäe-kodu lastekodule ning eakate hooldekodule. Tähnase sõnul teevad kutsehariduskeskuse õpilased lastekodulastele kingipakid, samuti minnakse üheskoos batuudikeskusesse aega veetma. Paki saavad ka hooldekodu elanikud. Seal tehakse kutsehariduskeskuse ansambli saatel ka väike kontsert.
Kutsehariduskeskus ootab laadale ka linlasi. Maria Elisa Tähnas ütles, et kuna nende õppehoone sööklas käivad einestamas paljud inimesed väljastpoolt kooli, on nemadki laadalt läbi astunud.
Kutsehariduskeskuse mardilaat
10. novembril kell 10–15 Põllu tänava A- ja F-õppekorpuses (Põllu 11).
Söögid-joogid, käsitöö, hennamaalingud, massaažiteenus, mängud jpm.
Arveldatakse sularahas.


description: Eesti spordi- ja olümpiamuuseumi korraldab 26. novembril esindusliku jalgpallikonverents. Muuseumi jalgpallinäituse «Kuningas jalgpall» lisaürituste raames toimuv konverents võtab vaatluse alla meie rahvusliku jalgpalliloo sõlmpunktid, mis on seni jäänud veel lõpuni lahti rääkimata või mida on käsitletud ebapiisavalt.

title: Priit Pullerits jahutab jalgpallikonverentsil vutivaimustust

maintext:
Põnevat kuulamist ja kaasamõtlemist jätkub huvilistele terveks päevaks. Avaettekandes vaatleb spordipsühholoog Aave Hannus treeneritevahetuse probleeme jalgpallis ja analüüsib, kas keset hooaega juhendaja vahetamisest klubidele ka tegelikult kasu võiks olla.
Edasi annab jalgpalliajaloolane Indrek Schwede ülevaatliku loengu Eesti jalgpalli enam kui saja-aastasest ajaloost ja võtmemomentidest.
Legendaarne väravavaht Mart Poom vaatab oma esinemises tagasi enda jalgpallikarjääri tipphetkedele ning võtab kokku Inglise liigast saadud kogemuse.
Eesti Jalgpalli Liidu avalike suhete juht Mihkel Uiboleht lahkab kihlveopettuste teemat ning avab kuulajatele selle keerulise probleemi veelgi keerukamaid telgitaguseid.
Ajakirjanikud Dannar Leitmaa ja Kasper Elissaar tutvustavad asjahuviliste suurest tahtest sündinud jalgpalliportaali Soccernet, selle tegevuse aluseid ja eesmärke, tuntud jalgpalliskeptik Priit Pullerits aga vastab oma intrigeerivas esinemises küsimusele, miks ei maksa jalgpallist põlema minna.
Päeva lõpetab spordisõbrast muuseumitöötaja Kalle Voolaid, kes analüüsib spordireporterite värvikat keelekasutust ning selgitab, miks see kuulajatele mõnikord naljakas võib tunduda.
Konverentsi päevakava
10.30 Aave Hannus «Jalgpallitreeneri habras jalgealune».
11 Indrek Schwede «Eesti jalgpall läbi aegade».
13 Lõunapaus
14 Mart Poom «Minu karjäär jalgpallis».
15 Kohvipaus
15.30 Mihkel Uiboleht «Kihlveopettused jalgpallis: kui suur probleem see on?»
16 Dannar Leitmaa ja Kasper Elissaar «Soccernet: tegijate suurest tahtmisest sündinud portaal».
16.30 Priit Pullerits «Miks jalgpallist mitte põlema minna?»
17 Kalle Voolaid «Ja kas tõesti on reielihas praegu Aaron Ramsey ära tõmmanud? ehk mõningaid mõtteid spordireporterite keelekasutusest».
Muuseumi ruumides toimuv konverents jätkab Eesti spordimuuseumi poolt 1978. aastal alguse saanud spordi(aja)looliste konverentside traditsiooni, kandes juba järjekorranumbrit XXVII.
Sissepääs konverentsile on jalgpallinäituse piletiga, kuulajate paremaks teenindamiseks on soovituslik eelregistreerumine, mida saab teha aadressil info@spordimuuseum.ee.


description: 12. novembril on Tartu kesklinnas võimalik tasuta rinnauuringule pääseda naistel, kes on vanemad kui 62 aastat. Eestis kutsub haigekassa rinnavähi sõeluuringule vaid 50–62 aastasi naisi.

title: Naised, keda sõeluuring ei puuduta, saavad end kontrollida

maintext:
Radioloog Sulev Ulp osutab statistikale ja märgib, et mitte mingit põhjust ei ole naiste mammograafiauuringuid pärast 62. eluaastat lõpetada, rinnavähi haigestumus kasvab kuni 74. eluaastani ning ei kao kuhugi.
Tartu Ülikooli Kliinikum
«Pealegi on 63-aastased naised enamasti kõik tööinimesed, maksavad makse, neil peaks olema täielik õigus seda uuringut edasi saada,» ütles ta, ja lisas, et Eesti on ainuke riik Euroopa Liidus, kus sõeluuringu sihtmärk on jäetud sedavõrd kitsaks.
Hilisemad vähid ei ole nii agressiivsed, need on uuringuga kergesti leitavad ning operatsioonidega hästi terveks ravitavad.
«Me oleme seda kogu aeg rääkinud, aga ka avalikkus peaks haigekassat rohkem survestama. See on – vabandage väljenduse pärast – nagu vastu seina pissimine, pritsmed tulevad meile endale näkku tagasi.»
Suures osas Euroopa Liidu maades skriinitakse naisi 50. kuni 69. eluaastani, Soomes kuni 75. eluaastani. On riike kus alustatakse 40-aastaselt.
Radioloog Sulev Ulp/Kristjan Teedema
«Meil on haigestumiste järsk tõus alates 45-eluaastast, meie peaksime alustama sealt,» ütles Ulp. «Praegu elavad naised 100-aastaseks. Rinnavähirisk püsib ka 75 aasta vanusel naisel.»
Ulp rääkis sellestki, et hilisemad vähid ei ole nii agressiivsed, need on uuringuga kergesti leitavad ning operatsioonidega hästi terveks ravitavad.
Kaks kabinetti korraga
Mammograafiabuss/Arvo Meeks
Niisiis korraldab radioloogiakliiniku meeskond 12. novembril kella 10 – 16 Tartu kesklinnas tasuta rinnauuringute päeva, mis on erakordne selle poolest, et kaubamaja ees seisab nii Eesti Vähiliidu mammograafiabuss kui ka haagismaja ehk Tartu Ülikooli Kliinikumi mobiilne diagnostikakabinet, kus vajadusel saab teha rindade ultraheliuuringut.
Oodatud on 63–70-aastased naised, kellel ei ole viimase kahe aasta jooksul rinnauuringut tehtud. Sealhulgas ka need naised, kellel pole ravikindlustust. Vajalik on aga etteregistreerimine.
Registreerimine 12. novembril rinnauuringule aja saamiseks tuleb helistada telefonil 731 9411, tööpäeviti kell 8–16. Saatekirja vaja ei ole. Eriti ooatud on 63- kuni 70-aastased naised.
Vabade aegade olemasolul võetakse vastu veel 45–49-aastasi naisi, kel on rindadega seotud kaebusi, kuid kel ei ole rinnauuringut tehtud viimase aasta jooksul.
Mammograafiabussis töötab kaks õde. Kui naine on uuringul käinud, jääb ta veidikeseks ootama, et dr Sulev Ulp, kes viibib radioloogiakliinikus, jõuaks värsked pildid oma tööarvutis üle vaadata.
Liikuv diagnoosikabinet/Sille Annuk
Kui näib, et vajalik on lisauuring, siis saadetakse naine kaubamaja ees olevasse teise mobiilsesse kabinetti ultraheliuuringule. Seal töötab õe kõrval ka arst, hommikupooole dr Tiina Kuum ja õhtupoole dr Gitana Kiudma.
Kui mõni naine soovib mammograafiauuringule pääseda otse tänavalt bussi astudes, siis juhul, kui parasjagu ootajaid ei ole, võetakse temagi uuringule vastu.
Neile naistele aga, kes on tänavu sõeluuringu vanusegrupis, uuringuid 12. novembril ei tehta.
121 aastat tagasi
Igal aastal tähistatakse 8. novembril rahvusvahelist radioloogiapäeva. Samal päeval 1895 tegi Wilhelm Conrad Röntgen oma kuulsa avastuse – X-kiired, mida hiljem hakati nimetama röntgenikiirteks.
Et tänavu on radioloogiapäev pühendatud rinna piltdiagnostikale, siis korraldavadki nii Põhja-Eesti Regionaalhaigla kui Tartu Ülikooli Kliinikum radioloogiapäeva tähistamiseks 12. novembril tasuta rinnauuringute päeva.
Nii radioloogid kui radioloogiatehnikud teevad terve päev siis tasuta rinnauuringuid, esitamata arveid haigekassale.


description: Koerte jalutuskoha rajamist on juba kolmel aastal välja pakutud Tartu linna kaasava eelarve ideena. Täna avatigi ametlikult Anne kanali ja Emajõe vahelisel rohealal Tartu esimene koerte jalutusplats, kus omanikud saavad lahtiselt liikuvaid koeri sotsialiseerida, õpetada ja treenida. Loomaomanikud on aediku omaks võtnud ja see on kasutust leidnud juba enne tänast avamist.

title: Pildid: Tartus avati esimene koerte jalutusväljak

maintext:
Eedeni keskuse tagusele haljasalale rajatud koertepargi pindala on 1493 ruutmeetrit, millest väikestele koertele on eraldatud 464 ruutmeetrit, suurtele aga 1029 ruutmeetrit. Mõlemal platsil on koertele erinevad treeningseadmed, mille juures on ka kasutamise õpetused.
Sõpruse koertepark on Tartu linnas esimene aiaga piiratud spetsiaalselt koertele mõeldud ala. Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul jalutusaedikute rajamist Tartus jätkatakse ning järgmisena on plaanis aedik rajada Supilinna piirkonda.
Aediku ehitas osaühing Soklihundid. Tööde maksumuseks kujunes ligikaudu 25 000 eurot.


description: Kultuuri jäädvustamiseks ja edendamiseks loodud Ilmasilm on valmis saanud 58-minutilise filmi, mille keskmes on koorijuht, helilooja ja muusikapedagoog, Tartu aukodanik Alo Ritsing. Maestro tähistab neljapäeva õhtul mitme koori kontserdiga Tartu ülikooli aulas oma 80. sünnipäeva, täna õhtul näitab aga rahvusringhääling tema eluloofilmi «Kuulmata kuskil kumiseb kodu».

title: Fotod: tagasihoidlik maestro jäi oma eluloofilmiga rahule

maintext:
Režissöör Ahti Tubin ning autor ja toimetaja Sirje Pärismaa tõid oma mitmeaastase töö napilt tunnise lühikokkuvõtte näha kõigepealt muusikute ja muusikapedagoogide ette. Elleri muusikakooli Tubina saalis istusid 26. oktoobril Alo Ritsinguga samas reas tema abikaasa ja abikaasa õde ning vanem tütar.
Maestro väljendas pärast seanssi intervjuus Tartu Postimehele tagasihoidlikult rahulolu sellega, mida filmi loojad on teinud. «Kehv oleks öelda, et meeldib, kui on endast tehtud film – umbes nii, et ma meeldin iseendale,» lisas Alo Ritsing.
Kas mitmel aastal salvestatust jäi enne ekraanile jõudmist kõrvale midagi olulist? «See on vist paratamatu, et kõik, mis üles võetakse, ei mahu filmi sisse,» ütles maestro. «Nii on kirjanikel ka, nad kirjutavad teose kolm-neli korda ümber ja jätavad midagi välja.»
ETV näitab filmi «Kuulmata kuskil kumiseb kodu» täna kell 22.35. Kordused on kavas homme kell 14.45 ja 6. novembril kell 20.35.
Pikk intervjuu Alo Ritsinguga ilmub homses Tartu Postimehes.


description: Täna hommikul kaotas Tartu vallas Kõrveküla-Lähte teel juhitavuse sõiduauto Škoda Roomster ning paiskus vastu puud. Masinas kaasreisijana viibinud kuueaastane laps sai vigastada ning kiirabi viis ta ülikooli kliinikumi.

title: Tartumaal vastu puud sõitnud autos sai vigastada laps

maintext:
Lõuna prefektuuri kinnitusel juhtus õnnetus esmaspäeva hommikul kella 7.40 paiku Kõrveküla - Lähte tee neljandal kilomeetril. Vasulast Kõrveküla suunas liikunud sõiduautot juhtis 28-aastane naine, kes esialgse info järgi kaotas libedal teel valesti valitud sõidukiiruse ja –võtete tõttu juhitavuse ning sõitis teelt välja paremale poole vastu puud.
Sündmuskohale saabunud politseinikud tuvastasid, et autol olid all ka suverehvid, millega liiklemine on küll novembri lõpuni lubatud, kuid mida kasutades tuleb praegu olla äärmiselt ettevaatlik. Kiirabi viis viga saanud lapse TÜ kliinikumi tervisekontrolli, kust ta pärast esmaabi andmist lubati kodusele ravile.
Juht oli kaine ning autos kasutati nõuetekohast turvavarustust. Tee sündmuskohal oli jäine ja libe, lisas politsei pressiesindaja.
Politsei tuletab meelde, et ilmaolude muutudes peab autojuht uute tingimustega arvestama ja kohanema ning valima vastavalt teeoludele õige sõidukiiruse. Hommikusel tipptunnil tuleks praegustes ilmastikuoludes varuda rohkem aega sihtpunkti jõudmiseks, vältida kiirustamist ja riskantseid manöövreid. Samuti tuleks vältida suverehvidega liiklusse asumist. Kindlasti puhastage enne sõidu alustamist sõiduk nii lumest kui ka jääst, soovitab politsei.


description: Kuu aja pärast, 9. detsembril peetakse Tartu ülikooli eestvedamisel esmakordselt rahvusvahelist ärifestival sTARTUp Day 2016, mis on Baltimaades ainulaadne. Üritusele on oodatud kõik huvilised ettevõtjatest tudengite ja teadlasteni. Koos 40 esinejaga otsitakse edukaid ärimudeleid ettevõtlusega alustamiseks.

title: Ülikool ja Idufirmad korraldavad Tartus ärifestivali

maintext:
«Me kõik teame kedagi, kes on seotud mõne start-up’iga. Aga kas me päriselt teame, mis imeloom see start-up on?» arutles Tartu ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse juht, festivali eesvedaja Andres Kuusik. Just sellepärast selline üritus tehaksegi, et teema üksipulgi lahti võtta ning inspireerida inimesi äriga algust tegema, selgitas ta pressiesindaja vahendusel.
Päeva fookuses on alustamise lood ehk oleme kokku kutsunud üle 40 esineja üle maailma, kes räägivad, mis oli nende edu võti ja kuidas ärimudel jätkusuutlikult üles ehitada. Kohalikest staaridest näeb laval olümpiasangar Gerd Kanterit, muusik Sandra Vabarnat ning Taxify kaasasutajat Martin Villigit. Rahvusvahelise mõõtme annavad teiste seas üheks maailma parimaks noorettevõtjaks peetav Jamie Dunn, Youtube-sensatsioon Christian LeBlanc ja virtuaalreaalsuse visualiseerija Keiichi Matsuda.
Lisaks ettekannetele saab osaleda praktilistes töötubades, tutvuda ülikooli ja idufirmade uute toodete, teenuste ning tööpakkumistega ning elada kaasa tudengite äriideede konkursile.
Festivali peetakse vastavatud Eesti Rahva Muuseumis. Üritust juhib Louis Zezeran Comedy Estonia’st. Registreerimine ja piletiinfo: www.startupday.ee.


description: Vastab Tartu haljastus- ja puhastusteenistuse arborist Kaire Zimmer.

title: Miks võeti Tähtvere tennisekeskuse uute õueväljakute äärest suvel maha peaaegu kõik puud?

maintext:
Need puud ei olnud väga väärtuslikud. Peamiselt olid seal vahtrad. Enamik neist oli seal ise kasvama hakanud ja need polnud väga hea võrastruktuuriga. Ehitustegevusega said neist mõned kannatada ning need võeti ehitusprojekti ja raieloa alusel maha.
Kändude järgi paistsid mõned küll üsna ilusad ja võimsad?
Selle kohta võib öelda, et ... Üks juhtum oli seal selline, et geoloogilisele alusplaanile polnud ühte vahtrapuud joonistatud ja see jäi ehituse käigus maha võtmata. Ja kui tenniseväljakud olid juba valmis, see puu murdus. Õnneks nii õnnelikult, et ei lõhkunud midagi ära. Nii et kändude järgi ei saa alati otsustada puu seisundi üle. Mädanik või ohukoht võib olla ka kõrgemal.
Kas sinna on plaanis istutada uued puud?
Seal algab ju kohe Tähtvere park koos ajaloolise läänepärna alleega. Need on väga väärtuslikud ja ajaloolised puud. Ja väga ilusad. Ja kui sealt said nüüd need teised eest ära, ei näe ma selles midagi hullu. Mina ei poolda sinna uute puude istutamist. Just sellepärast, et oleks vaade nendele ajaloolistele ja väärtuslikele puudele. Aga see pole veel lõplikult otsustatud.


description: Tartu Üliõpilasküla ühiselamute Narva mnt 25 ja 27 ees asuvatele ülekäiguradadele paigaldas linn hiljuti rohelise tule väljakutse nupuga foorid.

title: Uus foor sunnib jalakäija pikalt ootama

maintext:
Kui jalakäija vajutab nupule, peab ta ristmiku ületamiseks rohelist tuld ootama kuni 72 sekundit, olenevalt fooritsükli kestusest.
Vaja nupule vajutada
Tartlasest koreograaf Külli Kressa on liiklust jälgides märganud, et rohelist tuld oodates koguneb tipptundidel sinna jalakäijatest tropp. See takistab liiklust kõnniteel ja valgub rohelise tule saabudes mõlemalt poolt üle sebra servade, sest kõik ei mahu ära.
Kui jalakäija vajutab nupule, peab ta ristmiku ületamiseks rohelist tuld ootama kuni 72 sekundit.
Kressa sõnul võiks tipptundidel olla fooritsükkel lühem ning õhtuti, kui autoliiklust peaaegu ei ole, võiksid foorid olla vilkuva kollase tule režiimil.
«Oodata 72 sekundit tühja tee ääres, kus õhtuti autoliiklust pole, on aja raiskamine,» lisas Kressa.
Tartu liikluskorralduse peaspetsialisti Ahto Meho sõnul käisid ametnikud oktoobri alguses olukorraga tutvumas. Nende selgitusel peitub probleem hoopis selles, et paljud jalakäijad ei vajuta rohelise tule väljakutse nupule ja ootavad niisama ning kannatuse katkedes ületavad tee punase tulega. Meho lisas, et hiljuti panid nad fooride juurde kleepsud, mis tuletavad meelde, et tuleb vajutada väljakutsenupule.
Lõuna prefektuuri vanemkorrakaitseametnik Ove Saar ütles, et fooriga ristmikud muudavad liikluse sujuvamaks ning nii tekib vähem ohtlikke olukordi.
Alates 2015. aasta jaanuarist kuni tänavuse aasta augustini on Tartu Üliõpilasküla ühiselamute ees ristmikel juhtunud neli liiklusõnnetust. Kolmel korral sõitis auto otsa jalakäijale ning ühel juhul sõitis üks auto teisele külje pealt sisse.
Suure maantee osa
Ahto Meho sõnul oli ühiselamute ees asuvatele ristmikele fooride lisamine päevakorras aastaid. Kuna seal on juhtunud palju kannatanutega õnnetusi, otsustas linnavalitsus ristmiku fooridega turvalisemaks muuta.
Meho lisas, et arvestada tuleb ka sellega, et sealne ristmik on osa rahvusvahelisest maanteest.
Sandra Sommer on Tartu ülikooli ajakirjandustudeng.


description: Täna hommikul algas festival «Teater noorele vaatajale», mis toob kolme päeva jooksul Tartu teatrimajadesse ja teistesse etenduspaikadesse mitmekülgseid teatritegijaid ja eripalgelisi lavastusi.

title: Festival toob laste ja noorte ette kümmekond lavastust

maintext:
Esimene etendus algas kell 11 Teatri Kodu saalis, kus stuudioteater Ilmarine andis lavastuse «Laisk Liisu» venekeelse etenduse viieaastastele ja vanematele lastele. Piduliku avamisega kell 19 Teatri Kodu saalis kaasneb püstijalakomöödia «Loomad» (teater Piip ja Tuut, 60 minutit, sobib vaadata kogu perega).
ASSITEJ Eesti keskuse korraldataval festivalil osalevad oma laste- ja noortelavastustega Piip ja Tuut, Must Kast, Karlova teater, Miksteater, ZUGA ühendatud tantsijad, Hops-Keerdu-Pots trupp ning venekeelsed Ilmarine ja Tuuleveski.
Etendused on üle linna – Teatri Kodust kuni Karlova teatrini – ning publikuks on oodatud nii väikesed ja suuremad lapsed ema-isaga kui ka kooliõpilaste rühmad koos õpetajatega. Lisaks kümnele etendusele on kavas töötoad, seminarid ja arutelud ning noore vaataja teatri tulevikku käsitlev ümarlaud.
ASSITEJ Eesti keskus soovib pakkuda õpetajatele, huvijuhtidele ning teistele haridus- ja kultuurivaldkonna inimestele võimalust osa saada kogu programmist, et tulevikus lapsi teatrisse viies või teatreid oma asutusse kutsudes paremaid valikuid teha. Festivali külastavad ka Balti- ja Põhjamaade laste- ja noorteteatri eksperdid, kes annavad aruteludes nähtud etendustele tagasisidet.
ASSITEJ Eesti keskus kuulub maailmaorganisatsiooni ASSITEJ (International Association of Theatre for Children and Young People), mis koondab lastele ja noortele mängivaid kutselisi teatritegijaid ja eksperte.
Festivali «Teater noorele vaatajale» korraldab ASSITEJ Eesti keskus neljandat korda – eelmisel kahel aastal Tallinnas ning aastal 2013 lisaks Tallinnale ka Tartus.
Siit saab vaadata kogu festivali kava.


description: Lāčplēsise ehk Karutapja päevaga 11. novembril algab Tartus Läti nädal, mille jooksul saab osa nii rahvatantsudest kui -muusikast.

title: Tartus algab Läti nädal

maintext:
Läti nädala korraldajaks on Tartu Läti selts, kes lisaks iga-aastasele ühisele Läti sõdurite ja sõjapõgenike mälestamisele Uus-Jaani kalmistul on kokku pannud mitmekülgse peonädala programmi. Sellest on oodatud lahkesti osa võtma nii lätlased kui ka kõigist teistest rahvustest ja igas vanuses Eesti elanikud, kel soov Lätist ja lätlastest rohkem teada saada.
Seltsi teatel leiab 11. – 17. novembril toimuva nädala sündmuste hulgast tutvumise Balti kaitsekolledžiga, mälestushetke ja küünalde asetamise läti sõduritele ja sõjapõgenikele Tartu Uus-Jaani kalmistul ning kunstnik Agnes Lipingu maalinäituse «Punased kiired» avamise.
Samuti on võimalik külastada Liepāja noorte tantsukollektiivide Spārni ja Jumītis kontserti Eesti Rahva Muuseumis, ansambli Manta kontserti baaris Edison ning Läti-Soome dueti PerkHell rahvamuusikuhommikut jõekohvikus Sisevete saatkond.
Need, kel sügavam huvi läti keele ja kultuuri vastu, saavad tutvuda rahvalaulude ja iidsete märkidega pärimuskultuuri töötoas. Ka on võimalik kohtuda eesti kirjanduse viljaka läti keelde tõlkija Guntars Godiņši ning luuletaja Contraga. Viimane on tõlkinud eesti keelde läti 19. sajandi lõpu luuletaja Eduards Veidenbaumsi luulet ning kes hiljuti esitles raamatut «Minu Läti».
Üritused viiakse läbi nii läti, eesti kui inglise keeles. Lisainfot ürituste kohta leiab Tartu Läti seltsi lehelt Facebookis https://www.facebook.com/Terbata.


description: Linnavalitsuse teatel alustati Raekoja platsil ettevalmistusi kiigemetsa rajamiseks. Teist aastat kerkiv kuusik pakub kogu jõuluaja meelelahutust nii lastele kui täiskasvanutele.

title: Tartu raeplatsile kerkib taas kiigemets

maintext:
Tartu armastab jõule ja traditsioone, kinnitas Jõululinn Tartu üritusi korraldava Tiigi seltsimaja direktor Maris Peebo. «Eriti hea, kui traditsioonid on väikese vimkaga. Ja nii ei näe me põhjust, miks peaksid ilm ja aastaaeg kiikumist, seda põlist ning maagilist lõbustust, keelama – kiikuda saab ju ka detsembris!»
Kuuselõhnaline kohtumispaik on ühtlasi natuke ka lõbustuspark, kohvik, kaubandus- ja koolituskeskus, kontserdi- ja tantsusaal. Advendiajal kohtab kiigemetsas kauplejaid, muinasjutulugejaid, ponisid ja hobuseid, seppasid ja jõuluvanasid, tartlaste südamed võitnud Ott Oleski puuloomi ning jänes Toivot, saab laulda, tantsida ja meisterdada.
Tänavu paigaldatakse kiigemetsa ka ühed erilised rattad – Generatorbike ja Tartu ülikooli akadeemiline spordiklubi esitlevad «Kiigemetsa jõujaama», millega saavad soovijad ise jõuluvalgust lisaks vändata.
Ehitustööd algasid täna hommikul kiigemetsa rajamiseks vajaliku aluskonstruktsiooni ehitusega. Kuused saabuvad uue nädala alguses. Riigimetsa majandamise keskus toetab tänavugi Tartu jõululinna tasuta kuuskedega ja toob kohale hooldusraie käigus maha võetud kuuskede ladvad, mis muidu metsa maha jääksid.
Kiigemets saab valmis 26. novembriks ja on kogu advendiaja avatud iga päev kl 8.30 – 21. Jõululinn Tartu alustab esimesel advendipühapäeval, 27. novembril kell 16 esimese advendiküünla süütamise tseremooniaga ja jõulutulede süütamisega.


description: Tartus raekoja platsil tutvustati linna talvise lumekoristuse ja libedustõrje masinaid.

title: Galerii: raekoja platsile koondati Tartu lumetõrje raskekahurvägi

maintext:
Teehooldustehnika esitluse korraldas Tänavapuhastuse AS, kes alates 1. novembrist teeb järgneval viiel aastal Tartu läänepiirkonna tänavail aastaringset hooldust.
Välja toodi 16 masinat, mis kõik hakkavad tööle Tartu teedel. Iga masina juures oli autojuht, kes tutvustas oma tehnikat ning huvilised said masinaid ka seestpoolt uudistada.


description: Täna pärastlõunal pandi Tähtveres tööle lumekahurid, et tavatult vara alanud talv saaks Tartus jätkuda korralike suusaradadega.

title: Tähtveres alustasid tööd lumekahurid

maintext:
Tähtvere puhkepargi juhataja Marti Viilu tõdes, et kohe ja kiiresti radade seisukord kunstlume abil paranema ei hakka. Esmalt tuleb nädalapäevad lund varuda, alles siis on seda küllaldaselt, et radadele vedada.
Esimeses järjekorras on kunstlumega kavas katta spordipargi ovaal, millel on pikkust ligemale 900 meetrit. Viilu möönis riski, et kui peaks pikemalt sulale pöörama, läheb alustatud töö lörri.


title: Ühinemistuhinas jäid Nõo vallale tühjad pihud

maintext:
Nõo vald üritas omale meelepäraste naabritega haldusreformi seaduse tingimustele vastavat suurt omavalitsust luua, aga sellest ei tulnud midagi välja.
«Oleme eelistatud partneritega sel teemal suhelnud, kuid pole armastust leidnud,» tunnistas Nõo vallavolikogu esimees Jaanus Järveoja.
Esmalt tegi Nõo vald ettepaneku ühinemisläbirääkimisi pidada Kambja vallale. Ettepanek võeti vastu, kuid pärast kahe valla esindajate kohtumist selgus, et vabatahtliku ühinemisega Kambja vald siiski tegelema ei asu.
«Pigem soovisid nad senisest tihedamat koostööd teha ja kogemusi vahetada,» märkis Jaanus Järveoja. «Kambja vald kardab, et Nõo on liiga suur ja neelab neid alla.»
Naabrid mõtlesid ümber
Oktoobri teises pooles tegi Tähtvere vallavolikogu ettepaneku ühinemisläbirääkimisi pidada Nõo, Ülenurme, Haaslava ja Kambja vallale, lisaks tühistati Tartu linna läbirääkimiste kutse kohta tehtud eitav otsus. Samas ei lõpetatud läbirääkimisi ka Tartu vallaga. Läinud nädalal lõppenud Tähtvere valla rahvaküsitlusel pooldasid inimesed suure ülekaaluga liitumist Tartu linnaga. Nii tühistas Tähtvere volikogu Nõo ning ka Ülenurme, Haaslava ja Kambja vallale tehtud ühinemisläbirääkimiste ettepaneku.
Läinud teisipäeval jõudis Ülenurme vallavolikogu seisukohale, et neil ei ole otstarbekas ühegi teise omavalitsusega ühineda. Seega Nõo vald vabatahtliku ühinemise järgus ühegi omavalitsusega enam läbi ei räägi.
Kuigi Eestis on vahetumas valitsus ja ka riigikohus pole veel andnud hinnangut haldusreformi põhiseadusele vastavuse kohta, ei pea Jaanus Järveoja eriti tõenäoliseks, et reform jääb seekord pooleli. «Kõik märgid näitavad, et haldusreform läheb selle seaduse järgi edasi,» ütles ta.
Kas sundliitmine?
Kas nüüd tuleb Nõo vallal leppida sundliitmise ja ühinemistoetusest ilmajäämisega? «Sundliitmine on üks võimalus, kui riik seda teed läheb,» vastas Jaanus Järveoja. «Samas on Keskerakond sundliitmist üsna teravalt kritiseerinud. Ühinemistoetus on küll suur raha, kuid pole teada, millal see tuleb ja kas ikka tuleb. Riik on varemgi sellistes asjades alt hüpanud.»
Sundliitmine tuleb tema sõnul ilmselt kõne alla Kambja valla või Kambja ja Ülenurme vallaga. «Ülenurme vallal on juba praegu kõik tingimused täidetud, nad ei pea kellegagi ühinema,» selgitas Nõo volikogu juht.
Novembri alguses tegid kaksteist omavalitsusjuhti, nende hulgas ka Nõo vallavanem Rain Sangernebo, valitsuse moodustamiseks koalitsioonikõnelusi pidavate erakondade juhtidele ühispöördumise, milles taotlevad käimasoleva haldusterritoriaalse reformi praegusel kujul peatamist ja haldusreformiseaduse muutmist. Vilja Kohler


description: Prantsusmaal Caenis algas Põhjamaade kultuurifestival Les Boréales, mille peakülalised tänavu on Eesti ja Soome. Tutvustatakse eesti disaini, arhitektuuri, kirjandust, kusjuures osaleb ka tartlasest kirjanik Mehis Heinsaar, muusikat, filme ja kööki.

title: Mehis Heinsaar hindab vastuvõttu Normandis suurepäraseks

maintext:
Festival avatakse ametlikult täna Caeni konvendihoones Abbaye de Dames, kus on ka Eesti Disaini Maja näitus «Size doesn´t matter» ning prantsuse fotograafi Jérémie Jungi fotonäitus «Setomaa-ääreala kuningriik».
Nädalavahetusel on rõhk kirjandusel. Eesti kirjanikest kohtuvad lugejatega Katrina Kalda, Andrei Ivanov, Mehis Heinsaar ja Piret Raud.
Heinsaare sõnul annab festival eelkõige võimaluse kohtumisteks prantsuse lugejatega.
«Näiteks «Härra Pauli kroonikate» põhjal on prantsuse õpilased teinud mitu omaloomingulist filmi ja näidendit. Tundub, et nad said elurõõmsa härra Pauli sürrealistlik-muinasjutulisest maailmast väga hästi aru,» ütles ta. «Vastuvõtt on siin Normandias suurepärane.»
Heinsaar esitleb ka oma uut jutukogu «Mees, kes ei teinud mitte midagi», mis on tema loomingust juba kolmas prantsuse keelde tõlgitud teos.
Kultuuriministeeriumi välissuhete osakonna juhataja Kadri Jaurami sõnul on Prantsusmaa ja kogu Euroopa suurima Põhjamaade kultuurifestivali üheks peakülaliseks olemine suur au. Viimati oli Eesti selle festivali fookusriik 2002. aastal, eesti kultuuri üritusi on programmis olnud ka teistel aastatel.
Kultuurifestival Les Boréales kestab 27. novembrini.


description: Kui vanemad tartlased täna hommikul alles mõtlesid, kas ikka tuua lumelabidas kolikambrist välja või oleks targem oodata, et ehk sulab mahasadanud lumi ise ära, siis lapsed reageerisid üleöö muutunud oludele kiiresti.

title: Fotouudis: kelgud välja, talv on käes!

maintext:
Juba enne keskpäeva oli lasteaiast vaba päeva võtnud Oskar Aleksander Klaos (4) koos saatjaga Kassitoomel kelgutamas. Väike mees rassis seal rõõmsalt tükk aega, enne kui kohvikusse lõunatama läks.
Täna keskpäeval mõõtis Ülenurmes asuva Tartu lennujaama ilmateenistuse meteoroloog Ebe Uibo lume paksuseks ligi 11 sentimeetrit. «See pole veel midagi erilist, lumi oli mõõtmise ajal ju väga kohev, see vajub varsti kokku,» ütles meteoroloog.
Aga kelgutajate rõõmuks ei kao lumi lähiajal kuhugi. «Esimese hooga paistab, et talv ongi kätte jõudnud,» märkis Ebe Uibo ilmakaarte uurides. Tuleva nädala lõpuni on vahelduva eduga talv, sajab nii vihma, lörtsi kui lund. Ööl vastu reedet ja laupäeva võib Tartus tulla kuni kümme kraadi külmagi. Suuremat lumesadu on jälle oodata ööl vastu pühapäeva.
Venemaa ilmateenistuse andmetel saabub meil ilus talv 13. novembril, siis püsib termomeetri näit nullist allpool nii öösel kui päeval. «Norrakad lubavad küll 11. novembri paiku päeval veel plusskraade, kuid praeguste prognooside järgi ei kao meil lumi selle kuu lõpuni kuhugi,» rääkis Ebe Uibo.


description: Tänavu esitati Tartumaa aasta küla võistlusele kolm kandidaati: Väike-Rakke, Kõduküla ja Meeri. Nende hulgast valib komisjon välja parima, kes esindab Tartumaad tuleval aastal Eesti aasta küla võistlusel.

title: Külad hoiavad ääremaad elus

maintext:
Kuigi need kolm küla on äärmiselt erinevad, võib kindlalt väita, et kõikides neis käib elu täie hooga. Ääremaa on neis paigus kohalikele elanikele pigem võõras või hoopis positiivne mõiste. Hea on tõdeda, et kõigis neis külades tegutseb aktiivne kogukond ja põllumajandusettevõtlus pole sealt kusagile kadunud. Üle-eelmisel aastal Tartumaa aasta külaks kandideerinud paikades polnud ühtegi lehma, seekord on aga kariloomad kõigis kolmes külas kenasti esindatud.
Novembri alguses käis Tartumaa aasta küla kandidaatidega tutvumas komisjon, kuhu kuulusid Tartu maavalitsuse arengu ja keskkonna peaspetsialist Reeta Pere, Tartu maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Margus Hendrikson, Tartu ärinõuandla MTÜ konsultant Kadri Pau ja Kodukant Tartumaa juhatuse esimees Külli Pann. Võistluse patroon on maavanem Reno Laidre. Külade tutvustusringkäiguga ühines ka Tartu Postimees.
Tartumaa aasta küla tehakse teatavaks 24. novembril Athena keskuses peetava ühisnädala tänuüritusel.


description: Keskkonnainspektsioon ja vanarehvide käitlemise riigihanke võitnud aktsiaselts Ragn-Sells kirjutasid alla lepingule, mille järgi hakkab Ragn-Sells asendustäitmise korras käitlema Tartu- ja Harjumaale kuhjunud rehvihunnikuid.

title: Rehvimägede likvideerimine algab hiljemalt detsembris

maintext:
«Nüüd kus leping asendustäimise läbiviimiseks on sõlmitud, saab Ragn-Sells taotleda keskkonnaametilt loa rehvide käitlemiseks asendustäitmise objektidel. Lepingu järgi tuleb töödega alustada hiljemalt 1. detsembril,» ütles keskkonnainspektsiooni peadirektor Peeter Volkov.
Ta lisas, et töid hakatakse tegema etappide kaupa, alustatakse Raadilt ligi 900 tonni rehvide käitlemisega.
Asendustäitmine tähendab, et riik korraldab Tartumaal Raadil ja Reolas ning Harjumaal Lool olevate rehvihunnikute taaskasutusse suunamise, kuid nõuab tehtavad kulutused senistelt käitlejatelt tagasi.
Asendustäitmist kui karmimat sunnimeedet tuleb rakendada seetõttu, et Raadil, Reolas ja Lool olevate rehvihunnikute käitlejad (OÜ-d Rubronic, Nordline Baltic ja Kummimatid) ei ole endale võetud kohustust vanarehvid taaskasutada täitnud ning varasemad ettevõtete suhtes rakendatud sanktsioonid ei andnud oodatud tulemust.


authors:
Andres Einmann
Foto
Kristjan Teedema

description: Tartumaal Ülenurme vallas paiskus kokkupõrkesse sattunud auto eile hommikul otsa jalgratturile, kes sai vigastada.

title: Kokkupõrkesse sattunud auto paiskus otsa jalgratturile


authors:
Eili Arula
Foto

description: Kolm Tartumaa valda, Haaslava, Mäksa ja Võnnu, on võtnud nõuks haldusreformi käigus leivad ühte kappi panna. 4. ja 5. detsembril saavad kolme valla valimisealised elanikud otsustada, kas nad soosivad sellise ühendvalla teket.

title: Haaslava, Mäksa ja Võnnu meelitavad saja euroga

maintext:
Et tekkiva omavalitsuse suurus jääb napilt alla seaduses nõutud viie tuhande elaniku piiri, on kolm valda käivitanud ühise ettevõtmise, mille käigus premeeritakse iga uut selle piirkonna elanikku saja euroga. Mäksa vald maksab selle aasta lõpuks sinna sisse kirjutanud elanikele (kes pole tulnud Võnnu või Haaslava vallast) lisaks ka viiekümne euro suurust kodualustustoetust.
Ka saavad hea õnne korral paarisaja euro suurust preemiat põlised vallakodanikud. Võnnu ja Mäksa vald loosivad vabariigi aastapäeva eel kõigi enda valla elanike vahel välja kolm kahesaja euro suurust preemiat. Haaslava vallas loositakse välja viis kolmesaja euro suurust preemiat.
Kaks nimevarianti
Kolme valla valimisealised kodanikud saavad otsustada, mis saab uuele omavalitsusele nimeks. Hääletusel on võimalik valida kahe nimevariandi vahel: Kagu-Tartumaa vald ja Kastre vald.
«Saatan peitub detailides. Mõnel pool on nime pärast isegi tülli mindud. Seetõttu me välistasimegi mõne senise omavalitsuse nime,» ütles Võnnu vallavanem Teet Helm.
«Kastre valla nimevariant tekkis üsna viimasel hetkel. Sõjaeelse Eesti Vabariigi ajal laius Võnnust Kambjani Kastre metskond, mille sildid on nii mõneski kohas tänapäevalgi väljas,» selgitas Haaslava vallavanem Priit Lomp tekkiva valla nime sobivust.
Võnnu vallavanem Teet Helm ja Mäksa vallavanem Timo Reinthal selgitasid, et eelistavad Kastre valla nime. «Esiteks on sel ajalooline taust ning teiseks on see palju suupärasem kui Kagu-Tartumaa. Kui kirjutada aadress Kagu-Tartumaa vald, Tartu maakond, siis selline kirjapilt ei ole ilus,» lisasid Võnnu ja Mäksa vallajuhid.
Uue valla keskus peaks tööle asuma praeguses Haaslava vallas Kurepalu külas. Siiski ei kao vallateenused Mäksalt ja Võnnust kuhugi. Sealsetes praegustes vallamajades võtavad uue omavalitsuse spetsialistid kodanikke vastu kindlatel päevadel.
«Minu arvates peaks ka Mäksal ja Võnnus saama rahvastikutoiminguid teha igal äripäeval. Ei ole ju mõeldav, et sündida ja surra tohib näiteks vaid kolmapäeviti,» märkis Priit Lomp.
Planeeritava ühendvalla suurus jääb praegu 4800 elaniku kanti. Praeguseks on ka nelja Meeksi valla küla – Parapalu, Meerapalu, Rõka ja Järvselja – inimesed avaldanud soovi enda kodukülade liitmiseks Võnnu vallaga. Sealt saaks Võnnu täiendust ligi saja inimese võrra. Ülejäänud Meeksi vald on ühte heitmas Põlvamaa omavalitsustega: Räpina, Mikitamäe, Värska ja Veriora vallaga.
Meeksi vallavolikogu esimees Margus Narusing sõnas, et nelja küla lahkumise soov otsustatakse homme peetaval volikogu istungil. «Ma saan aru, kui Järvselja soovib lahkuda, sest nad on ka varem olnud Võnnu koosseisus. Kuid mujalt küladest oli hääletanuid üsna vähe, seega on raske öelda, kas see oli ikka kõigi nende külaelanike tahe,» ütles Narusing.
Raha jagatakse võrdselt
Haaslava, Mäksa ja Võnnu vallajuhid ei pelga, et neid ühinemistoetusest seetõttu ilma jäetaks, et seaduses nõutud viit tuhandet elanikku ei pruugita täis saada.
«Rahandusministeeriumi välja töötatud valemi kohaselt saaksime meie 4800 elanikuga 860 000 euro suurust ühinemistoetust. Ühinemisprojekti lepingusse on märgitud, et iga liituv omavalitsus saab ühinemistoetuse eest lubada endale 225 000 euro suuruse investeeringu, ülejäänu toetusest kulutatakse haldusreformi elluviimiseks, näiteks makstakse koondamistasusid,» märkis Lomp.
Haaslava vallal on plaanis ühinemistoetuse eest rajada Aardlapalu kergliiklustee. Mäksa soovib remontida Melliste lasteaia-algkooli ja Võnnu vald soovib rajada Võnnu kooli juurde staadioni.


description: Anne noortekeskuse rajamisest Annelinna spordimaja kõrvale Ihaste tee 9 krundile pole linnavalitsus loobunud, kuid esialgu pole selleks siiski raha. Küll on leitud aga vahendeid, et hoida see krunt võsast puhas ajaks, mil linna rahaline olukord paraneb.

title: Linn tõrjub Anne noortekeskuse krundilt võsa

maintext:
Tartu linnavarade osakonna juhaja Kunnar Jürgenson märkis, et kinnistule on planeeritud ühiskondlik hoone ning projektlahendus Anne noortekeskuse sinna ehitamiseks on valmis. Linnavarade osakonna ülesanne on korraldada aga selle kinnistu hooldust, et see ei kasvaks võssa. «Edaspidi on plaanis hakata seal hooldust tegema igal aastal,» kinnitas Jürgenson.
Palju on räägitud ka sellest, et spordihoone kõrval võiks asuda suurem plats, kus viia läbi näiteks jalgpallitreeninguid või kasvõi linna võimlemispidu. Nii ei välistanud Jürgenson, et tulevikus silutakse ala ja rajatakse sinna muruplats. Nii saab kinnistut kasutada treeningute läbiviimiseks, samas hoida krunt hooldatuna, et see oleks valmis, kui tekib soov sinna ehitama hakata.
Ihaste tee 9 kinnistule planeerib linn Anne noortekeskuse uut maja juba 2008. aastast. Juba toona oli selge, et keskuse praeguseks koduks oleva Anne 56 hoone seisund pole kiita, samuti nappis seal tegevusteks ruumi. Nii tahtis linn ehitada avarama keskuse ning rajada Anne tänava majja lasteaia.
Neli aastat tagasi korraldatud riigihanke odavaim pakkumine uue maja ehituseks oli umbes kolm miljonit eurot. Linn ei saanud ehituseks loodetud mahus eurotoetusi ja loobus toona maja ehitamisest.


authors:
Kaspar Koort
Foto
Monika Otrokova

description: Nii nagu Tartus, pandi ka Otepääl täna paika jõulupuu. Sellel aastal ehib talvepealinna keskväljakut samast linnast pärit hõbenulg.

title: Ka Otepääle jõudis jõulupuu

maintext:
Hõbenulg toodi kohale Lea ja Arno Selge koduaiast ning see on 13 meetrit pikk. Otepää vallavalitsuse kommunaalteenistuse juhataja Urmas Kuldmaa ütles, et hõbenulg on struktuurilt kaharam kui tavaline kuusk.
«Linnapildis on hõbenulg uhkema välimusega kui kuusk,» märkis Kuldmaa. «Nulgu on jälle keerulisem transportida, kuna see on hapram.»
Jõulupuul süttivad tuled 27. novembril, kui Otepää keskväljakul süüdatakse pidulikult advendiküünlad. Laulavad Helen Kirsi ja Geir Kudu ning esinevad Otepää linetantsijad.
Advendiküünla süütavad EELK Otepää Maarja koguduse vaimulik Marko Tiirmaa ja Otepää valla juhid. Kell neli pärastlõunal algab Otepää kultuurikeskuses advendikontsert, kus esineb kitarril Priit Peterson.


description: Tänast päeva võivad uhkusega tähistada kõik need eestlased, kel meeldib uudiseid lugeda ja maailma asjadega kursis olla ning kes ei kujuta ette hommikut ilma värske ajaleheta.

title: Kuningamäe lõunalised peavad au sees lühemat ja pikemat öpetust

maintext:
Täna tähistatakse Põltsamaal konverentsiga 250 aasta möödumist esimese eesti keeles ilmunud perioodikaväljaande Lühhike öppetus ilmumisest.
Lühhikese öppetuse väljaandja oli arst ja literaat Peter Ernst Wilde. Kuna ta oli rajanud 1766. aastal eratrükikoja Kuningamäele, sõi konverentsirahvas lõunat täna just trükikoja varemeis ehk eestikeelse ajakirjanduse hällis. Lõunaks oli Kuningamäel seljanka rammusa hapukoore ja kääru leivaga, lõunalisi oli enam kui bussitäis.
Konverentsist võtavad osa ka Põltsamaa ühisgümnaasiumi nooremad ja vanemad õpilased. Ajakirjandusajaloo õppejõud Sulev Uus pidas seni kõlanud ettekandeid väga huvitavaks. On vähe tuntud fakt on ju, et Lühhikese öppetusega ei pandud alus mitte üksi eestikeelse, vaid ka lätikeelse perioodilise ajakirjanduse algusele. Lühhikese öppetuse 25 numbrit ehk tükki tõlgiti ka läti keelde ning need ilmusid 1768. aastal nime all, mis tähendab Läti arsti.
Peter Ernst Wilde Lühhike öppetus jagas 250 aasta eest lihtsaid nõuandeid maarahvale, mida nad ise teha saavad, et terve ja tugev olla, või kuidas ennast aidata, kui paha haigus tuleb. Või kuidas maad harida.
Lühhike öppetus hakkas ilmuma 1766. aasta novembris kord nädalas, väljaande saksakeelsed tekstid tõlkis eesti keelde Põltsamaa pastor August Wilhelm Hupel.
Lühhikest öppetust ilmus 41 numbrit ning seda peetakse päris esimeseks eestikeelseks ajakirjaks.
Täna on Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi liikmed kogunenud koos paljude ajakirjanikega üle Eesti Põltsamaa kultuurikeskusesse konverentsile «250 aastat eesti ajakirjanduse lugu».
Konverentsil on ajalooline osa – kõnelevad koduloohuviline Raivo Suni, riigikogu liige Krista Aru ning ajakirjandusloolane Anu Pallas, rääkides nii Peter Ernst Wildest, Karl August Hermannist kui ka Ado Grenzsteinist.
Aga konverentsil on ka moodsad teemad, näiteks Eesti asend rahvusvahelises kommunikatsioonis ning kohalik ajakirjanduskultuur. Sünnipäevatorti pakub päeva lõpul Põltsamaa linnapea Jaan Aiaots.


authors:
Raimu Hanson
Foto
Margus Ansu

description: 19. novembril suri Annelinnas oma kodus Ülo Tonts, kellel oli pere kõrval veel kaks suurt armastust – kirjandus ja teater.

title: Igavikku lahkus kirjandusteadlane ja kriitik Ülo Tonts


description: Eile õhtupimeduses juhtus Tartus õnnetus 12-aastase tüdrukuga, kes jooksis linnaliinibussi tagant autoteele ning sai löögi sõiduautolt Audi.

title: Tartus jooksis tüdruk bussi tagant auto ette

maintext:
Politsei pressiesindaja teatel juhtus õnnetus laupäeva õhtul kella 21.17 paiku, kui Vahi tänaval Killustiku bussipeatuses linnaliinibussist maha tulnud 12-aastane tüdruk jooksis bussi tagant sõiduteele ning ette paremalt lähenenud sõiduautole Audi A6, mida juhtis 22-aastane mees.
Tüdruk sai sõiduautolt löögi ning kukkus sõiduteele maha. Võib öelda, et tegu oli siiski õnneliku õnnetusega, sest tüdruk haiglaravi ei vajanud ja kiirabi toimetas ta pärast läbivaatust koju. Õnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


description: Elleri muusikakooli ühes klassis on seinal Miina Härma ja Gustav Ernesaksa portree. Teine neist oli Alo Ritsingu õpetaja. Miina Härmat ei ole ta aga oma silmaga näinud, sest see koorijuht, organist ja eesti esimene kutseline naishelilooja suri aastal 1941 – 16. novembril möödub tema surmast 75 aastat –, kui Alo oli veel poisikene.

title: Bibliograafist kasvas kõrgelt tunnustatud koorijuht ja helilooja

maintext:
Neist kahest me intervjuus ei räägi, sest teemasid, millest kõnelda maestro Ritsinguga, kes täna õhtul saab 80-aastaseks, on niigi palju.
Alustame ekraaniteosest. 26. oktoobril nägime Tubina saalis esimest korda filmi «Kuulmata kuskil kumiseb kodu», mis on alapealkirja järgi teie eluloofilm. Kuidas teile see film meeldis?
Kehv oleks öelda, et meeldib, kui on endast tehtud film – umbes nii, et ma meeldin iseendale.
Täpsustan küsimust: kas midagi olulist teie elutööst jäi kajastamata?
Ei, ma ei ütleks nii. Ma olen täielikult rahul sellega, mis nad on teinud. See on vist paratamatu, et kõik, mis üles võetakse, ei mahu filmi sisse. Nii on kirjanikel ka, nad kirjutavad teose kolm-neli korda ümber ja jätavad midagi välja.
Istusite filmi esilinastuse ajal ühes reas oma abikaasa ja tema õega, vanema tütre ja tema mehega. Teie nooremat tütart ja poega ei olnudki?
Jah. Noorem tütar Kadi oli haige ja Viljandis, Pelle oli reisil.
Film andis põhjuse perel koguneda. Kui sageli üldse saate koos viibida?
Istume alati koos jõulude ajal. Vana-aastaõhtul on igaüks oma kodus. Vanema tütre Madega elame ühes majas Tamme puiesteel.
Filmi «Kuulmata kuskil kumiseb kodu» režissöör Ahti Tubin on ühtlasi Tartu Akadeemilise Meeskoori (TAM) laulja. Ta on teinud ka peaaegu tunnise filmi «Täiesti asjalikud mehed», mida rahvusringhääling näitas kevadel 2012, kui TAM tähistas oma 100. aastapäeva. Kas on nii, et kui on tuttav filmimees, tunnete ennast vabamalt?
Jah, mul oli selles protsessis väga mugav olla. Filmi tegi nagu sõpradering.
Juhatate peale TAMi (aastast 1963) praegu ka Forestaliat (aastast 1972). Kui palju oma ajast ja jõust kulutate proovideks?
Proov ei ole ainult see, et ma olen vanas õpetajate seminari hoones Salme tänaval TAMiga kaks tundi kahel korral nädalas. Isegi nii palju tegutsenud koorijuht nagu mina valmistab proovi päris kaua ette. Panen kirja, mis on vaja koorile öelda ja mis me laulame, ja ma ikka vaatan need noodid üle ka.
Kooritöö ei ole ainult prooviskäimine, vaid rohkem see, kuidas repertuaar on otsitud ja säetud ja kirjutatud, kooritöö on ka planeerimine.
Forestalia käib koos üle kolme nädala harjutamas. Põhiliselt Tartus, aga vahel ka Paides, et meestel, keda on Mandri-Eestist igalt poolt, ei oleks väga palju sõita.
Mul on praegu paras koormus. Ma loodan, et saan hakkama.
Kas olete oma koormust aastate jooksul palju vähendanud, näiteks TAMis?
TAMis ei ole. Seal on jäänud juhatamise koormus samaks peaaegu kogu aeg, mis ma seal olen olnud. Praegu on abiks noored – Kuno Kerge ja tütar Made. Selles mõttes on juba mõni aasta vähem koormust.
Päris üksi ei ole ma kunagi olnud. Et kooris on neli häälerühma, harjutame kahe juhendajaga eraldi ruumides – tenorid ühes ja bassid-baritonid teises. Või kui on kolm juhendajat, siis kolmes ruumis. Meil on isegi neli juhendajat olnud. Kui ma peaksin kõiki nelja häält üksi õpetama ja ühe juurest teise juurde käima, mis need teised siis samal ajal teevad ...
Töökoormust annab teile ka Elleri muusikakool, mille teie õpilasena on lõpetanud 40 noort naist ja meest, nagu oli filmis kuulda. Kes on viimane teie koolitatud koorijuht?
Mu viimane õpilane on Helen Seppa, ta lõpetas 2014. Pärast teda loobusin.
Mõtlesin, et kui kaua ma siin muusikakoolis ikka veel olen, ja kui ma võtan uue õpilase ja ta peab siin kolm või neli aastat olema ja mina kavatsen enne ära minna, siis ta ei lõpeta minuga ja peab õpetajat vahetama, mis aga ei ole kõige parem lahendus. Sellel kaalutlusel ma loobusin koorijuhatamise eriainena õpetamisest.
Nüüd ma käin koolis ainult üks kord nädalas – kolmapäeviti – ning õpetan neli-viis tundi soololaulu seadmist koorile ja seadmist ühest kooriliigist teise. Õpetan ka eesti kooriliteratuuri ja kooritöö metoodikat ehk seda, kuidas kooriga tööd teha. See on kõik.
Kas teie tütred olid samuti teie õpilased?
Jah, Elleri koolis olid nad minu õpilased.
Kuidas on käinud teie viimase õpilase Helen Seppa käsi?
Ta käis samal ajal ülikoolis ja õppis sotsiaalteadusi. Nii et ta jalutas Elleri koolist otse sotsiaalteaduste majja Toomel. Õppimise ajal töötas ta naiskooride juures, pärast lõpetamist pidi minema Tallinna edasi õppima, aga millegipärast ei läinud.
Ta teeb muusikalist tööd oma kodukohas, Oskar Lutsu tegelaste Paunveres. Ta oli Palamuse kirikus organist ja ma arvan, et on praegugi, ja juhendab ansambleid. Täpsemalt ei tea, viimasel ajal ei ole temaga kohtunud. Ta oli väga tubli õpilane, selliseid on harva.
Äsja ilmus Vello Lääne koostatud tüse elulooraamat «Sass, röövime õige laeva. Alo Ritsing». Sealt selgub, et üks teie käe all koorijuhtimise erialal lõpetanud mees on hiljem kirjanikuks ja filmimeheks kujunenud Mart Kivastik. Kas ta oli tubli või loru õpilane?
Ta oli väga püüdlik poiss, neljane ja mitte viiene, aga ka mitte kolmene. Ta tegi väga korralikult ära kõik, mis vaja. Ma ei saa küll öelda, et ta ei olnud sellest tegevusest täielikult haaratud, aga arvan, et ta mingil hetkel taipas, et temast muusikut ei saa.
Elleri kooli lõpetas ta korralikult ära ja mõne aasta pärast lugesin, et ta on kirjanikuks hakanud.
Samast Vello Lääne koostatud raamatust lugesin, et mõnedki maailmakuulsad dirigendid on märkinud: dirigent peab õppima elu viimase kontserdini. Kui palju teie oma erialal praegusel ajal õpite?
Ma olen enda pealt näinud, et ma ei ole kõike vajalikku veel täielikult omandanud. Selles mõttes, et ma tööd tehes vahel eksin. Näiteks löön sellise löögi, mis ei peaks niisugune olema. Kõik see dirigendi käeline ja miimiline ja kogu muu tegevus peab absoluutselt vastama sellele, millist muusikat loodad saada.
Kas siis dirigent kontserdil ei võigi improviseerida?
Võib küll ja ma teengi seda. Aga seda saab teha ainult siis, kui oled kindel, et koor sellest aru saab. Et nad tulevad kaasa, kui ma näiteks võtan natuke kiirema tempo.
Ma olen TAMi, aga ka Forestaliat nii kasvatanud, et see, mis on täna, ei tarvitse homme nii olla. Minu arvates teeb see asja huvitavaks nii lauljale kui ka mulle endale.
TAMi seni kõige pikem kontserdireis oli jaanuaris 2014 Jaapanisse. Varem ei olnud ükski Eesti meeskoor seal kontserte andnud. Mis jäi eriti eredalt meelde?
Jaapani inimeste elulaad, nende täpsus, viisakus, suhtumine võõrasse. Nad hoolitsevad väga hästi oma külaliste eest. Kõik on viimseni paika pandud ja nad ei muuda midagi. See on vist nende mõtlemise ja elulaadi tulemus. Me püüdsime laulda nii hästi, kui saame, ja nad võtsid selle väga soojalt vastu. Me olime neile eksootika ja neil oli huvitav.
Tartu ülikoolis õppisite bibliograafiat, mis on sama hästi kui filoloogia. Kas olete oma koolivenna Vello Lääne koostatud raamatust «Sass, röövime õige laeva» vigu ka leidnud?
Velloga me olime Treffneris keskkooli ajal paralleelklassides, ülikoolis bibliograafia õppimise ajal olime kursusekaaslased ja istusime loengutel koos. Mõne trükivea ikka leidsin.
Käsikirja lugesin päris palju, nii et jälle ja jälle teatasin tegijatele, et seal on koma ja seal on punkt puudu ja seal on sõnas mingi silp läinud tagurpidi. Sisulisi vigu ma ei leidnud. Isikulugu lapsepõlvest kuni konservatooriumi lõpetamiseni on minu enda kirjutatud.
Mulle tundub, et see raamat on komponeeritud raadiosaatena. Kõigepealt kõneleb saatejuht, siis räägib peamine saatekülaline ja seejärel teine. Vahepeal ütleb midagi saatejuht ja siis taas peakülaline ja nõnda aina edasi ja edasi. Kas teile ei tundu nõnda?
Jah, ja lugejal on mõnes kohas võibolla raske aru saada, kes seal parajasti räägib.
Raamat on sisu poolest rikas. Lugeja saab palju teada teie kujunemisest, pereliikmetest, kooridest, üliõpilaslaulupeost Gaudeamus ja muu hulgas teie kirjutatud lauludest, mida on 264. Raamatu pealkiri «Sass, röövime õige laeva» on rida teie laulust «Santa Maria». Küllap on see teie kõige populaarsem kooriteos?
Selle järgi on küll, et seda on laulnud kõige rohkem koore.
Kas «Santa Mariat» saab kuulata ka teie 80. sünnipäeva kontserdil 4. novembril Tartu ülikooli aulas ja 11. detsembril Tallinnas Mustpeade majas?
Jah. Seda laulab Viljandi meeskoor Sakala.
Kavast vaatasin, et kuulajate ees on TAM, Sakala, Forestalia, Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu meeskoor, Viljandimaa kammerkoor ja Alatskivi kunstide kooli laululapsed. Üks dirigente olete teie. Miks just selline esinejate nimekiri?
Kontsert on selline, et mu kõige lähedasemad inimesed, kes on ka noored dirigendid – mõlemad tütred ja Kuno Kerge –, saaksid juhatada oma koore.
Kas on kavas ka teie laul «Kuulmata kuskil kumiseb kodu»?
Ei, seda sellel kontserdil ei ole.
Olete Tartu aukodanik, nii nagu seda oli ka teie isa Richard Ritsing, kes oli samuti koorijuht ja õppejõud. Teist sellist aukodanikupaari – laps ja esivanem – Tartus ei ole. Kuidas kommenteerite?
Mul on vahel tunne, et kui tunnustuste järgi vaadata, siis koorijuhiamet ei olegi kõige madalam. Uno Uiga, Vaike Uibopuu, minu isa ja lõpuks mina ise – issand, Tartus on neli linna aukodanikku, kes on kõik põhiliselt olnud koorijuhid! Nii et see töö on ka väärtuslik ja seda hinnatakse kõrgelt.
Me oleme kõik ju õpetajadki olnud ja tänapäeval võib öelda, et see amet ei ole riigi poliitika poolt kõige tunnustatum ja väärtustatum amet.
Samal ajal võin ma enda kohta kahelda, kas aunimetuse andmine mulle oli õigesti tehtud või oleks võinud ka mitte anda. Seda ei otsustanud mina. Need, kes seda tegid, eks nemad vastutavad.
60 aastat tagasi toimus Tartus esimene üliõpilaslaulupidu Gaudeamus. Vello Lääne raamatu andmetel olete võtnud neist kõigist osa – esimeses olite laulja ja tšellist, alates 1971. aastast dirigent ja lõpuks aujuht. Milliste mõtetega lähete vastu eelolevale Gaudeamusele, mis on järjekorras kaheksateistkümnes ja mis on kavas pidada Tartus 22., 23. ja 24. juunil 2018?
Kuna see toimub Tartus, on mul väga lihtne ka sellest osa võtta. Ma ei tarvitse seal olla dirigent ega laulja, aga kui ma lähen sinna peole ja kui nad mulle mingi tagasihoidliku rolli määravad, võibolla mingit laulu juhatada, võtan selle pakkumise kahtlemata vastu.
Mõttes on soov, et suures osas tõsise kunsti näitamiseks loodud Gaudeamus jääks igal juhul ellu ja kestaks edasi seni, kuni üliõpilastel jätkub tahtmist.
--------------------------
Maestro Alo Ritsing
• Sündis 4. novembril 1936 kell 20.40 Tartus.
• Õppinud praeguse nimega Mart Reiniku koolis ja Hugo Treffneri gümnaasiumis.
• Tartu ülikooli lõpetas 1960. aastal bibliograafia erialal ja suunati tööle Tartu linnaraamatukokku.
• Lõpetas Tartu muusikakooli 1963. aastal koorijuhtimise ja 1966. aastal laulu erialal.
• Lõpetas 1969. aastal Gustav Ernesaksa õpilasena kaugõppe teel Tallinna konservatooriumi koorijuhtimise eriala.
• Tudengina hakkas laulma Tartu akadeemilises meeskooris (TAM).
• TAMi dirigendina alustas isa Richard Ritsingu kõrval tööd aastal 1963 ning sai 1974 pärast isa loobumist TAMi peadirigendiks.
• Töötab aastast 1966 Elleri muusikakooli õppejõuna.
• Ta on Eesti üks viljakamaid eri kooriliikide laulude autoreid.
• Praegu on ta TAMi ja meeskoori Forestalia peadirigent.
• Eesti Meestelaulu Seltsi aasta dirigent 1991.
• Aastal 2001 pälvis Valgetähe kolmanda klassi teenetemärgi.
• Aastal 2004 pälvis Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali preemia.
• Tartu maakonna teenetemärk Kuldne Tammeoks aastal 2006.
• Tartu linna aukodanik aastast 2004.
• Aastal 2009 pälvis Tartu Kultuurkapitali aastapreemia.
• Eesti Kooriühing nimetas ta aasta dirigendiks 2012.
• Abielus laulja ja hääleseadja Liia Ritsinguga aastast 1967.
• Tütred Made Ritsing ja Kadi Ritsing on muusikapedagoogid ja koorijuhid.
• Poeg Pelle Ritsing on ehitusettevõtja.
• Tänavu sügise hakul ilmus trükist Vello Lääne koostatud elulooraamat «Sass, röövime õige laeva. Alo Ritsing» (välja andnud Elmatar ja Grenader, 336 lk).
• Eile õhtul näitas rahvusringhääling Alo Ritsingu eluloofilmi «Kuulmata kuskil kumiseb kodu» (režissöör Ahti Tubin, autor ja toimetaja Sirje Pärismaa, tootnud MTÜ Ilmasilm, 58 min).
Allikad: Elleri kool, Alo Ritsing


title: GALERII | ENNE JA PÄRAST: kuidas muutub inimese välimus, kui ta hakkab "kainekaks"?

maintext:
Bored Panda loeb ette alkoholi kahjulikud mõjud: muuhulgas võib see tekitada kõrgemat vererõhku ja seeläbi tõsta infarktiriski ning lisaks peitub pindis õlles või sajas grammis viinas umbes 200 prisket kalorit, mis võivad kergitada kehakaalu. Sait esitleb uhkusega kümmet enne-ja-pärast pilti inimestest, kes on varem napsutanud ja siis alkoholile täielikult selja pööranud.
Neid kaadreid tuleks vaadata teatava skepsisega, sest neutraalsed pole need teps. Muidugi näeb määrdunud T-särgis inimese kõrval parem välja triiksärki kandev inimene. Ka pole mingi ime, et napsutamisest loobunud inimene asendustegevusena sportima hakkab. Lisaks on oma roll valgusel ja teistel fototehnilistel aspektidel, selge kaader on ilusam kui udune, juuksurisoeng kenam kui sassis pea.
Aga kindlasti tuleb tõdeda, et karske inimese kõrval näeb napsusõber märksa rohkem loppis välja. Ja kindlasti on kainel inimesel palju selgem silmavaade.
Endiste napsusõprade enne ja pärast pilte vaata juuresolevast galeriist.


authors: Afp Scanpix

title: KORRALIK KALORIPOMM: söö Itaalia pitsa asemel hoopis Nutella burgerit!

maintext:
Unusta Itaalia pitsa söömine Napolis või korraliku ja rammusa jäätise mekkimine Roomas. Nüüd saad Itaalias proovida hoopis Nutella hamburgerit: saia, mille vahel on Nutella pähklikreem.
Põneva ja eriti kaloririkka magustoiduga on välja tulnud kiirtoidukett McDonald’s ning Nutella nurgerit võib leida kiirtoidukohtadest üle terve riigi, vahendab Daily Mail. Tegemist on kõige magusama burgeriga, mida McDonald’s eal on müünud.
McDonald’s ise nimetab seda ideaalseks snäkiks, mis sobib päeva igasse osasse.


title: Sõrmejäljekleepsud aitavad telefoni avada ka kindaid kandes

maintext:
Puuteekraani-kindad on juba mõnd aega olemas olnud, aga kuna nüüd on paljud telefonid varustatud sõrmejäljelugejatega, siis on need kindad juba veidi aegunud, teatab Mental Floss.
Sa võid nendega küll käsitsi oma parooli sisse toksida, aga kinnastega ei saa telefoni automaatselt lahti lukustada ega kasutada äppe, mis nõuavad TouchID-d. Aga Kickstarteris käib sellise toote kampaania, mis võib selle probleemi lahendada.
"Nanotips" on n-ö sõrmejäljekleepekad, mis võimaldavad sul kasutada telefoni sõrmejäljelugejat sõltumata sellest, mis sul käte ümber on. Need on tehtud kleepuvast juhtivast materjalist, mis laseb puuteekraanil läbi kinda tunda su sõrmede soojust, olgu need kindad paksust nahast või pehmest puuvillast.


title: Üheksa müüti petmise kohta - mis lihtsalt ei vasta tõele

maintext:
Kui inimesed saavad teada truudusetusest, siis teevad nad sageli oletusi selle kohta, kuidas ja miks afäärid tekivad. Oletused on aga väga sageli valed. Näiteks, usuksid sa, kui ma ütleksin, et enamasti tekivad afäärid inimestel, kes neid üldse ei otsigi?
Browni ülikooli psühhiaatriaosakonnas töötav teadlane ja raamatu "The Secrets of Surviving Infidelity" (eesti keeles umbes "Truudusetuse üleelamise saladused") autor Scott Haltzman on uurinud enam kui kümnendi mehi, naisi, abielu ja suhteid. selle aja jooksul on ta enda sõnul leidnud, et tõsise suhte jaoks on üks suuremaid väljakutseid see, kui üks partneritest teeb kõrvalehüppe – leidmaks lähedust, olgu füüsilist või emotsionaalset. Haltzman kirjeldas Ask Menis levinumaid petmisega seotud müüte.
Afääre tuleb ette ja inimesed taastuvad – edulugusid kuuleb üliharva, sest keegi ei räägi neist asjadest. Paarid suudavad õppida oma suhet taas edukalt üles ehitama ja paljud mu patsiendid ütlevad, et nende side on pärast selliste asjade läbitöötamist isegi tugevam.
Vahe tegemine truudusetusel kui faktil ja väljamõeldisel aitab sul ja su partneril omandada paremat arusaama selle kohta, kuidas kõrvalehüpe juhtub, mida sellest oodata, kui see juhtub, ja kuidas truudusetust ennetada. Tõde on võimas tööriist, mis aitab teil taastuda.
2. Truudusetus pole kunagi seksi pärast, põhjuseks on teised abieluprobleemid.
Mõnikord on sigar lihtsalt sigar ja teinekord on abieluväline seks just seksi pärast. Muidugi toimuvad mõned afäärid rahuldamata emotsionaalsete vajaduste pärast, aga teiste inimeste jaoks – mitte enamiku – on afäär selleks, et minna välja ja saada keppi.
3. Kui seksi pole, siis ei saa seda nimetada petmiseks.
Paljud afäärid on ilma igasuguse seksita. Kui sa oled pool ööd üleval ja kirjutad salaja vanale klassikaaslasele oma kõige intiimsemaid mõtteid, siis kas see on truudusetus? Inimene, kes nii teeb, ei pruugi tajuda seda petmisena, aga võib olla kindel, et su partner näeb seda nii. Kui sa annad enda tunneteosast tüki kellelegi, kellega sa võiksid ühel päeval oma partnerit petta, siis on see petmine.
4. Afääride põhjuseks on seksuaalne külgetõmme.
Muidugi seisnevad mõned afäärid ainult seksis, aga väga sageli juhtuvad need emotsionaalse ühenduse pärast. Mõnikord ongi koos hängimine ja tunnete jagamine see punkt, kust afäär enam kaugemale ei lähe, kuid sageli võib emotsionaalse läheduse tunne viia ka seksini.
5. Afääride põhjuseks on abieluprobleemid.
Tõde on selline: peaaegu kõigis abieludes on probleeme. Afäärid ei teki sellepärast, et abielus on midagi valesti, need tekivad osalt sellepärast, et paarid ei tea, kuidas koos oma muresid lahendada. Suhtes olevad probleemid ei õigusta petmist.
6. Pettis ükskord, petab alati.
Jah, muidugi on olemas ehtsaid s**akotte, aga mitte igaüks, kes petab, pole kurjuse kehastus. Paljud afäärid on vaid ükskord-ja-tehtud. Mis pärast afääri saab, see võib seada abielu stabiilsuse kursile või selle madalikule jätta. Kui afäär on lõpetatud, siis peab petja – et taastumine saaks toimuda – rääkima sellest kõrvalsuhtest kogu tõe. Tõe teadmine on esimene samm paranemise suunas.
7. Pärast afääri ütle oma abielule hüvasti.
Mitte nii kiiresti! Üle poole abieludest elavad truudusetuse üle. Abielu võib hiljem muudel põhjustel lõhki minna, aga kui paarid on valmis koos töötama, siis üllatab neid, et nad suudavad usalduse uuesti üles ehitada. Abielulahutuste kõige sagedasem põhjus (53-55%) on "lahkukasvamine" ja suutmatus teineteisega suhelda.
8. Afäärid toimuvad inimestega, kes on nooremad ja ilusamad.
OK, mõnikord võib 60-aastane firmajuht otsida noori mängukaaslasi, aga tavaliselt pole armukesed ei nooremad, rikkamad ega ilusamad kui abikaasad – nad on lihtsalt uued.
9. Afäärid juhtuvad sellepärast, et mehed on pidevalt jahil.


description: Saa vastused neile põletavatele seksiküsimustele, mida naise kohta teada tahad, õpetab Men's Health.

title: KAS NAISEL TULI? Kuidas saada vastuseid põletavatele seksiküsimustele

maintext:
Naised räägivad omavahel seksist, aga mehega sellest rääkimist peetakse sageli liiga imelikuks. Ja ka mehel pole lihtne saada vastuseid mitmetele naist ning seksi puudutavatele küsimustele, sest nii küsimine kui vastamine võib olla piinlik või survestav. Raamatu "The Sex Drive Solution for Women" autor Jen Landa ütleb, et kui tahad algatada temakesega seksijärgset vestlust, siis on võtmeks alustada komplimendiga. Nii vähendad ette seda piinlikkustunnet, mis tekib siis, kui tuled välja selle küsimusega, mida tahtsid küsida. Ja viie põletava seksiteemalise küsimuse jaoks on Landa teatel olemas oma tehnikad, mida tasub proovida.
Ütle talle, et sul aitab endal lõpuni jõuda, kui näed teda orgasmi saamas. Nii annad sa talle teada, et oled valmis kõigeks, et teda lõpuni viia – ja tõenäoliselt on temake edaspidi varmam sulle ütlema, kui tal tuli.
Kas ta oleks nõus proovima uusi poose?
Landa soovitab suunata küsimuse raskuskeskme kuhugi mujale. Näiteks ütle temakesele, et nägid eelmisel ööl unes üht kuuma uut poosi. Nii võtad küsimuselt ära otsese surve ja temake võib olla rohkem aldis su fantaasia elluviimist proovima.
Kas ma liigutan liiga kiiresti?
Ütle talle, et sa väga naudid seda, kui tema on peal ja kontrollib tempot. Kui talle on öeldud, et sinu meelest on nii seksikas, et tema tempot seab, siis ei tule üllatusena küsimus sinu tõukamistehnika kohta.
Kas ta vajaks rohkem kliitori stimuleerimist?
Kõigepealt vii ta lõpuni, enne kui ise tegutsema asud. Pärast seksi räägi talle, kui kuum see on, kui ta juba eelmängu ajal orgasmi saab. Kui olete juba selle jutu lainel, siis on juba üsna argine küsida, kas ta tahaks ka seksi ajal rohkem nupu erutamist.
Kas ma olen suuseksi tegemises hea?


title: MÕNUS VIDIN: käevõru muudab randme nutiekraaniks

maintext:
"Nutiseadmeid hüppab välja igalt poolt, aga see on esmakordne, kui näeme, et üks sihukestest muutub sõna otseses mõttes meie endi pikenduseks: nüüdsest on su käsivars puuteekraan," märgitakse Aliexpressis Cicreti nutikäevõru kohta.
Telefon saab sealjuures olla turvaliselt kotis või taskus. "Kas see võib olla lõpuks lahendus telefoni vetsupotti pillamise vastu?" küsitakse toote tutvutuses.
Kuidas see seadeldis töötab, saab vaadata allolevast videost. Video avaldamise aasta viitab, et vähemalt idufirma toote tasemel oli nutikäevõru olemas juba kaks aastat tagasi. Detsembris eeltellimisele saabuva toote hind peaks olema 750 euro ringis.


title: MEHELIKUD OSKUSED: kuidas süüdata lõket vihma käes?

maintext:
Ellujäämisnipina enamik meist seda oskust ei vaja – aga kindlasti on tegu hea võttega, millega inimestele (loe: naistele) näiteks RMK lõkkepaigas või kodusel grillpeol muljet avaldada. Ja mis vihma käes tule süütamisse kui ellujäämisoskusse puutub, siis mine sa tea ... Juhendi on (koos illustratsiooniga) koostanud Art of Manliness.
1. Kogu taelamaterjali. Kiiresti kuivavad näiteks männiokkad, teine võimalus on puukoor – peaaegu alati on üks pool kuiv. (Või kanna alati kaasas isiklikku tulesüütamise komplekti).
2. Leia tulehakatist ja küttepuid. Kuiva puidu leidmiseks otsi loodusliku kattega kohta – kaldus kivi, langenud puu või igihalja puu alumised oksad.


authors: Panthermedia Scanpix

description: Värske uuringu kohaselt ei eelistagi reisijad esimese asjana odavlennufirmade odavaid ja veidi ebamugavaid lende. Selgub, et kliendid on üha enam nõus kulutama rohkem raha, kui nad saavad vastu enam mugavust.

title: Odavlennufirmad ei ruuligi enam! Reisijad on valmis parema lennukogemuse eest rohkem maksma!


title: Kuidas lappida autorehviga kingatalda?

maintext:
Facebooki lehekülg Do It Yourself jagab piltõpetust, kuidas saada üle tennisetalda tekkinud augu probleemist, tehes vanast autorehvist terve uue täistalla.
Kes kunagi vana rehvi kasvõi naljaviluks lõigata püüdnud, võtab seda projekti ja nende piltide ehtsust kerge skepsisega. Sest esiteks on kumm ülimalt vintske, selle sees traadid ja lõigatud rehvitükki peaks kumera kuju lapikukssaamiseks ilmselt kuude kaupa vajutise all hoidma. Ning üleüldse on märksa lihtsam minna poodi ja osta uus paar käimasid.
Kuid vaadakem tähelepanelikult: projekti autor mitte ei lõika rehvist täit tükki, vaid nülib kipsinoa abil maha selle pealmise kihi. Nii võib põhimõtteliselt tõesti "asjast asja saada".
Meie kliimas võiks näidatud meetodit kasutada näiteks selleks, et teha viltidele või viiskudele naelrehvist libisemiskindlad tallad. Igatahes taaskasutus missugune.
Kuidas kipsinoa, lõiketangide ja liimi abil rehvist kingatalda teha, vaata juuresolevast galeriist.


title: Vespa teeb oma legendaarsest rollerist elektriversiooni

maintext:
Vespa Elettrica peaks hoidma ja säilitama nii Itaalia elegantsi kui ka planeeti, märgib Engadget.
Elektrirollerid pole midagi haruldast, aga seni pole kellelgi olnud õnne saada maailma tuntuimat rollerit elektrilisena. Itaalia Vespa on loomisest saati töötanud fossiilkütusel. Aga lõpuks on siiski ka see bränd ajaga kaasa läinud. Hiljuti avalikustati Vespa Elettrica projekt – millel, nagu nimigi ütleb, on elektrimootor.
Firma teatel on sel endiselt klassikalise Vespa stiil ja manööverdusvõime, aga nüüd on sellega ka odavam sõita ja see on palju keskkonnasõbralikum. Sel on ka "innovatiivsed ühenduslahendused". Pole veel teada, mida need endast kujutavad, aga võime oletada, et see võib tähendada näiteks rolleri ühenduvust nutitelefoniga.
Elettrica peaks valmima kuskil tuleva aasta teisel poolel. Vespa pole hinda veel avalikustanud. Juba on aga arvatud, et tõenäoliselt saab mopeed olema firma kallimate toodete hinnaklassis ehk maksma mitmeid tuhandeid dollareid (või eurosid) või enamgi. Reeglina on elektrisõidukid kallimad ja võib eeldada, et Vespal pole lihtne ega odav kombineerida kõrgtehnoloogiat ning oma kuulsat kaubamärki.