description: Täna öösel kell 2.38 sisenes ilma loata Eesti õhuruumi Vaindloo saare piirkonnas Venemaa Föderatsiooni relvajõudude hävituslennuk Su-27.

title: Vene sõjalennuk rikkus Eesti õhupiiri

maintext:
Lennuk viibis Eesti õhuruumis alla minuti. Lennuki transponder oli välja lülitatud, lennuplaan oli esitamata ning lennukil ei olnud raadiokontakti Eesti lennuliiklusteenindusega.
Välisministeerium kutsus täna välja Venemaa suursaadiku Eestis ja andis üle noodi.
See on juba viies kord sel aastal, kui Vene õhusõiduk rikub Eesti õhupiiri. Viimati teatas kaitsevägi rikkumisest 6. septembril, kui Vene Föderatsiooni lennuk An-72 rikkus samuti Vaindloo saare juures Eesti õhupiiri.
Postimees kirjutas hiljuti, et Vene sõjalennukitel polegi transpondereid, mida sisse lülitada. Nii ei ole need ka tsiviillennujuhtidele nähtavad. Postimehele kinnitasid sellise võimekuse puudumist Moskva üks tuntumaid sõltumatuid sõjanduseksperte Pavel Felgenhauer, Venemaa kangelasest katselendur Aleksandr Garnajev ja Vene ohvitser, kes palus oma nime mitte avaldada, sest tal pole õigust ajakirjanikele kommentaare anda.


authors:
Reporter
Eesti Uudiste Päevatoimetaja

description: Esmaspäevast presidendiametisse astuv Kersti Kaljulaid sõitis täna Luksemburgi, et jätta hüvasti kolleegidega Euroopa Kontrollikojas.

title: Galerii ja video: Kersti Kaljulaid sõitis Luksemburgi kontrollikoja tööle punkti panema

maintext:
Reisil turvab Kaljulaidi ka ihukaitsja.
Euroopa Kontrollikoja president Klaus-Heiner Lehne ütles Postimehele, et tunneb Kaljulaidi pea kolm aastat ning Kaljulaid on üks staažikamaid kontrollikoja liikmeid. «Väga kogenud, väga terav, kes suudab kiiresti asja tuumani jõuda, mida mina hindan väga. Koostöö on olnud väga hea,» rääkis Lehne.
Ta nentis, et Kaljulaidi seadmine Eesti presidendikandidaadiks oli veidi üllatav. «Esmakordselt keegi meie seast valitakse mõne liikmesriigi presidendiks, see on väga haruldane. Tõesti suur au institutsiooni jaoks,» ütles Lehne.
Kersti Kaljulaid oli kontrollikoja liige kaks ametiaega alates 2004. aastast. Tema ametiaeg lõppes juba mais, kuid uue liikme nimetamisega hätta jäänud poliitikute tõttu pidi ta jätkama. Kaljulaidi volitused peatati septembri lõpus.
Riigikogu valis esmaspäeval Kaljulaidi 81 poolthäälega Eesti presidendiks.

fasttext_language: et


description: Edgar Savisaare toetajad moodustavad rahvaliikumist tema toetuseks, kuna peavad vastuvõetamatuks, et Keskerakonda juhiks keegi teine kui Savisaar.

title: Aktivistid moodustavad rahvaliikumist Edgar Savisaare toetuseks

maintext:
Rahvaliikumise algatusrühma esindaja Anna Žinkovskaja sõnulul teevad arengud Keskerakonnas teda ja paljusid teisi Edgar Savisaare toetajaid väga murelikuks, kuna Savisaare parteist tahetakse teha sotside või Isamaa ja Res Publica Liidu laadset Reformierakonna ripatsit, misläbi jäetakse paljud Eestimaa elanikud poliitiliselt esindamata.
«Meie jaoks on Keskerakond ilma Edgar Savisaareta surnud erakond, mistõttu toetame ainult Keskerakonda, mida juhib Edgar Savisaar. Edgar Savisaare poliitiline nägemus on meile kõige vastuvõetavam, kuna ta näeb Eestit kodumaana kõigi siinelavate rahvuste jaoks. Savisaar tahab, et igal Eestimaa inimesel oleks siin hea elada, mitte üksnes vähestel väljavalitutel,» selgitas Žinkovskaja, kes ise ühtegi erakonda ei kuulu.
«Jüri Ratas, Kadri Simson või Mailis Reps on oma senise vääritu ja lugupidamatu tegevusega väga selgelt üles näidanud eesmärki viia Keskerakond eliiti esindavate parteide sekka, mis meie jaoks on õõvastav, kuna Keskerakond on siiani alati tavarahva eest seisev partei olnud,» lisas ta.
Žinkovskaja teatel on Savisaare toetuseks loomisel ka mittetulundusühing.


description: Keskerakonna presidendikandidaat Mailis Reps ütles suvel tema kampaaniat jälginud Kanal 2 saates «Radar», et kui erinevat välispoliitilist joont ajav erakonna aseesimees, eurosaadik Yana Toom ei ole nõus tooni maha võtma ja ülejäänud erakonnaga ühes suunas edasi minema, siis tuleb teha «vastavad korrektuurid».

title: Reps "Radaris": kui Toom ei tule meiega ühes suunas, peame tegema vastavad korrektuurid

maintext:
«Loomulikult mulle meeldiks, kui mitte kedagi ei jääks tee peale maha, kui Keskerakond suudaks edasi minna nii, et meie kraav ei oleks laipu täis. See oleks kõige parem,» ütles Reps suvel pärast seda, kui Toom oli kohtunud Süüria presidendi Bashar al-Assadiga.
Samas märkis ta, et kindlasti ei kavatse Keskerakond teha radikaalseid välispoliitikat või inimõigusi puudutavaid muudatusi ainult sellepärast, et erakonnas on isiksus nimega Yana Toom. «Ma ei näe mitte mingit võimalust, et meil erakond hakkab kohanduma ühe inimese järgi,» ütles Reps.
Vastuseks küsimusele, kas Keskerakond on valmis Toomist ühel hetkel loobuma, avaldas Reps lootust, et seda pole vaja. «Aga kui Yana Toom ei näe selliselt võimalust meiega edasi minna, siis me peame tegema vastavad korrektuurid küll, jah,» lausus ta.
Toom ise ütles augusti keskel «Radarile», et mingitele keeldudele ta ei kavatse alluda. «Ma pole nendele ka varem allunud ja ei kavatse seda teha tulevikus,» ütles ta.
Muu hulgas kinnitas Toom saates, et tal pole ambitsiooni saada Keskerakonna esimeheks. «Ma annan endale väga hästi aru, et Eesti Keskerakond ei ole selleks valmis, et üks venelane oleks tema eesotsas, kusjuures ma usun, et selleks polnud valmis ka Sotsiaaldemokraatlik Erakond, mida näitavad selgelt tema reitingud praegu,» ütles ta.
Küsimusele, kui kauaks jääb ta erakonna esimehe Edgar Savisaare kõrvale, vastas Toom, et nii kauaks, kuni Savisaar ei ütle, et talle aitab. Tema hinnangul on Savisaarel erakonna juhtimiseks praegu nii tahtmist kui ka arusaamist.
«Kui ta oleks kindel, et on olemas liider, kes on võimeline erakonda juhtima, mitte seda lõhestama, siis ta ütleks seda kas või täna. Ju ta siis sellist inimest praegu ei näe,» ütles Toom.
Reps avaldas samas arvamust, et novembri algul toimuval kongressil oleks Savisaarest väärikas öelda, et tema töö Keskerakonna juhina on tehtud.


description: Politsei tabas möödunud ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 36 joobekahtlusega sõidukijuhti.

title: Politsei tabas ööpäevaga 36 joobes juhti

maintext:
Kaks tabatud juhti olid narkootikumide mõju all, ülejäänud 34-l olid aga alkoholi tarvitamise tunnused, teatas siseministeerium BNSile.
Kui sõidukijuht on tarvitanud alkoholi üle liiklusseaduses lubatud piirmäära ehk vahemikus 0,2–1,49 promilli, võib teda väärteokorras karistada kuni 1200-eurose trahvi, kuni 30-päevase aresti või juhtimisõiguse äravõtmisega kuni üheks aastaks.
Kui juht on narkojoobes või enam kui 1,5-promillises alkoholijoobes, saab kohus teda kriminaalkorras karistada kas 30–500 päevamäära suuruse rahatrahviga või kuni kolmeaastase vangistusega. Lisakaristusena võib kohus võtta ka juhtimisõiguse kuni kolmeks aastaks. Samuti saab konfiskeerida sõiduki kui kuriteo toimepanemise vahendi.


description: Seoses madala meretasemega teenindab täna õhtul mandri ja Hiiumaa vahel väike parvlaev Harilaid, teatas riiklik laevafirma TS Laevad oma Facebooki lehel.

title: TS Laevad palub reisijatel võimalusel õhtune sõit Hiiumaale edasi lükata

maintext:
Parvlaevaliikluse uuel käitajal TS Laevadel on selg vastu seina. Korduvalt valmimistähtaega ületanud kaks uut parvlaeva Leiger ja Tõll peavad enne jõule kindlasti Eestis olema, sest tagavaraplaan nende puudumise puhuks kehtib üksnes aasta lõpuni.
Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lubab, et tuleval aastal hakkab mandri ja suursaarte vahel sõitma kindlasti neli laeva hoolimata sellest, kas Türgist ja Poolast tellitud uued parvlaevad jõuavad õigeks ajaks liinile või mitte.
Madal veetase häirib parvlaevaliiklust, liinil sõidab ainult Harilaid
Rohuküla-Heltermaa liinil oli laupäeval parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud, parvlaevad St. Ola ja Regula ei sõitnud ja Harilaid teenindas reisijaid vabagraafiku alusel.
Poolakad lüpsid Tallinna Sadamat kümnete miljonitega
Tallinna Sadam on rahustanud avalikkust faktiga, et iga lepingus ületatud päeva eest maksab Poola Remontowa laevatehas 37 500 eurot trahvi, kuid selle asjaolu nullib teadmine, et laevu tellides maksis sadam paarkümmend miljonit üle turuhinna. TS Laevad teatas, et soovib
Parvlaevaprojekt on miljonitega miinuses
Paar aastat tagasi, 2014. aasta suvel teatas toonane saartevahelise parvlaevaliikluse operaator Vjatšeslav Leedo, et kahe aastaga uute laevade ehitamine on võimalik vaid paberil, niimoodi ei ole võimalik tasemel teenust tagada.
Tugev tuul häiris laevaliiklust, mitusada majapidamist oli elektrita
Ka täna puhus Eestis tugev tuul, mis häiris laevaliiklust saarte ja mandri vahel ning viis sadadest kodudest elektri. TS Laevad hoiatas pärastlõunal, et veelgi halvenenud ilmaolude tõttu võib peagi Hiiumaa liinil laevaliiklus täielikult seiskuda, parvlaev Regula väljus siiski kella 16 ajal Rohuküla sadamast.
Parvlaeva Leigeri saabumine Eestisse lükkub veelgi edasi
TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis.
Ülimadala veetaseme tõttu jääb Hiiumaa liinile sõitma vaid üks parvlaev
Ülimadala veetaseme tõttu sõidab täna õhtul Hiiumaa liinil esialgu vaid kõige väiksem parvlaev Harilaid. Kui ilmastikuolud halvenevad, võidakse ka see liinilt maha võtta.
Madal meri tekitas Rohukülas 16-tunnise laevasaba
Rohuküla-Heltermaa liinil madala veetaseme tõttu tühistatud väljumiste tõttu tekkis pikk laevasaba, reisijad pidid parvlaeva väljumist Rohuküla sadamas ootama koguni 16 tundi.
Parvlaevadel müüakse taas ka Leedo lehe konkurenti
Eesti suursaarte vahel liikuvatel parvlaevadel saab oktoobrist lisaks Saarte Häälele osta ka teist Saaremaa ajalehte Meie Maa, sest riigiettevõte TS Laevad ei piira konkureeriva ajalehe levikut.
Ionas tuuakse rallit päästma
Saarte Hääle andmetel on TS Laevad, Saaremaa Laevakompanii ja parvlaev Ionase omanik jõudmas kokkuleppele, et laev jääb esialgu siiski Väinamerele kurseerima.
Parvlaevaliikluse uus tulemine
Kui ajakirjanikud reede pärastlõunal Virtsu sadamasse jõudsid, polnud laevaliikluse ülevõtmine veel alanud. Ka keskpäevasele praamile poleks õnnestunud pääseda, sest parvlaevaühendus mandri ja Saaremaa vahel oli tormi tõttu katkenud.
TS Laevad vedas esimesel tegutsemispäeval 4000 reisijat ja 1700 autot
TS Laevad alustas laupäeval parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning teenindas esimesel päeval kokku 4000 reisijat ja 1700 sôidukit.
Parvlaev Hiiumaa jõudis Virtsu-Kuivastu liinile
Tallinnas dokis hoolduses käinud parvlaev Hiiumaa jõudis öösel Virtsu-Kuivastu liinile ja hakkas täna hommikust liinil reisijaid teenindama.
TS laevade juht: laevaliikluse ülevõtmine sujus ladusalt
Mandri ja Lääne-Eesti suursaarte vahelise laevaliikluse opereerimise üle võtnud Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad juhi Kaido Padari sõnul sujus täna öösel kõik hoolimata teatud tagasilöökidest sujuvalt, mille eest tuleb kiita nii Saaremaa Laevakompaniid kui ka uut operaatorit.
Otsekajastus: Tallinna Sadam võttis Vjatšeslav Leedolt parvlaevaliikluse üle
Tallinna Sadama tütarettevõte TS Laevad võttis täna öösel ärimees Vjatšeslav Leedole kuuluvalt firmalt Väinamere Liinid üle parvlaevaliikluse mandri ja Lääne-Eesti saarte vahel.
Fotouudis: varahommikul Kuivastust startiv Hiiumaa seisab alles Tallinnas dokis
Homme hommikul kell 5 Kuivastust Virtsusse startiv parvlaev Hiiumaa seisab alles Tallinnas dokis, kuid peaks täna õhtul linnast liikuma saama.
Leedo Saarte Häälele: meie paati kõigutama ei hakka!
Saaremaa Laevakompanii nõukogu esimees Vjatšeslav Leedo soovib laevaliikluse tuleviku pärast murelikke inimesi rahustada: olgugi, et 1. oktoobrist alustab uus operaatorfirma TS Laevad ja kõik kokkulepped pole veel sõlmitud, inimesed ja sõidukid vedamata ei jää, kirjutab Saarte Hääl.
Kinnitus: ükski uutest parvlaevadest ei jõua liinile ka oktoobri jooksul
Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib.
Uus lootus: parvlaev Tõll võib Poolast saabuda oktoobri lõpus
TS Laevade kinnitusel võib Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda alates novembrist.
TS Laevad ei võtnud Leigerit laevatehaselt vastu
Türgi laevafirma Sefine soovis parvlaeva Leigeri Eestile üle anda, kuid laeva käitama hakkav ettevõte TS Laevad lükkas üleandmistaotluse tagasi.
Parvlaevareisijaid ootab paar nädalat segadust
TS Laevad hakkab parvlaevakliente teenindama ajutistest konteineritest ja hooajaliselt palgatud suunajatega, sest Tuule Reiside klienditeenindussüsteemide mahavõtmine ja uute paigaldamine võtab aega kuni kaks nädalat.
TS Laevad ei leidnud kokkulepitud ajaks lisalaeva
1. oktoobrist parvlaevaliinide teenindamist alustav TS Laevad pidi selleks ajaks kindlustama viie parvlaeva olemasolu, kuid üks sobiv laev jäi leidmata ning tööd alustatakse neljaga.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Kõik presidendid on olnud kimpus kinnisvaraga
Kõiki kolme presidenti on ametist lahkudes saatnud küsitavused ning väiksemat ja suuremat sorti skandaalid, mis puudutavad nende edasist elupaika. Kui president Lennart Merile heideti ette, et ta sai oma maja ehitades suuri soodustusi, siis Arnold Rüütli puhul tekitas küsimusi soov elada edasi riigile kuuluvas residentsis, kuigi tal oli isiklikku kinnisvara.


description: Eesti staažikamaid uurivaid ajakirjanikke Toomas Kümmel ütleb ajalehes Põhjarannik intervjuus Teet Korstenile, et ilma visaduseta poleks ta suutnud kaevata VEB-fondi mädasoos, millest tema sulest ilmus äsja ka põhjalik raamat «VEB-fond. Kadunud raha». Samuti räägitakse intervjuus ohtudest, mis kaasnevad, kui ajakirjandus asendub suhtekorraldusega.

title: "VEB-fond. Kadunud raha" autor Toomas Kümmel: minu tegevus on olnud ebamugav vastuvoolu ujumine

maintext:
Olen Kohtla-Järve poiss ja uhke tunne on jagada sinuga seda staatust.
Mulle oli Kohtla-Järve nagu asumisele saatmise paik ja ausalt öeldes pean end eelkõige Viljandi poisiks. Aga elu läks nii, et vanemad tulid Kohtla-Järvele. Isal oli raskekujuline infarkt ja pääle seda asusime kaevurilinna. Seal läksin viiendasse klassi ja olin kaheksanda klassini. See aeg polnud pikk, aga see-eest oli tegu vahva perioodiga elus. Paljude tollaste klassivendade, sõprade ja hoovikaaslastega suhtlen siiani.
Kes pole pingsalt Eesti elu jäginud ja/või piisavalt vana, ei tea, et sul oli oluline roll Moskva alt vaba Eesti õigeusu kiriku taastamisel.
Kirik oli 1940. aastani Konstantinoopoli vaimse eestkoste all. 1990. aastate alguses tekkis Eesti õigeusu preestrite seas liikumine, taastamaks kanooniline side Konstantinoopoliga ja ühtlasi väljumaks Moskva patriarhaadi alt. Tundsin teatud auvõlga oma vanaisa ja vanaonude ees. 1940. aastal, kui Eesti apostlik õigeusu kirik võeti uuesti jõuga Moskva patriarhaati, oli 21 preestrit, kes sellest keeldusid ja sa kujutad ette, mis see tollal tähendas. Minu vanaisa ja mõlemad vanaonud olid nende 21 seas − see oli kindlasti minule motivaator, miks selles liikumises aktiivselt osalesin.
Teine oli muidugi õiglustunne: taastada ikkagi see, mis oli enne 1940. aastat. Kiriku ülevõtmine oli sarnane kogu Eesti okupeerimisega. Kuskilt Petseri kogudusest justkui kirjutati Moskvasse palvekiri, et Eesti õigeusu kirik võetaks tagasi Moskva rüppe. Siis tehti sellest suur sõu, preestrid pidid kahetsema Konstantinoopoli- ehk iseseisvusperioodi. Ka Gruusial õnnestus muuseas oma autokefaalia kehtestada, aga näiteks Lätis ja Leedus see ei õnnestunud.
Sul on küll geograafiharidus, aga oled end realiseerinud peamiselt ajakirjanikuna. Kuidas see valdkondade vahetus toimus?
Tuli pakkumine minna doktoriõppesse Helsingi ülikooli. Aga mind ei lastud välismaale, pääsesin N. Liidust välja käima alles 1988. aastal. Ent siis läks elu Eestis juba nii huvitavaks, et kui Hans H. Luik hakkas tegema Eesti Ekspressi ja kutsus mind sinna, siis läksingi. Olime enne seda teinud poolpõrandaalust ajakirja Heinakuu. Seal olid Mait Raun ning praegugi poliitikas tegevad Mart Nutt ja Andres Herkel. Tunne Kelam oli asjaga tihedalt seotud. Koos Mart Soidroga olime tollasesse Edasisse mõned lood kirjutanud, Sealt alates olen ajakirjandusvagu kündnud. Pärast Eesti Ekspressi tuli Eesti Aeg. Ekspressis toimusid alguses igasugused mullistused, nagu ikka − mindi riidu ja mindi laiali. Vahepeal aeti Luik Ekspressist ära, seal olid keerulised omandisuhted. Siis tuli Hans tagasi ja me tegime oma lehe − Eesti Aja.
Meenub, et oli hea ajaleht.
Jah. Kui seda täna lugeda − ütlen ausalt: ei pea mitte millegi pärast häbenema.
Mis juhtus uuriva ajakirjandusega Eestis? Kas meie väiksus aitab kaasa, et see ei õitse?
Jah, peab tunnistama, et uuriva ajakirjanduse seis on paha. Üldse tundub, et ajakirjanduse tase on alla käinud. Siin on palju põhjusi. Esiteks, jah, see turu väiksus. On jäänud vähe väljaandeid ja kõik püüavad ennast müüa. Ja ma teen väga selget vahet meelelahutusel ja ajakirjandusel. Kui võtta kolm suurt plokki − suhtekorraldus, mis on viimastel aastatel kohutavalt vohama hakanud, meelelahutus ja ajakirjandus −, siis see viimane on kogu valdkonnas kõige pisemaks sektoriks jäänud. Eks ajakirjandus ole väga suures muutumises − just seoses digitaalse netiajakirjanduse pealetungi ja sotsiaalvõrgustikega.
On segane üleminekuaeg ja ega me tea, milline näeb meediapilt kümne aasta pärast välja. Isiklikult arvan, et kogu meediategevus suundub veel enam nišši. Lihtsalt inimesed saavad valida teemasid, mis neile meeldivad, ja mitte üldist rosoljet, nagu praegused ajalehed sageli on. Maailm on avardunud ja kui tahad oma lemmikteemal − näiteks spordi- või muusikavaldkonnas kirjutatus − lugeda, teed seda inglise keeles. Võib-olla on ka ajakirjanike ettevalmistamises küsitavusi. Ma pole ajakirjandust õppinud, aga arvan siiski, et ajakirjanikel võiks olla väga tugev maailmavaateline taust. Ajakirjanikud võiksid ka näiteks sotsiaalteadustes, geograafias ja ajaloos tugevad olla, see aitab kaasa.
Kui nimetada kõrvu sind ja sõnapaari «uuriv ajakirjandus», siis paratamatult on esimene märksõna, mis meenub, VEB-fond.
Kunagi, 2000. aastate alguses komistasin sellise otsa. Alati hakkab asi huvi pakkuma, kui küsid enda arust äärmiselt lihtsaid ja otsekoheseid küsimusi, aga vastuseid ei saa. Või saad riigi kõige kõrgemate institutsioonide juhtidelt või silmapaistvatelt poliitikutelt sellised vastused, et mõtled tükk aega, kas oled ise idioot või on nemad seda. Tavaliselt oled ikka kindel, et ise sa idioot ei ole, ja siis tekibki kummaline tunne, et midagi tahetakse varjata, midagi ei räägita lõpuni. Võtame või sama Rail Baltica, kus valetatakse tuimalt või räägitakse lihtsalt mingeid muinasjutte, millel pole tõega vähimatki pistmist, ja salastatakse dokumente. Nii tehakse, kui tahetakse midagi varjata või on asjad hämarad.
Ajakirjandusel jäävad käed tõeni jõudmiseks tihtipeale lihtsalt lühikeseks. Ajakirjanikud peavad olema topeltleidlikud − näiteks uurijad, kohtunikud või poliitikud saavad asju uurida hoopis teisel tasemel ja evivad ligipääsu dokumentidele, mida ajakirjanikel pole. Aga see ongi see, mis teeb ajakirjanikust ajakirjaniku. Allikani jõudmine on kõige tähtsam ja raskem asi, aga siiski võimalik. Ega ausad inimesed ole ühiskonnast kadunud. Igas valdkonnas on ausaid inimesi, nad tuleb lihtsalt üles leida ja võita nende usaldus, et nad sinuga räägiksid. Teine asi on see, mis on minule ajakirjanduses praegu samuti probleem, et inimesed ei usalda enam ajakirjanikke. Tavatsen öelda, et kui ajakirjanik teab asjast sada protsenti, saab ta tihtipeale sellest avaldada vaid kümme protsenti. Aga mulle tundub, et meil on sageli vastupidi.
Hea näide on USA juhtum, mille eest ajakirjanikud said hiljem ka Pulitzeri preemia. Oli terve rida katoliku kiriku preestreid, kes olid noori poisse pilastanud. Väga õpetlikud olid teemat käsitlenud ajakirjanike töömeetodid. Oli juba tohutult palju tunnistusi kõige juhtunu kohta, aga leiti, et kõigi tunnistajate ütlused ei pruugi olla objektiivsed: tunnistajate peal on pilastuse vari, nad võivad olla kättemaksuhimulised ja muud motiivid, mis samuti tõde hägustavad. Siin mindi seda teed, et uuriti välja fakt, et kirik oli kõnealuste poistega sõlminud kirjalikke lepinguid − neile maksti eluaegset kompensatsiooni, et nad vaikiksid. Need lepingud saadi kohtu kaudu kätte ning alles siis tõsteti teema ja kirjutati. Asetame selle Eesti konteksti: kas meil oleks ajakirjanikud nii kaugele läinud? Arvan, et oleks leitud üks tunnistaja ja kohe oleks materjal paisatud tohutu kära saatel meediasse. Ajakirjanikel pole turu väiksuse ja meie vaesuse tõttu aega süveneda ning asju põhjalikumalt uurida. See on probleem!
Hiljuti ilmus sinult raamat «VEB-fond. Kadunud raha». Kuidas leidsid ressurssi, et ühes teemas nii süvitsi minna?
Minu tegevus on olnud ebamugav vastuvoolu ujumine. Kas sa arvad, et seda kõike on meeldiv teha olnud? Selle teemaga tegelemise tõttu on mulle terve rida ebameeldivusi tekitatud, olen väga palju isiklikku ja sõprade raha raisanud. Kõik see on olnud tegevus, mida paljud inimesed ei harrasta − lihtsam on vooluga kaasa minna. Teine asi on, et alati peab selliste teemade uurimisel ka natukene õnne olema. Pean tunnistama, et VEB-fondi uurimisel oli mul ka kõvasti õnne.
Kas oled võimeline raamatus sisalduva võimalikult kontsentreeritud vormis kokku võtma? Milline oleks minimaalne sõnade arv?
Pole seda kunagi proovinud − vaatame. 1990. aastate alguses läks Moskvas pankrotti selline pank nagu Vneš Ekonom Bank (VEB) − nagu läksid pankrotti N. Liit ja ENSV. Kahe Eesti panga rahad jäid VEBi kinni. Või mis panga raha? − see on tema klientide raha. Mõeldi välja õiguslikult ebaseaduslik «ajutine hädalahendus». Kui mina olen sulle võlgu ja ühel hetkel ütlen, et andsin oma võla kellelegi üle ja nüüd küsi tema käest − asjad nii ei käi. Ilma sinult luba küsimata ei saa ma oma võlga kellelegi üle anda. Ja see seadus kehtis samuti tol ajal. Aga seda tehti. Asi keris ja keris ning kõik asjaosalised isikud ainult valetasid selle kohta.
Isegi riigikogu otsust, millega VEB-fond loodi, ei täidetud. See nägi ette, et fondi juhtimine antakse üle inimeste üldkoosolekule, kes oma raha kaotasid, aga seda ei tehtud. Õigemini − tehti alles aastate pärast, kui sel polnud enam mingit mõtet; see oleks pidanud toimuma kuue kuu jooksul. Kõige tagatipuks tekkisid kummalised nõuded, mis olid kaetud VEB-fondi serifikaadiga. See oli pelgalt paberilipakas, mis näitas vaid nõuet raha kohta, mis ettevõttel või inimesel Moskvasse jäi. See raha lasti kummalisel Eesti päritolu tankistil, kelle nimi oli Aleksander Matt, mingil moel, Vene võimude mahitusel, välja võtta.
Mulle on väidetud, et «ei olnud ju mingit vargust», ja mina olen vastu küsinud: «Kui keegi saab raha, mis ei kuulu talle, ja omastab selle, kas see on vargus või ei ole?» Minu meelest on see vargus. Ehkki ükski uurimisorgan pole seda inetut lugu kunagi uurinud ega tahtnudki uurida ja poliitikud, eriti Reformierakonnast, moodustasid kogu asja ümber väga võimsa ringkaitse, tuli asi lõpuks ikkagi ilmsiks. Ja nüüd on see inetu lugu raamatuna teie ees.
Mind on pikka aega hämmastanud ja hämmastab siiani, miks nii paljud pealtnäha soliidsed ajakirjanikud ja arvamusliidrid, teades seda, millest oma raamatus kirjutad...
Ega nad teadnud enne.
Aga nüüd teavad. Miks nad ikkagi alles veel äsja arvasid, et Siim Kallasest saaks hea peaminister, ja nüüd lausa toetasid tema saamist presidendiks?
Kui mõned aastad tagasi tehti VEB-fondi suhtes Eesti Pangas audit − tänu sellele, et panga presidendiks sai Ardo Hanson − ja kohe selgusid suurvarguse asjaolud, kirjutas Äripäeva peatoimetaja Meelis Mandel umbes nõnda: «Pagan võtaks, ma poleks kunagi suutnud seda uskuda. Aastaid kõik ärimehed ja pangategelased olid kinnitanud, et tegu on Kümmeli luulu ja vandenõuga, et kõik on parimas korras.» Asi on selles, et eestlane on alati olnud võimutruu, ilmselt tänu meie ajaloole. Ja praegugi hääletavad inimesed enamikus võimupartei poolt − mitte et nad seda armastaksid, aga nad on nõnda harjunud. Mine tea, mõeldakse, ja võimu vastu ei taheta minna.
Peale selle on paljud inimesed kuskilt maalt süsteemi osad. Neil on ärisidemed, neil on liisitud majad ja autod − tähendab, nad on sõltuvuses süsteemist. Kolmas põhjus on see, et iga päev kuuleme korruptsioonijuhtumeist ka vanades demokraatiates. Aga üks asi, mille poolest meie oleme ikka veel pigem ida kui lääs, on see, et valetamise suhtes on meie valulävi liiga kõrge. Vanades demokraatiates ei peeta valetamist heaks tooniks ja selle eest peab ta võtma vastutuse, kui vahele jääb. Meil on see asi, et poliitikud võivad vabalt valetada ja sellele ei järgne midagi. Poliitilistes ringkondades on tekkinud karistamatuse tunne, seegi on väga suur kurja juur.
Ja kui ajakirjandus on asendunud suhtekorraldusega, ongi nii, nagu on Taavi Rõivasega, kes on veendunud, et kui on mingid jamad, siis süü ei peitu selles, et tema on rumalat juttu ajanud, vaid tegu on halva suhtekorraldusega. Poliitikutele on suhtekorraldusest saanud imeravim, mis aitab nende enda rumaluse, lolluste ja hämarate tegude puhul; mis peaks need justkui ära siluma. Aga tegelikult ei ole niimoodi.
Kas see, et oled Kohtla-Järvel elanud, on sulle pitseri jätnud?
Muidugi on jätnud, ja seda kolmest aspektist. Esiteks inimesed, kellega seal kohtusin ja kes on saatma jäänud eluteel. Teiseks kogu Ida-Virumaa loodus. Ida-Virumaa on vahest looduslikult kõige kaunim Eesti maakond üldse. Ja paljud eestlased pole sellest isegi teadlikud. Alati mõtled, mis oleks veel siis, kui Nõukogude võim poleks seda lagastanud. Kolmandaks see, et elu Kohtla-Järvel polnud meelakkumine. Mäletan väga hästi, kuidas meie koolimaja, vana 4. kool, asus üle tee vene kooli vastas ja üle päeva tulid koolist sinise silmaga koju. See oli päris mehelik karastus, aga karm. Muidugi paljudele poistele lõppes Kohtla-Järve ka halvasti. Aga kes ennast sealt karmist keskkonnast välja rebisid ja suutsid edasi õppida − Kohtla-Järvelt on ju tulnud väga palju isiksusi. Kohtla-Järve aega ei kahetse, see andis palju jõudu, meelekindlust ja läbilöögivõimet. Ma ei kahetse mitte midagi.


description: Euroopa Komisjoni asepresidendi Andrus Ansipi hinnangul tuleb Eesti presidendivalimiste korda muuta.

title: Ansip: ma pole Eesti presidendivalimistega rahul

maintext:
«Ma hindan küll Kersti Kaljulaidi väga kõrgelt ja me saime endale väga hea presidendi, kuid presidendivalimise protsessiga ei saa ma muidugi rahul olla,» ütles Andrus Ansip täna Tallinnas ajakirjanikele.
Ansipi sõnul lasub süü, miks see viis kuud kestnud protsess nurjus, nii koostöövalmidust mitte näidanud erakondadel kui paljudel ajakirjanikel, kes kogu aeg kiitsid neid, kes kaljukindlalt asusid ühe kandidaadi taha. Ta oleks soovinud näha, et juba kahe esimese vooruga oleks president ära valitud.
Ansip asus ühtlasi toetama Rein Taagepera seisukohta, mille kohaselt peaks olema süsteemiga välistatud see, et presidendiks saab keegi, kes pole kampaanias osalenud. Ei peaks nõudma kahte kolmandikku ega isegi mitte 50 protsenti osalejate häältest. Piisab lihthäälteenamusest – see kes rohkem hääli saab, see peaks saama ka presidendiks,» ütles Ansip.
See muudaks tema hinnangul valimised lihtsamaks ja inimestele arusaadavamaks ning ka tulemus oleks garanteeritud.
Presidendi otsevalimiste süsteemi Ansip jätkuvalt ei poolda. «Kuna presidendil pole praktiliselt mitte mingisugust puutumust täitevvõimu teostamisega ning tema volitused on väga napid, siis rahva antud väga tugev mandaat ei oleks proportsioonis tema tegelike volitustega. Ma ei tahaks tekitada ootuste ja volituste järjekordset konflikti,» lisas ta.
Riigikogu valis esmaspäeval kampaanias mitte osalenud Kersti Kaljulaidi 81 poolthäälega Eesti presidendiks. Selle tulemuseni jõudmisele eelnes esmalt kaks nurjunud hääletusvooru Riigikogus ja seejärel sama palju valimiskogus.


description: Saare maavalitsus on tellinud lisalende Ruhnu saarele, millega ühendust pidanud parvlaev Runö langes tehniliselt rivist välja, lisaks otsib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium lahendust alternatiivseks laevaühenduseks.

title: Saare maavalitsus tellib Ruhnule lisalende

maintext:
Ministeeriumi pressiesindaja ütles BNSile, et Saare maavalitsus on tellinud Ruhnu saarele lisalende ning kui esialgsete plaanide kohaselt pidi lisareis toimuma sel neljapäeval, siis praeguste kokkulepete kohaselt leidis üks lisalend aset juba sel kolmapäeval. Järgmine lisalend toimub neljapäeval ning üks ka reedel. Samuti on plaanis teha neljapäeval saarele ka üks kaubareis.
Pressiesindaja lisas, et ministeerium tegeleb aktiivselt lahenduse otsimisega laevaühenduseks Ruhnu saarega, kuna lisaks reisijatele on vajalik saarele vedada ka kaupa.
Laupäeva hommikul Ringsu sadamast väljudes puutus laev muulide vahelisel veeteel kokku veealuse objekti või merepõhjaga, mistõttu aluse masinad seiskusid. Masinate käivitamise järel ilmnes vasakul sõukruvil vibratsioon. Kuigi oktoobri lõpuni oli vedajal jäänud teha veel neli reisi, teatas Väinamere Liinid kolmapäeval, et Runö tänavune hooaeg on lõpetatud.
Kuna riik maksab vedajale iga teostatud reisi eest, siis tegemata jäänud reiside eest riik laevafirmale ei maksa, lisas pressiesindaja.


description: Kadri Simsoni sõnul kandideerivad Heimar Lenk, Maria Tuus-Laul, Heiki Ernits ja Yana Toom erakonna esimehe kohale vaid selleks, et kongressil sõna võtta ja aega veeta.

title: Simson: Ratas ja Savisaar tõesti tahavad erakonna esimeheks saada, ülejäänud soovivad kongressil aega veeta

maintext:
Küsimusele, miks Edgar Savisaar viimasel hetkel erakonna esimehe kohale siiski kandideeris, vastas Simson, et see ei olnud viimane hetk, sest Savisaar oli üks esimesi kandidaate, kes välja tuli. «See oli täiesti reeglite kohane, millal ta oma nõusoleku andis ja ma ei saa aru, miks seda viimaseks hetkeks peetakse,» selgitas Simson.
«Pigem tema toetuskoor Lengi, Tuusa ja Ernitsa näol, on teinud viimasel hetkel otsuse ja kandideerivad seetõttu, et kongressil sõna võtta,» sõnas Simson.
Simsoni sõnul tahavad Edgar Savisaar ja Jüri Ratas tõsimeeli erakonna esimeheks saada, kuid ülejäänud ei ole kantud mitte heast tahtest, vaid soovist kongressil aega veeta.
Yana Toom teeb Simsoni sõnul seda sama, mida ta eelmiselgi aastal tegi. «Kandideeris toona ka ja vaid selleks, et kõne pidada.»
Simsonil on järgmisel laupäeval usk Jüri Ratase edusse. «Ratase on esindanud enamus piirkondi. Minu mäletamist mööda ei ole mitte ükski piirkond esitanud ainult Savisaart, arvates, et ainult temaga peaksime edasi minema.» Sellist piirkonda Keskerakonnas ei eksisteeri, kinnitas Simson.


description: Kolmandat aastat järjest kaaluvad õpilasesinduste liidu liikmed üle Eesti nädala jooksul algklasside õpilaste ranitsaid, et juhtida tähelepanu õpilaste liiga rasketele koolikottidele. Vaata videot!

title: Teise klassi õpilane lubatust raskema ranitsa kohta: tuleb ära kannatada

maintext:
Tervisekaitsenõuetes on ranitsa lubatud raskus koos sisuga 1.-3. klassi õpilastel maksimaalselt kolm kilogrammi ja 4.-6. klassi õpilastel kolm ja pool kilogrammi.
Tallinna Inglise Kolledžis kaaluti täna teist päeva koolikotte ning õpilasesinduste liidu liikme Marcus Ehasoo sõnul on ikkagi paljude õpilaste ranitsate kaal lubatust rohkem ehk siis üle kolme kilo. «On mingisugused erandid, on mõned klassid, kus tulemus rõõmustas meid, aga kui vaadata nii öelda üldist taset, siis see on ikkagi üle normi,» nentis Ehasoo.
Teise klassi õpilase Karita koolikott kaalus 3,8 kilogrammi ehk lubatust pea kilogramm rohkem. Tüdruk tõdes, et teise klassi õpilase jaoks on seda ikkagi liiga palju. «Kui tunniplaanis on ka kehalise kasvatuse tund, siis on kott veelgi raskem... ja mul on veel iga päev lisaks trenn ka, nii et mul on iga päev spordikott ka kaasas.» Karita nentis, et raske kott ajab mõnikord selja valutama. Kui esimese klassis oli mul päris valus, siis nüüd ma olen juba harjunud sellega,» sõnas Karita vapralt. Karita klassi keskmiseks koolikoti raskuseks oli 3,4 kilogrammi.
Kolmanda klassi õpilase Marci, kelle ranits osutus klassis kõige raskemaks, kaaludes 4,5 kilogrammi. See on aga poolteist kilogrammi lubatust rohkem. Poiss nentis, et iga päev ranits ikkagi nii raske õnneks ei ole. «See oli ainult eile, sest ma eile pidin Naksitrallide kaks suurt raamatut kaasa võtma.» Marci arvates annab kotile enim raskust inglise keele õpik.
Eesti õpilasesinduse liidu liikme Marcus Ehasoo sõnul algab kõik ikkagi kodust. Lapsevanem võiks koolikoti valimisel tohkem rõhku panna mugavusele ja sellele, et ranits oleks võimalikult kerge, välimus võiks olla teisejärguline.
Tallinna Inglise kolležis kaaluti ka tühje koolikotte ning selgus, et mõnede tootjate koolikotid on ka ilma õpikuteta rasked, osad suisa poolteist kilogrammi. «Siis ei saagi ju väga palju enam sinna lisada,» arutles Ehasoo. Enamus tühje ranitsaid jäid siiski kilogrammi ringi, rõõmustas ta.
«Kui kaalumiskampaania esimest ja teist aastat võrrelda, siis tegelikult kurvastusega peab ütlema, et asi läks hullemaks. Kui esimesel aastal oli 60 protsenti kottidest üle normi, siis teisel aastal oli 65 protsenti lubatust üle,» arutles Ehasoo.
Ehasoo sõnul saaks e-õppe võimaluste suurendamisel laste ranitsad kergemaks. Õpikute ja töövihikute asemel võiks rohkem kasutada ka töölehti, mis saab internetti üles laadida, arutles noormees. Rolli mängib siinkohal ka õpetajate ja klassijuhatajate suhtumine. «Kui on teada, et selle õppeaine materjal ei lähe järgnevatel päevadel vaja, siis võiks olla ka võimalus seda kooli jätta.» Samuti tunnustas ta õpetajaid, kes juba tunniplaani koostades pööravad tähelepanu ranitsa raskusele.
Koolikotte kaalutakse 10.-14. oktoobrini ning kampaania kestab terve nädala vältel. Kampaaniat viivad algklasside seas läbi vabatahtlikud õpilased üle Eesti. Saadud tulemused saadetakse Eesti õpilasesinduste liitu, kus võrreldakse ja analüüsitakse eelmiste aastate andmeid selle aasta tulemustega. Kampaania lõpuks selgub, kas ja kui palju on tulemused võrreldes eelmiste aastaga muutunud. Selle põhjal saame leida ka vajalikke lahendusi laste tervise parandamiseks ja koolirõõmu suurendamiseks.


description: Siseminister Hanno Pevkur ütles vastvalitud presidendi Kersti Kaljulaidi turvamise kohta, et pärast ametisse nimetamist hakkab ta sõitma sama autoga, millega president Ilves praegu ning et läbi tuleb rääkida ka lahendused Kaljulaidi kodu turvamiseks.

title: Pevkur turvameetmetest: just neil minuteil saab Kaljulaid briifingu, kuidas tema elu hakkab välja nägema

maintext:
«Sellest hetkest kui otsus on langenud, tuleb inimesele peale ka kaitse, ehk isikukaitsemeeskond on komplekteeritud ja võttis täna Kersti Kaljulaidi turvamise enda õlule ja nüüd just neil minutitel Kersti Kaljulaid saab ka esimese briifingu selle kohta, kuidas tema elu edaspidi hakkab välja nägema,» ütles Pevkur.
Pevkuri sõnul on praegu Eesti vabariigis kaitse all kolm inimest – need on president, kes on hetkel ametis, president, kes on valitud ja peaminister.


description: Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Usuteaduse Instituut tähistab oma 70. aastapäeva kahepäevase kongressiga «Reformatsioon 500 – vaimsus, kultuurimõjud, perspektiivid». Kongressi ülekannet saab vaadata Postimehe vahendusel.

title: Otseülekanne kongressilt: reformatsioon 500 - vaimsus, mõjud, perspektiivid

maintext:
Tänavu tähistatakse 500 aasta möödumist luterliku reformatsiooni algusest. Reformatsiooniga seonduvad mitmed impulsid, mis on olulised eeskätt õhtumaises kultuuriruumis, aga on ka üleilmselt avaldanud mõju kiriku, usu ja inimese mõistmisele, kujundades ühtlasi ühiskondlikku elu ja arengut.
Sel teisipäeval ja kolmapäeval rahvusraamatukogus peetava kongressi eesmärk on käsitleda usupuhastuse vaimsust ja keskseid arusaamu ning avada reformatsiooni mõju Eesti kontekstis.
Sõna võtavad erinevate valdkondade esindajad, kes peale pilguheidu minevikku arutlevad kriitiliselt ka selle üle, kuidas võiks reformatsiooni pärand olla inspiratsiooni allikaks tänases ja homses Eestis.
Kongress toimub EELK Usuteaduse Instituudi kui eestikeelse teoloogilise hariduse järjepidevuse kandja 70. aastapäeva puhul.
Vaata kongressi programmi Usuteaduse Instituudi kodulehelt.


title: Viis eestlast lähevad Euroopa merepiiri valvama

maintext:
Täna hommikul tõstetakse Tallinna kordoni patrullpaat M-15 piirivalvesadamast treilerile. Nädalase teekonna jooksul jõuab paat mööda maismaad Ateenasse ning seejärel parvlaevaga Kalymnose saarele, kus varem ei ole Frontex’i (Euroopa piiri- ja rannikuvalve amet) koordineerimisel ükski patrullpaat veel töötanud.
Paadi meeskonnas on neli liiget ning lisaks üks sideohvitser, kes hakkavad töötama Pireuse rahvusvahelises koordineerimiskeskuses. Meeskonna ülesandeks on patrullida mereala ja valvata Euroopa Liidu välispiiri, takistada ebaseaduslikke piiriületusi ning päästa inimelusid. Kava kohaselt jääb patrull-laev Kalymnose saare lähistele detsembri lõpuni, ebaseadusliku rände olukorrast lähtuvalt võidakse meie paadi teenistusaega Kreekas pikendada kuni märtsini.
PPA integreeritud piirihalduse büroo juht Helen Neider-Veerme sõnul on pingelise rändeolukorra tõttu Frontexi uue määrusega ootused liikmesriikidele veelgi suurenenud. Eesti kohustuseks on kiiret lahendust vajavate olukordade jaoks saata Frontexi käsutusse kuni 18 ametnikku ja anda kasutada erinevaid piirivalvamise vahendeid.
«Ühelt poolt on see liikmesriikidele kohustus, kuid teisalt kahtlemata ka meie ametnike võimalus otse kriisi keskmes olles saada väärtuslikke teadmisi ja kogemusi, mida Eestis tegutsedes kasutada. Rändekriisiga tegelemisel on oluline iga liikmesriigi reaalne panus välispiiri valvamisse. Kõik ebaseaduslikud piiriületused tuleb avastada, piiriületajad tuvastada ja menetlused korrektselt läbi viia. Kõige olulisem on aga merel hätta sattunute päästmine,» sõnas Neider-Veerme.
Kalymnose saar asub Türgi rannikust kaheksa meremiili kaugusel tuntud turismisaarte Kosi ja Lerose vahel. Kuigi võrreldes 2015. aastaga on ebaseaduslik sisseränne vähenenud, muutuvad inimsmugeldajate poolt kasutatavad võtted ja asukohad pidevalt. Ebaseadusliku tegevuse näitena peeti hiljuti Kreeka ametivõimude poolt Kalymnose sadamas kinni kiirpaat 18 ebaseadusliku sisserändajaga.
Varasemalt on PPA ametnikud osalenud Frontexi merepiiride sektori ühisoperatsioonidel patrullpaadiga Lampedusa saarel Itaalias ning Kreeka ja Türgi vahelisel merepiiril Chiose ja Samose saarte lähistel. Praegu on Frontexi ühisoperatsioonide raames Kreekas patrulllennuk Kalamata lennuväljal ning Lesbose saarel 6-liikmeline väljasaatjate üksus ja kodakondsuse tuvastaja.


description: Valitsuse strateegilise kommunikatsiooni nõunikuna asus tööle Liis Lipre-Järma, kinnitas valitsuse kommunikatsioonibüroo.

title: Valitsuse strateegilise kommunikatsiooni nõunikuks sai Liis Lipre-Järma

maintext:
Liis Lipre-Järma töötas seni Toomas Hendrik Ilvese kantseleis Kadriorus, kus ta oli presidendi kantselei välisosakonna nõunik.
Varasem valitsuse kommunikatsioonibüroo strateegilise kommunikatsiooni nõunik Ilmar Raag liitus suve lõpus kaitseväe missiooniga Malis, mistõttu otsis riigikantselei tema asemele uut nõunikku. Raag läks missioonile tõlgiks.
Raag ütles toona, et talle on Mali missioon väljakutse, millest ei saa keelduda. «Ma olen juba 15 aastat reservohvitser ja alati, kui kaitsevägi kutsub, siis ma lähen. Paraku ei saa sellest täna veel pikemalt rääkida, sest missioon ise stardib alles suve lõpus. Ja mõistagi ei saa seetõttu ka lahkumisest rääkida,» rääkis ta.
Raag lisas, et tema esmane soov on aidata kaasa uue nõuniku leidmisele ning seejärel toetada teda uude rolli sisseelamisel.


description: Kuus aastat tagasi telesaates «Õhtusöök viiele» ärinaise ja nelja lapse emana tuntust kogunud Kelly Maasikas on lühikese aja jooksul juba teist korda kohtu ees, seekord süüdistab prokuratuur teda eksabikaasa tapmisele kihutamise katses.

title: Kokasaates tuntust kogunud ärinaist süüdistatakse eksabikaasa tapmisele kihutamise katses

maintext:
Tänavu septembris kohtusse jõudnud kriminaalasjas süüdistatakse 43-aastast Kelly Maasikat selles, et ta kihutas 28-aastast meest oma endise abikaasa, ettevõtja Andre tapmise katsele ja avaliku korra raskele rikkumisele.
Lääne ringkonnaprokuratuuri esitatud süüdistuse järgi püüdis praegu vahi all viibiv Taivar mullu oktoobris Kelly kihutusel tappa Kohila vallas viimase väidetavalt vägivaldset endist abikaasat. Taivar sooritas kannatanu suunas kaks lasku, mis ei tabanud. «Sellega pani ta toime tapmiskatse ning tulirelva ja laskemoona ebaseadusliku käitlemise,» selgitas Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Annely Erm.
Hiljem ründas Taivar taas Kohilas avalikus kohas Maasika endist abikaasat kirvega, millega tekitas mehele füüsilist valu ja kehavigastuse. Ühtlasi süüdistatakse Taivarit kahes varguses kauplustest, kust ta võttis rõivaid ja alkoholi.
Taivarile relva laenanud ja selle hiljem peitnud Tõnu (47) sai samas kriminaalasjas süüdistuse tulirelva ja laskemoona ebaseaduslikus käitlemises ning tapmiskatsele kaasa aitamises.
Harju maakohus mõistis Kelly Maasika esimest korda kriminaalkorras süüdi kehalises väärkohtlemises mullu märtsis. Nelja lapse ema lõi toidupoe parklas võhivõõrale naisele rusikaga näkku. Maasikas sai kolmekuulise tingimisi vanglakaristuse ühe aasta pikkuse katseajaga.
Kriminaalasja kohtueelse uurimise viis läbi Lääne prefektuur ja juhtis Lääne ringkonnaprokuratuur.


description: Ka täna puhub Eestis tugev tuul, mis häirib laevaliiklust saarte ja mandri vahel ning viib sadadest kodudest elektri. TS Laevad hoiatas pärastlõunal, et veelgi halvenenud ilmaolude tõttu võib peagi Hiiumaa liinil laevaliiklus täielikult seiskuda, parvlaev Regula väljus siiski kella 16 ajal Rohuküla sadamast.

title: Tugev tuul häirib jätkuvalt laevaliiklust,

maintext:
16.49. Elektrita üle 800 majapidamise. Tugevate tuulepuhangute tõttu on kella 16.49 seisuga Elektrilevi kodulehe andmetel elektriühenduseta 828 majapidamist ning kõige rohkem katkestusi on Järvamaal (386) ja Hiiumaal (208).
16.40. Ööl vastu pühapäeva kirde- ja idatuul veidi nõrgeneb, kuid seda vaid üürikeseks. Homme päeval tugevneb tuul uuesti ning puhanguid on taas 15, rannikul 17-20 m/s. Ilm püsib selgimistega peamiselt sajuta.
16.05. Parvlaev Regula väljus Rohuküla sadamast ning asus teele Heltermaa poole. Kapten otsustab selle, kas ilmaolud lubavad Heltermaalt väljuda, vahetult enne järgmise reisi algust kell 17.30. Rohukülast said kõik autod laevale, Heltermaal on ootamas viis autot, teatas TS Laevad.
TS Laevad palub jälgida operatiivset infot praamid.ee kodulehel.
15.15. TS Laevad andis teada, et tuul tugevneb ja seega suureneb oht, et Saaremaa liinil jääb seisma parvlaev Ionas. Kapten sõidab nii kaua, kui tuul vähegi lubab. Reisijaid teenindab edasi parvlaev Hiiumaa.
14.50. «Kella 14.50 seisuga on oht, et Hiiumaa liinil seiskub laevaliiklus peagi täielikult, sest merevesi on taas langenud alla kriitilise taseme ning tuul on niivõrd tugevnenud, et ka parvlaev Harilaid ei saa sõita. Palume reisijatel võimalusel sadamasse ootama mitte tulla,» teatas TS Laevad.
Piletid saab tagastada lehel www.praamid.ee, valides «Abiks reisijale -> Pileti muutmine ja tagastamine». Ilmaolude tõttu ära jäänud reiside puhul tagastustasu ei võeta.
Laevade kaptenid teevad jooksvalt otsuseid selle kohta, kas ilm lubab liinile minna või mitte. Niipea, kui laevaliiklus on võimalik, see ka taastub.
14.10. Parvlaev Regula väljub kell 14.30 Heltermaalt Rohuküla suunas. «Ilmaolud on kehvad ja merevee tase on taas keeranud langusele. Seega on oht, et järgmised reisid ei toimu taas plaanipäraselt. Palume võimaluse korral reisi edasi lükata,» teatas TS Laevad.
11.30. Neljapäevast halbade ilmaolude tõttu kõik kiirlaevade väljumised tühistanud Linda Line hakkab taas sõitma pühapäeval.
11.03. Kihnu Veeteede teatel on tugeva tuule tõttu täna mitme laevaliini sõidugraafikud häiritud. Nii võib esineda häireid reisiparvlaev Subsea Seveni õhtuses väljumises.
Tugeva tuule tõttu tühistati reisiparvlaev Wrangö väljumised kell 7.30 Kelnasest ja kell 9 Leppneemest. Häireid võib esineda ka õhtustes väljumistes ning Laevafirma palub jälgida teateid kodulehel.
10.35. Parvlaev St Ola väljub Rohukülast kell 11.15.
5.50. Kell 6.30 alustab parvlaev Regula Rohukülast graafikujärgse väljumisega ning sõidab vastavalt graafikule kuni ilmaolud lubavad. Ära jääb parvlaev St Ola väljumine kell 6.30 Heltermaalt. Ilmaprognoos tänaseks ei ole soodne ning seetõttu võib laevaliikluses ka täna esineda häireid.
Ilmateenistuse andmetel kõigub veetase Väinameres 50-60 sentimeetrit keskmisest tasemest madalamal. Kirdetuul puhub rannikul ja saartel 15, puhanguti 20-23 m/s.
Riigi ilmateenistuse hoiatuste kaart - kollane tähistab esimese astme hoiatust.
Endiselt kehtib ilmateenistuse antud esimese astme hoiatus seitsmele maakonnale: Saaremaa, Hiiumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Harjumaa, Ida-Virumaa ja Lääne-Virumaa. See tähendab, et ilm võib teatud olukordades olla ohtlik ja soovitatav on jälgida edasist ilmaprognoosi.
Eile varahommikul hoiatas TS Laevad, et halbade ilmaolude tõttu võib ette tulla reiside tühistamisi nii Saaremaa kui ka Hiiumaa liinil ning arvestada tuleb pikkade järjekordadega sadamates.
Rahvas Harilaiule minemas. Foto: Mart Pärtel
Pärastlõunal võetigi parvlaevad St Ola ja Regula ülimadala veetaseme tõttu liinilt maha ning reisijaid jäi vedama vaid kõige väiksem parvlaev Harilaid. Hoiatati, et kui ilmastikuolud halvenevad, võidakse ka Harilaid liinilt maha võtta.
Olukorra võttis hästi kokku eile õhtul Rohuküla sadamas tehtud pilt, mida jagati Facebookis. «Ma pole enne sellist asja näinud, selline tunglemine,» kommenteeris Postimehele Hiiumaalt pärit neiu.
Reisijatel paluti võimalusel oma reis edasi lükata ning sadamasse ootama mitte tulla.
Madal veetase Rohuküla–Heltermaa vahelisel liinil on takistanud parvlaevade St Ola ja Regula tööd juba alates kolmapäeva hommikust.
Merefüüsik Tarmo Soomere sõnul on sügisene vee taandumine Eesti rannikul tingitud õhuvoogude muutustest Läänemerel – kui varem andsid sügiseti piirkonnas tooni tugevad edela- ja loodetuuled, siis nüüd puhub tuul aina sagedamini just ida- ja kirdesuunast.
Loe lisaks:


description: Keskerakonna, Vabaerakonna ja EKRE fraktsioonide esindajad kohtusid täna, et arutada peaminister Taavi Rõivase umbusaldusavalduse koostamist.

title: Keskerakond, Vabaerakond ja EKRE valmistavad ette Rõivase umbusaldamist

maintext:
Vabaerakond teatas, et on valmis osalema nii peaminister Taavi Rõivase umbusaldamisel kui ka sellele järgneva poliitilise olukorra lahendamisel, kui umbusaldusavaldus saab riigikogu koosseisu enamuse toetuse.
«Me näeme umbusaldusavalduse põhjusena ebaõnnestumisi maksu- ja majanduskeskkonna muutmisel, haldusreformi läbiviimisel, parvlaevanduse korraldamisel, samuti sotsiaalsüsteemi jätkusuutlikkusega seotud probleemide ignoreerimist,» ütles Vabaerakonna esimees Andres Herkel.
Vabaerakonna meelest pole sotsiaaldemokraatidel ja IRLil põhjust Taavi Rõivase mittemidagitegemise valitsusega kauem kaasa minna. «Ootame ka neilt otsustavust,» ütles Herkel.
Umbusaldusavalduse ettevalmistamisel oleks Vabaerakond valmis väiksemate koalitsioonipartnerite esindajatele pisut mõtlemisaega andma, mistõttu umbusalduse kiirkorras menetlusse andmine ei pruugi Vabaerakonna esimehe meelest olla väga praktiline.
«Mis puutub uue võimuliidu võimalikku moodustamisse, siis selleks võivad tekkida senisest paremad eeldused, kui Keskerakonnas toimub esimehe vahetus. Meie oleme valmis kaitsma selles protsessis oma põhimõtteid ega välista partnerina kedagi,» ütles Herkel.
«Saades aru vajadusest anda puhkust Reformierakonnale, kes on pika valitsuses olemisega enda täielikult ammendanud, kutsume ülejäänud partnereid koostööle, kus keegi ei välista kedagi. Meil poleks midagi selle vastu, kui isegi EKRE ja sotsiaaldemokraadid suurema eesmärgi nimel ühte valitsusse mahuksid,» lisas Vabaerakonna esimees.
EKRE fraktsiooni esimees Mart Helme sõnul peeti täna keskfraktsiooni esimehe Kadri Simsoniga nõu. Koosoleku sisu oli tema selgitusel täpsustamine, mida konkreetselt EKRE fraktsioon omalt poolt peaministrile ette heidab. «Täpsustada seda, mis on need asjad, mis on tagasikutsumise väärilised. Me panime enda ettepanekud lauale,» ütles Helme.
Eesmärgiks seati kõigi opositsioonisaadikute allkirjade saamine umbusaldusavaldusele. Kas toetust loodetakse saada ka IRList ja sotsiaaldemokraatidelt? «Mina ei ole seda toetust käinud küsimas, aga kindlasti me hakkame neil nööpi keerutama jah. Me ei forsseeri protsessi, vaid me ikkagi sooviksime valitsust vahetada,» rääkis Helme. Millal avalduse esitamiseni jõutakse, pole Helme sõnul veel selge.
«Hetkel tegeleme koos Vabaerakonna ja EKRE fraktsioonide juhtidega peaministri umbusaldusavalduse teksti koostamisega,» ütles Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ERRi uudisteportaalile.
«Loomulikult on igal fraktsioonil lisaks paljudele kokkulangevustele peaministri puudujääkide osas ka eripäraseid etteheiteid. Seega võtame aja, et kõik saaksid avaldusele täiendusi teha ning et seeläbi liituks sellega võimalikult palju rahvasaadikuid,» ütles Simson.
Peaministri umbusaldamise läbiminekuks on riigikogus vaja saada 51 häält.


description: Sotsioloog Juhan Kivirähk peab president Toomas Hendrik Ilvese toetuse languse põhjuseks oma ametiaja lõpus eelkõige juba kevadest peale kestnud presidendikampaaniat ja tema abielulahutust.

title: Kivirähk: Ilvese toetuse langus võib olla seotud perekondlike muudatustega

maintext:
«Presidendi toetuse languse põhiliseks põhjuseks võib pidada seda, et tema ametiaja lõpp on lähedal ja rahvas vaatab juba lootusrikkalt uue presidendi poole. Alates kevadest on presidendikampaania olnud väga hoogne ja rahva seas on olnud väga selged favoriidid. Selle taustal on ametisolev president varju jäänud,» ütles Kivirähk Postimehele.
Ta lisas, et venekeelse elanikkonna seas on Ilvese toetus olnud kogu aeg madal, kuid alates eelmise aasta lõpus hakkas riigipea toetus langema ka eestlaste seas. Kivirähki sõnul pole küll midagi katastroofilist, aga taasiseseisvumisaegsetest presidentidest lõpetab Ilves kõige madalama usaldusega.
«Tõenäoliselt avaldasid eestlastest vastajate seas presidendi toetusele mõju tema perekondlikud muudatused. Ootused presidendi käitumisele on kõrgemad kui tavainimeste puhul ja temalt oodatakse veidi teistsugust käitumist. Ilmselt ei vaadatud hea pilguga, et president seltskonnameedialt liiga palju tähelepanu saab,» rääkis Kivirähk.


description: Kurjategijad sooritasid tänavu üheksa kuuga koos katse staadiumisse jäänud süütegudega 33 tapmist ja mõrva ehk mulluse sama perioodiga võrreldes kuue võrra enam, selgub justiitsministeeriumi esialgsetest andmetest.

title: Üheksa kuuga sooritasid kurjategijad 33 tapmist ja mõrva

maintext:
Kui veel viie kuu möödumisel oli tapmisi ja mõrvu 12, siis juuni tõi sellele olulist lisa, paisutades arvu 20-ni. Juulis seevastu tapmisi ja mõrvu polnud, augustis oli neid aga seitse ning septembris kuus.
Mullu oli esimesel üheksal kuul koos katsestaadiumisse jäänud süütegudega 27 tapmist ja mõrva. Samas on varasemate aastatega võrreldes toimunud suur langus. Nii oli 2014. aastal üheksa kuuga 41, 2013. aastal 43 ja 2012. aastal koguni 59 tapmist ja mõrva.
Kogu möödunud aasta jooksul kaotas kuritegude tagajärjel elu 40 inimest, mis on kõigi aegade väikseim tulemus. Koos katsestaadiumisse jäänud süütegudega oli mullu 38 tapmist ja 12 mõrva, milles kaotas elu 40 inimest. Aasta varem oli tapmisi 42 ja mõrvu 13 ning elu kaotanuid 42, selgub justiitsministeeriumi andmetest.
Tapmisi ja mõrvu oli 2013. aasta jooksul kokku 62 ning neis kaotas elu 52 inimest. 2012. aastal oli tapmisi ja mõrvu kokku 80 ja hukkunuid 64, 2011. aastal olid need näitajad vastavalt 100 ja 65.
Näiteks 2005. aastal oli Eestis koos katsestaadiumisse jäänud süütegudega 137 tapmist ja 19 mõrva, milles kaotas elu 123 inimest.


description: Riigihalduse minister Arto Aas esitas valitsusele ettepanekud, kuidas muuta haldusreformi järel kohalike omavalitsuste rahastamist. Enda sõnul plaanib ta kohalike omavalitsuste rahastamises viimase kümne aasta suurimaid muutusi.

title: Aas tahab pärast haldusreformi muuta omavalitsuste rahastamist

maintext:
Aas selgitas, et muudatuste tegemisel tuleb arvestada, et teatud kohalike teenuste kulud on väljaspool keskusi jäävatel tagamaadel suuremad. Kavandatavate muudatustega saaks Aasa sõnul 2026. aastaks ääremaaliste, hõreda asustuse ja väiksemate tuludega omavalitsuste sissetulekuid suurendada rohkem kui 100 miljoni euro võrra.
Tasandusfondi kujundamisel tuleks edaspidi arvestada, et omavalitsustel, mille elanikud paiknevad hajusalt, kulub avalike teenuste osutamiseks rohkem raha, selgitab rahandusministeerium pressiteate vahendusel.
Edaspidi hakatakse neile ka tasandusfondist selle võrra rohkem raha andma. Tagamaade suuremaid kulusid arvestava meetme kaudu on kavas jaotada aastas 33 miljonit eurot.
Ühtlasi peaks tasandusfond senisest rohkem toetama suurema laste ja noorte osakaaluga piirkondi, kuna noortega seotud kulude osatähtsus on aastate jooksul tõusnud. Riigi eelarvestrateegiaga on kohalike omavalitsuste tulubaasi suurendamiseks arvestatud 2019. aastaks 15 miljonit eurot ja 2020. aastaks 25 miljonit eurot.
Riigihalduse minister teeb valitsusele ettepaneku suurendada füüsilise isiku tulumaksust kohalikele omavalitsustele laekuvat osa aastatel 2019–2023 järk-järgult praeguselt 11,6 protsendilt 0,53 protsendipunkti võrra 12,13 protsendile. Sellega taastataks omavalitsustele minev üksikisiku tulumaksu osa 2009. aasta tasemele ja kõigi omavalitsuste tulumaksulaekumine kasvaks 4,6 protsenti. Aastaks 2026 saaksid omavalitsused 65 miljonit eurot rohkem ning sellest pool läheks keskmise ja väiksema tuluga valdadele ja linnadele.
Valdade ja linnade võimekuse ühtlustamiseks tuleks järk-järgult muuta füüsilise isiku tulumaksu jaotamist, nii et aastal 2026 jaguneks selle omavalitsustele ette nähtud osast 60 protsenti vastavalt nende elanike arvule. Ülejäänud 40 protsenti maksutulust jaguneks nagu praegu, maksumaksjate elukoha järgi. Osa vaesemate piirkondade põhitulude kasvaks elaniku kohta 20 protsenti või rohkemgi. Ühegi linna ega valla tulud võrreldes eelmise aastaga ei väheneks.
Muudatuse rakendamine järk-järgult tähendaks, et ümberjaotus tehtaks maksutulu juurdekasvu arvel. Nii oleks elanike arvu järgi jaotatava üksikisiku tulumaksu osa 2019. aastal 8 protsenti ja see kasvaks igal aastal jõudes 2026. aastaks 60 protsendile. Prognoosi järgi suurendaks see väiksemate tuludega omavalitsuste sissetulekuid kokku täiendavalt 55 miljonit eurot. Muudatuse eesmärk on tagada elanikele avalikud teenused kõikjal sarnasel tasemel hoolimata elukohast.
Lisaks tuleks omavalitsuste finantsautonoomia suurendamiseks muuta maamaks kohalikuks maksuks, nii et kohalik omavalitsus saaks seada seadusega ette nähtud piires maksumäärasid ja otsustada maksuvabastuste üle.
Riigihalduse minister Arto Aas tutvustab ettepanekuid valitsuse kabinetinõupidamisel. Juhul kui valitsus ettepanekutele oma põhimõttelise heakskiidu annab, arutab rahandusministeerium täpsemad tingimused omavalitsustega läbi ja esitab järgmise aasta jooksul muudatuste jõustamiseks vajalikud eelnõud. Uus rahastamise kord saaks hakata kehtima 2019. aasta alguses.
Tasandusfond on igal aastal riigieelarves ette nähtud toetus nõrgema tulubaasiga kohalikele omavalitsustele. Tasandusfondi eesmärk on ühtlustada nende võimalusi avalike teenuste osutamisel. Tasandusfondi kaudu jaotatavate vahendite kasutamise üle otsustavad toetust saavad omavalitsused ise.
Erakonnakaaslasest peaminister Taavi Rõivas juba kiidab pressiteate vahendusel Aasa ettepanekuid. «Kindlasti tekitavad ettepanekud diskussiooni ja vajavad laiemat arutelu. Minister Aasa välja pakutud plaan aitab kaasa tugevamate omavalitsuste tekkele ja toetab haldusterritoriaalse reformi eesmärke,» lausus Rõivas.
«Reformi jõustumisel astume olulise sammu skandinaavialiku omavalitsusmudeli poole,» lisas peaminister.
Riigihalduse ministri Arto Aasa sõnul tooksid muudatused kaasa suurimad muutused kohalike omavalitsuste rahastamises viimase kümne aasta jooksul. Muudatused rahastusmudelis saavad jõustuda alles pärast omavalitsuste ühendamist.


description: Riigikogu rahanduskomisjoni tänasel istungil käsitleti koos majandus- ja taristuminister Kristen Michaliga ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate suurte taristuprojektide rahastamist, teatas riigikogu pressiteenistus.

title: Tuleval aastal algab Tallinna-Tartu maantee ehitus

maintext:
Rahanduskomisjoni esimees Remo Holsmer pidas tähtsaks tuleval aastal Tallinna-Tartu maantee ehitust Koselt-Mäoni. «Projekt on oluline ja selleks on ettenähtud 170 miljonit eurot,» ütles Holsmer.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala kulud kasvavad tuleval aastal enam kui 40 miljoni euro võrra ja moodustavad 704,4 miljonit eurot.
Holsmer ütles, et mahukas on nii riigimaanteede kui ka kohalike omavalitsuste teede rajamine. Riigimaanteede projektidest on veel ulatuslikumad Tallinna ringtee ehituse teine etapp, mille hulgas on ka Juuliku sõlm, Narva maantee liiklussõlmede ehitus, Pärnu-Ikla maantee sõlmpunktid. Algab Põltsamaa-Tartu maantee möödasõidualade ehitamine, ehitustegevus on kavas ka Tallinna-Pärnu ja Pärnu-Rakvere-Sõmeru teelõikudel.
Kohalike omavalitsuste teede projektidest on tähtsal kohal Tallinna oluliste liiklussõlmede – Haabersti ja Russalka ristmiku – ehituse rahastamine. Tallinnas rekonstrueeritakse ka Gonsiori tee. Tartus on idapoolse ringtee ehitusel kolm etappi, Narvas aga TNT transiiditee rekonstrueerimine.
Kõigi nende ettevõtmiste rahastamine toimub välisabist laekunud vahendite tugeval toetusel. Rida investeeringud suunatakse raudtee, parvlaevaliikluse ja lennuliikluse korraldamisega seotud mahukatesse projektidesse.
Riigikogu neljarealise Tallinna-Tartu maantee toetusrühm arutab kolmapäeval Kose-Mäo ja Mäo-Tartu maantee lahendusi. Maanteeameti peadirektor Priit Sauk tutvustab toetusrühmale Mäo-Tartu taristuinvesteeringute kava.
Toetusrühma esimehe Kristjan Kõljalgi sõnul soovib toetusrühm saada infot Tallinna-Tartu maantee ehituse kohta Mäost Tartuni. «Maanteeamet alustab järgmisel aastal Kose-Võõbu lõigul pinnase ettevalmistustöödega. Kui Tallinna-Tartu maantee neljarealise osa pikendamine Koselt Mäoni on paigas, siis Mäost Tartuni on räägitud nii möödasõiduradadega kui ka neljarealisest teest,» ütles Kõljalg.


description: Politsei palub inimeste abi leidmaks 16-aastast Kristiinat, keda on otsitud juba kevadest.

title: Politsei otsib maikuust kadunud 16-aastast tüdrukut, kelle elu võib olla ohus

maintext:
Politsei on 16-aastast Kristiinat otsinud alates maikuust, kui ta ei naasnud kodukülastuse järgselt Maarjamaa Hariduskolleegiumi Emajõe õppekeskusesse Tartumaal Kaagveres, teatas Põhja prefektuur.
Kuigi neiu täpne asukoht on teadmata, õnnestus noorsoopolitseinikul temaga telefoni ja sotsiaalmeedia vahendusel suhelda. Viimasel ajal pole Kristiinaga aga ühendust saadud ning ta pole ka lastekodusse naasnud. Suvekuudel märgati neiut liikumas Harjumaal Kernu vallas.
Korrakaitsjad on lähedastelt ja sõpradelt neiu liikumissuundade ja paiknemise kohta infot kogunud ja tema võimalikke viibimispaike kontrollinud, kuid teda tabada ei ole õnnestunud.
Sõltuvusprobleem
Politsei palub inimeste tähelepanekuid Kristiina osas, kuna tal võib olla sõltuvusprobleem ning meelemürke tarbides võib tema elu ja tervis olla ohus.
Kõhna kehaehitusega Kristiina on ligi 165 cm pikk ning tal on pruunid juuksed. Neiu on ka varem ära jooksnud ning liigub peamiselt Harjumaal.
Kõigil, kellel on infot Kristiina asukoha kohta, palub politsei võtta ühendust telefoninumbril 672 8300 või 112.


description: Täna lõppes Lätis kümnepäevane rahvusvaheline demineerijate õppus Detonaator 2016, kus osalenud kuus Eesti kaitseväelast tegid kahjutuks 80 lõhkekeha.

title: Eesti demineerijad leidsid Lätist 80 lõhkeha

maintext:
Õppuse eesmärk oli teha ohutuks endisel lahingumoonalao territooriumil leiduvad lõhkekehad ning harjutada koostegutsemist teiste riikide demineerijatega.
1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni demineerimiskeskuse ülema leitnant Karmo Saare sõnul annab sellisel territooriumil tegutsemine väga häid praktilisi kogemusi. «Meie meeste peamine ülesanne on muuta elu ohutumaks, tehes kahjutuks lõhkekehi nii Eestis kui ka teistes riikides,» ütles leitnant Saar.
Saare sõnul aitab Lätis peetud õppus kaitseväelastel valmistuda ka Afganistani jätkumissiooniks, kus kaitseväe demineerijatel tuleb tegeleda nii terroristide valmistatud kui nõukogude armeest maha jäänud lõhkekehadega.
Õppusel osales üle 140 kaitseväelase Lätist, Taanist, Eestist, Leedust, Luksemburgist, Norrast, Saksamaalt, Belgiast ning Rootsist. Samuti osalesid vaatlejatena Sloveenia, Ukraina, Kanada ja Ungari esindajad. Kokku leiti 7-hektariliselt maa-alalt ligi 1000 lõhkekeha. Õppus toimus Lätis endisel lahingumoonalao territooriumil Cekules, mis oli kasutusel aastatel 1920-1995.
Algselt Läti kaitseväe jaoks ehitatud lao territooriumi on lisaks lätlastele kasutanud nii Saksamaa kui Nõukogude Liit. Teise maailmasõja ajal lasti toona sakslaste laskemoonalaona kasutusel olnud kompleks partisanide poolt õhku, mille tulemusena paiskus lõhkemata lahingumoon laiali. Peale sõda kasutas sakslaste puhastatud ja taastatud kompleksi edasi Nõukogude armee.
Ladude territooriumi puhastamine algas 1994. aastal, igal aastal leitakse ning neutraliseeritakse Cekules üle 1000 ühiku ohtlikku lahingmoona.


description: Keskerakonna esimees Edgar Savisaar üritas laupäeval erakonna volikogu alguses oma poliitilise ettekande lõpus kohe hääletusele panna partei kongressi toomise Tallinna, kuid volikogu esimees Kalev Kallo hääletust siiski ei võimaldanud.

title: Savisaare katse kongressi asukohta muuta esialgu luhtus

maintext:
Savisaar alustas oma kõnet mõttega, et Keskerakonna jaoks on ülimalt oluline säilitada erakonna iseseisvus – palju räägitakse, kellele tuleks meele järele olla, kas meeldida rohkem Isamaa ja Res Publica Liidule või olla Konservatiivse Rahvaerakonna soosingus, märkis Savisaar.
«Teeme ühe asja selgeks, kõige tähtsam on erakondadele antud hääled. Meie olemise alus on valijate antud toetus ja kõik muu tuleb pärast. Kui me tahame valida Keskerakonnale juhti, nagu valiti Eestile president, siis võiksime ju kutsuda kohale Eiki Nestori, kes kutsuks kokku vanematekogu, ja erakonna juht saaks paika,» rääkis Savisaar, kelle sõnul oleks aga see oma näo kaotamine. «Ja seda mängu ma kaasa ei mängi.»
Ta avaldas kahetsust, et Keskerakond on pikka aega tegelenud vaid siseasjadega ning samal ajal on fraktsiooni hääl jäänud väga vaikseks. Savisaare sõnul jäi ta nõusse erakonna erakorralise kongressi korraldamisega, sest leidis, et sellele vastu seismine poleks olnud seda väärt. Aga kui kongress tuleb erakorraline, siis peab see ka sisult olema erakorraline ning oluline on, et kongress tuleks demokratlik, rõhutas Savisaar.
«Palju on räägitud, et erakonnas peaksid kaduma leerid. Sellel saavutamiseks tuleb alustada kongressist,» ütles Savisaar, vihjates asjaolule, et kongressil peaksid saama osaleda kõik Keskerakonna liikmed. «Ma ei usu, et kohale tuleb 15 000 liiget, arvan, et tuleb kolm-neli korda vähem, kuid kõik peavad saama osaleda, kui nad tahavad seda,» märkis Savisaar.
Ta lisas, et nii suure ürituse korraldamine oleks logistiliselt kõige otstarbekam just Tallinnas ning Paide, kuhu mahuks ära vaid 1000 inimest, pole hea paik. «Oleme teinud julgeid ja uusi asju, see ongi meie nägu,» julgustas Savisaar korraldama kõigile liikmetele avatud kongressi.
«Teen ettepaneku panna suure kongressi korraldamine volikogus hääletamisele,» üllatas Savisaar laupäeval Keskerakonna volikogu. Volikogu juht Kalev Kalle ütles seepeale, et päevakorra järgi ei saa siiski kohe hääletust korraldada.
«Võtan teadmiseks, et erakonna esimehe ettepanekut ei võetud arvesse,» lisas seepeale Savisaar ja lõpetas kõne.


description: Täna hommikul jõudsid Paldiski Põhjasadama kaudu Eestisse esimesed Hollandist ostetud jalaväe lahingumasinad CV9035.

title: Esimesed 12 lahingumasinat jõudsid Eestisse

maintext:
12 jalaväe lahingumasinat CV9035 ning üks naastetank jõudsid täna hommikul laevaga Paldiski Põhjasadamasse. Seal laaditakse need treilerile ja toimetatakse Tapale 1. jalaväebrigaadi linnakusse, ütles kaitseväe pressiesindaja nooremleitnant Simmo Saar.
Eesti kaitseminister Sven Mikser ja Madalmaade Kuningriigi kaitseminister Jeanine Antoinette Hennis-Plasschaert kirjutasid 2014. aasta detsembris Hollandis Haagis alla lepingule 44 kaasaaegse jalaväe lahingumasina CV 9035NL ja tanki Leopard 1 baasil ehitatud toetusmasina ostuks.
Ostulepingu maht on 138 miljonit eurot, mis hõlmab ka tööriistakomplekte lahingumasinate hoolduseks, Eesti kaitseväelaste väljaõpet, varuosi ja laskemoona. Esimesed lahingumasinad jõudsid Eestisse täna, lepingu järgi oma masinate Eestisse jõudmise aeg 2016-2018.
CV9035NL on Rootsis Madalmaade Kuningriigi maaväe tarvis välja töötatud Combat Vehicle 90 (CV90) perekonna jalaväe lahingumasin. Tootja on BAE Systems Hägglunds AB. CV90 võeti relvastusse 1990ndate keskel.
Masinal on kõrge soomuskaitse, mis vastab NATO standardile, see on relvastud 35-mm Bushmaster III kahuriga, mille moodne sihtimissüsteem lubab hävitada sihtmärke käigult.
Hollandi kaitsevägi võttis relvastusest maha kahe pataljoni jagu CV9035NL, millest ühe pataljoni tehnika pandi müüki.
CV90 on Hollandi, Taani, Norra, Šveitsi, Soome ja Rootsi kaitsejõudude relvastuses. Masinad on end tõestanud Afganistani rasketes oludes. Need on moodsad, Põhjamaadele loodud lahingumasinad, mis jäävad riikide relvastusse veel aastakümneteks, teatas kaitseministeerium.
Jalaväe lahingumasin on maastiku suure läbimisvõimega, roomikutel, kõrge soomuskaitsega ja suure tulejõuga ning suudab seepärast võidelda koos tankidega. Ratassoomuk ei suuda reeglina tankidega igal lahinguväljal sammu pidada.


description: Tallinna ringkonnakohus jättis täna rahuldamata OÜ Autorollo pankrotihaldurite hagi Rain Rosimannuse, Keit Pentus-Rosimannuse, Autorollot nõustanud advokaadi Siim Roode ja NJORD Advokaadibüroo OÜ ning Siim Roode kontrolli all olnud Osaühingu Roode & Partnerid vastu.

title: Ringkonnakohus jättis Autorollo hagi rahuldamata

maintext:
Kohtu pressiesindaja sõnul tühistas ringkonnakohus tänase otsusega osaliselt Harju maakohtu 2014. aasta suvel tehtud otsuse ning tegi tühistatud osas uue otsuse, millega jättis OÜ Autorollo pankrotihaldurite Martin Krupi ja Katrin Prüki nõuded Siim Roode, Keit Pentus-Rosimannuse, Siim Roode ja NJORD Advokaadibüroo OÜ vastu rahuldamata. Otsusele võib kassatsioonkaebuse esitada 30 päeva jooksul.
Riigikohus jättis tänavu kevadel osa hageja nõudeid kostjate vastu rahuldamata, kuna nõude aluseks esitatud asjaolud jäid maa- ja ringkonnakohtus osaliselt tõendamata. Ülejäänud nõuete osas tühistas riigikohus ringkonnakohtu otsuse materiaalõiguse vale tõlgendamise ja menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu ja saatis asja uueks arutamiseks Tallinna ringkonnakohtule.
OÜ Port One omanik ja Autorollo suurim võlausaldaja Teet Järvekülg ütles ringkonnakohtu tänast otsust kommenteerides, et otsus tundub halva unenäona. «Kuid vaatamata sellest otsusest järelduvale (hagejad on ebaadekvaatsed), kinnitan – Autorollo pankrotipesas on tegutsenud täie mõistuse juures olevad isikud. Meil puudub vajadus oma aega ja ressursse välamõeldiste peale kulutada, meil puudub soov poliitikas osaleda,» teatas ta.
Tema sõnul on hagi esitatud kümnetele ja kümnetele väga kaalukatele faktidele ja nendevahelistele seostele tuginedes. «Need tõendid andsid meile veendumuse, et Autorollo pankrot viidi läbi Rosimannuste taktikepi all ja Väino Pentus on lihtsalt tankist, patuoinas. Kinnitan uuesti – mulle ja minu abikaasale tehti pankroti alguses läbi advokaat Roode ettepanek asuda kokkuleppele Autorollo tühjendajatega ning saada varade väljaviimisettevõtte Autohills kaasosanikuks. See on fakt,» ütles ta.
«Kui oma arust asusime algselt võitlema nahaalse ettevõtte tühjaksvarastamise vastu, mida meie oma silme all karistamatust tunnetades läbi viidi, siis asjasse süvenedes ilmnesid viited korruptsioonile, ringkaitsele ja valitud isikute huvides teostatavale toimingutele eri ametkondades,» kirjutas Järvekülg.
Ta tõi näiteks Kredexi mittemõistliku tegevuse 2008. aastal Autorollole garantii andmisel ja hiljem väljamaksmisel, kriminaalasja venitamise ja tõendite eiramise, valikulise uurimise, kadunud 3,5 miljoni krooni saatuse mitteväljaselgitamise uurimisorganite pooltm rahapesubüroo uurimise imiteerimise, Rosimannuste sisuliste ütluste andmise vältimise nii kriminaal- kui ka tsiviilasjas, samuti maksuameti ebatavaliselt jõuetu protsedeerimise Autorollost teistesse ettevõtetesse välja viidud varade osas. Samuti nimetas ta riigikantselei varjamatut soovi pankrotipesale tõendeid mitte edastada ning Väino Pentuse erakordselt kiiret pankrotistamist ja võlgadest vabastamise menetluse läbiviimist.
«Omame tõendeid, milles kostjad on otseselt oma osalust ja positsiooni Autorollo loos kinnitanud, samuti ka kaudseid tõendeid erinevatelt tunnistajatelt. Väga raske on neid fakte kuidagi teisiti näha, kui me seda teinud oleme. Me ei saa iseendale valetada,» märkis Järvekülg.
See, et nüüdse kohtuotsusega on mustana tundunud asjad valgeks saanud, on tema hinnangul erakordne. «Aga jah – prokuratuuri uurimine antud asjas oli samuti erakordne. Seega – ei midagi uut. Kui me keeldume oma alasti kuningaid märkamast, siis häda meile,» ütles ta.


description: Värske presidendikandidaat Kersti Kaljulaid on öelnud, et kui ta presidendiks saab, tahaks ta elada oma kodus, mitte Kadriorus. Sellisel juhul tagab politsei ööpäevaringse kaitse tema elukohas.

title: Kaljulaid sooviks presidendiametis jääda elama oma praegusesse elukohta

maintext:
Kui Kaljulaid esmaspäeval järgmiseks presidendiks valitakse, võtab politsei ta kohe enda kaitse alla. See tähendab, et tagatud on ööpäevaringne ihukaitse, samuti võetakse valve alla tema elukoht Nõmmel. Endiselt jääb kaitse alla ka hetkel veel ametis olev president.
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja sõnul ei saa turvalisuse huvides täpsemalt rääkida, kuidas kaitsmine käib, ent nii palju saab öelda, et põhimõttelisi erinevusi riigi esinduspere kaitsmisel elukohta silmas pidades ei ole.
Kersti Kaljulaidil on e-kinnistusraamatu andmetel neli kinnistut Tallinnas ja üks Harku vallas Vääna-Jõesuus. Tallinnas Mustamäe linnaosas Nõmme piiril on Kaljulaidil kaks korterit erinevates kortermajades. Samuti omab ta korterit Mustamäel Keskuse tänaval. Nõmmel Külmallika põigus kuulub talle kinnistu (1009 ruutmeetrit) ning veel suurem kinnistu on Kaljulaidi nimel Vääna-Jõesuus (1960 ruutmeetrit).


description: Riigikogu riigikaitsekomisjoni liikme ja erukindral Ants Laaneotsa sõnul käisid värske riigikaitse arengukava ümber tulised vaidlused, et prioriteedid paika saada, lõpptulemust peab ta aga edasiviivaks.

title: Laaneots riigikaitse arengukavast: selle üle käisid tulised vaidlused, probleem on rahapuuduses

maintext:
Riigikaitse arengukava aastateks 2017–2026 näeb ette, et riik loob järgmise kümne aasta vältel kaitseväkke küberväejuhatuse, soetab liikursuurtükid ja kasvatab hüppeliselt ajateenijate hulka. Tankide ja keskmaa-õhutõrjekomplekside ost lükkub aga edasi.
«Kogu probleem on rahapuuduses,» märkis Laaneots. «Meil olid tulised ja pikad vaidlused selle üle, mis on prioriteet ja mis mitte.»
Mis puudutab tankide ostu edasilükkumist, oli Laaneots üks neist, kes seda ei pooldanud. Ent lõpuks leiti kompromiss. Nimelt soetab Eesti tankide asemel liikursuurtükid, mida on Laaneotsa sõnul samuti väga vaja. «Põhimõtteliselt asendasime ühe asja teise vastu ehk leidsime kompromissi.»
Ta lisas, et jaanuari keskel tuleb siia Ühendriikide pataljoni lahingugrupp ning kaasa tuuakse ka tankid. «Seegi lahendab esmase häda ära,» märkis Laaneots.
Perspektiivis on tankide soetamine tema sõnul aga kindlasti vajalik, sest see tagaks täieliku soomusvõimekuse.
Ta toonitas, et värske arengukava on igal juhul edasiviiv. «Muidugi tahaks kõike korraga, aga paraku peab mingi valiku tegema. Kõik mis puudutab sõjatehnikat, on ülimalt kallis, ja näiteks keskmaa-õhutõrjekompleksid on üüratult kallid,» sõnas ta.
«Kui Ämari muutub aga pidevalt tegutsevaks lennuväljaks, nagu ta praegu on, siis kindlasti tuuakse siia keskmaaraketid juba nende riikide poolt, kelle lennukid siin on. Näiteks kui britid siin olid, siis neil olid omad raketisüsteemid kaasas,» märkis Laaneots.
Ta rõhutas, et kogu probleem seisneb selles, et Eesti on liiga väike ja meie eelarved on väikesed, mistõttu ei suuda me ka hirmkallist sõjatehnikat soetada.
NATO-st on tema kinnitusel palju abi ja liitlaste juuresolek tagatud, vastasel juhul oleks pilt Eestis praegu oluliselt kurvem.
Küsimusele, kas kaitsekulutusi peaks veelgi suurendama, vastas Laaneots, et riigieelarvet peab siiski vaatama riigi mastaabis. «Tahtmist on palju, aga raha on ju igale poole vaja. Kõike ei saa ühe mütsi alla panna.»


description: Eesti Rahva Muuseumi direktori Tõnis Lukase sõnul ei ole muuseumi eesmärk kindlasti kellegi tunnete riivamine ning muuseum on valmis arutama kirgi kütnud Neitsi Maarja kuju purustamise eksponaadi vormi muutma.

title: Lukas: olen valmis arutama kirgi kütnud eksponaadi vormi muutmist

maintext:
Lukas ütles Postimehele, et ta on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskopi Urmas Viilmaga eksponaadi teemal juba suhelnud ja on valmis ka edaspidi valmis temaga eksponaadi võimalikku muutmist arutama.
«Ma olen aruteluks avatud, loomulikult ei ütle muuseum, et me ei reageeri avalikule arvamusele või sellele, kui kellegi tundeid riivatakse. Eelkõige soovin kõigile rahulikku meelt ja analüüsi. Meie eesmärk ei ole konkreetse pühaku ega millegi sümboolse hävitamine. Meie mõistame barbaarsuse ja kultuuriväärtuste rüvetamise hukka, olgu see siis minevikus või tulevikus,» rääkis Lukas.
Urmas Viilmad häiris Eesti Rahva Muuseumi püsiekspositsiooni kuuluv eksponaat, mis kujutab reformatsiooni aega. Külastajatel on võimalik jalaga postamendi alaosa puudutades purustada Neitsi Maarja kujutis, mis mõne hetke pärast siiski taastub.
Neitsi Maarjat kujutav eksponaat Eesti Rahva Muuseumis. Jalaga postamenti puudutades puruneb pühaku kuju kildudeks ta taastub siis kiiresti / Sille Annuk
«See on reformatsiooni kirjeldav objekt, mis iseloomustab reformatsiooniajastul toimunud barbaarsusi. Objekti kõrval on põhjalik tekst, mis mõistab lõhkumise ja kultuuriväärtuste hävitamise hukka. Kogu selle objekti tähendus on näidata, et ajaloos pandi toime ka barbaarseid tegusid, antud juhus protestantide poolt, kes tõusid üles katoliku kiriku vastu. Nad läksid kirikutesse ning lõhksuid pühakujusid ja pilte. Pildirüüstele on ka selgitavas tekstis tähelepanu pööratud,» rääkis Lukas.
Ta rõhutas, et konkreetne objekt on vaid osa reformatsiooniajastut kujutavast ekspositsioonist. «Sellise väite tahan ma küll ümber lükata, et tegemist ongi ainsa objektiga, mis reformatsiooniajastut kirjeldab. Reformatsiooni mitmekülgset mõju on näidatud põhjalikult, muu hulgas on välja toodud selle rahvavalgustuslik ja kirjasõna levikule kaasa aidanud mõju,» lausus ta.
Lukas nentis, et näitusel eksponeeritud pühakuju, mis puudutusega kildudeks puruneb, moodustub virtuaalselt hästi kiiresti uuesti.
«See tähendab ka seda, et hea võidab kurja väe ja on jälle meie ees. See on kindlasti uurimist ja mõtestamist vääriv objekt,» sõnas Lukas.


description: President Kersti Kaljulaid ei kavatse oma kodu kasutamise eest Nõmmel hakata riigilt raha kasseerima, nagu tegi seda oma koduga eelmine president Toomas Hendrik Ilves.

title: Kaljulaid ei kavatse oma kodu kasutamise eest riigilt raha küsida

maintext:
«President Kaljulaid käsitleb oma kodu kui oma kodu, kus ta elab. Mingit renti ei kasseeri, kommunaalkulud katab jätkuvalt ise,» ütles presidendi pressiesindaja Taavi Linnamäe BNSile.
President Ilves maksis oma abikaasale kuulunud firmale OÜ Ermamaa, mis tegutses Ilvesele kuuluvas Ärma talus, seal elamise eest aastatel 2007-2010 iga kuu 20 000 krooni ehk 1278,23 eurot ja aastatel 2011-2014 15 000 krooni ehk 958,67 eurot kuus, millele lisandus käibemaks. 2015. aastal Toomas Hendrik Ilves ja tema abikaasa Evelin Ilves lahutasid abielu ja presidendist sai OÜ Ermamaa ainuomanik.
Samuti maksis presidendi kantselei Ärmas töötanud teenistujate palkadeks ning kompleksi majandamiskuludeks. Eelmisel aastal oli see kulu 61 722 eurot, 2014. aasta kulud olid 68 113 eurot, 2013. aastal 64 836 eurot, 2012. aastal 72 808 eurot, 2011. aastal oli see summa 64 706 eurot, 2010. aastal 63 886 eurot, 2009. aastal olid Ärma kulud 53 840 eurot, 2008. aastal 65 381 eurot.
2015. aasta presidendi kantselei makstud kuludest läks 31 362 eurot kahe inimese töötasudeks koos maksudega. Majandamiskulud 30 361 eurot jagunesid kinnistute majandamise kuludeks mahus 21 179 eurot, sõidukite ülalpidamine 3622 eurot, inventar 2828 eurot, infotehnoloogia ja kommunikatsioon 2659 eurot, administreerimiskulud 73 eurot.


description: President Kersti Kaljulaid teeb oma esimesed välisvisiidid Soome ja Lätti.

title: Kaljulaid teeb esimesed välisvisiidid Soome ja Lätti

maintext:
Kaljulaid nimetas Tiit Riisalo presidendi kantselei direktoriks
President Kersti Kaljulaid nimetas Tiit Riisalo presidendi kantselei direktoriks.
Merle Maigre jätkab presidendi julgeolekunõunikuna
President Toomas Hendrik Ilvese julgeolekunõunikuna töötanud Merle Maigre jätkab samal ametikohal ka uue presidendi Kersti Kaljulaidi juures, kinnitas presidendi avalike suhete nõunik Taavi Linnamäe.
Maris Jõks presidendi nime käänamisest: kui keelereeglitega vastuolu pole, tuleb inimese soovidega arvestada
Pikale läinud segadusel ja seletamisel vastse presidendi nime ümber on ehk ka hea külg. Võib-olla on mõnigi eestlane püüdnud seepeale meelde tuletada, kas tema emakeeles ei käi asi mitte nõnda, et nimesid käänatakse nagu sõnu. Muidugi käib. Niimoodi ütleb põhireegel.
Rebeka Põldsam: enesekindel naine on eeskujuks kõigile Eesti inimestele
2015. aastal peeti arvamusfestivali sooalal arutelu «Eestile naispresident?». Üldjoontes leiti, et oleks aeg nii naispresidendiks kui ka naispeaministriks, sest onu Heinode meele järele on juba oldud piisavalt kaua, kirjutab Rebeka Põldsam Sirbis.
President Kaljulaid allkirjastas kolme diplomaatilise esindaja volikirjad
President Kersti Kaljulaid allkirjastas täna kolme diplomaatilise esindaja volikirjad ja tagasikutsumiskirjad, mille suursaadikud esitavad lähteriigi riigipeale, teatas presidendi kantselei.
Kersti Kaljulaid jõudis palgalõheteemalisse populaarsesse netivideosse
«See naine on Euroopa suurima palgalõhega riigi esimene naispresident,» teatab Facebookis päevakajalistele videotele pühendatud lehekülg AJ Plus. Nende viimatise video teemaks, mida on esimeste tundide jooksul juba jagatud üle tuhande korra ja vaadatud ligi 6300 korda, on meie värske president Kaljulaid.
Kaljulaidi avalike suhete nõunikuks saab suhtekorraldaja Taavi Linnamäe
Kommunikatsioonibüroo Cloud Media juhatuse liige Taavi Linnamäe otsustas asuda president Kersti Kaljulaidi avalike suhete nõunikuks.
Kaljulaidi kantselei juht ei avaldanud veel kantseleis tööd alustavate nõunike nimesid
President Kersti Kaljulaidi kantselei juht Tiit Riisalo ei soostunud veel ütlema, kes lisaks juba meedias nimetatutele presidendi meeskonnas nõunikena tööle hakkavad.
Lumi Kaljulaidi kõnest: võtaksin selle kokku märksõnadega moodne konservatism
President Kaljulaid kõneles ja kõneles nii, et tema tuleviku kõnede ideoloogiline teljestik on aimatav – võtaksin selle kokku märksõnadega moodne konservatism, kommenteeris Kersti Kaljulaidi riigikogus ametisseastumisel peetud kõnet poliitikavaatleja ja suhtekorraldaja Ott Lumi.


description: Seoses madala meretasemega teenindab täna õhtul mandri ja Hiiumaa vahel väike parvlaev Harilaid, teatas riiklik laevafirma TS Laevad oma Facebooki lehel.

title: TS Laevad palus reisijatel võimalusel õhtune sõit Hiiumaale edasi lükata

maintext:
Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm lubab, et tuleval aastal hakkab mandri ja suursaarte vahel sõitma kindlasti neli laeva hoolimata sellest, kas Türgist ja Poolast tellitud uued parvlaevad jõuavad õigeks ajaks liinile või mitte.
Rohuküla-Heltermaa liinil oli laupäeval parvlaevaliiklus madala veetaseme tõttu häiritud, parvlaevad St. Ola ja Regula ei sõitnud ja Harilaid teenindas reisijaid vabagraafiku alusel.
Kuhu jäid lubatud parvlaevad?
Parvlaevaliikluse uuel käitajal TS Laevadel on selg vastu seina. Korduvalt valmimistähtaega ületanud kaks uut parvlaeva Leiger ja Tõll peavad enne jõule kindlasti Eestis olema, sest tagavaraplaan nende puudumise puhuks kehtib üksnes aasta lõpuni.
Parvlaevaprojekt on miljonitega miinuses
Paar aastat tagasi, 2014. aasta suvel teatas toonane saartevahelise parvlaevaliikluse operaator Vjatšeslav Leedo, et kahe aastaga uute laevade ehitamine on võimalik vaid paberil, niimoodi ei ole võimalik tasemel teenust tagada.
Poolakad lüpsid Tallinna Sadamat kümnete miljonitega
Tallinna Sadam on rahustanud avalikkust faktiga, et iga lepingus ületatud päeva eest maksab Poola Remontowa laevatehas 37 500 eurot trahvi, kuid selle asjaolu nullib teadmine, et laevu tellides maksis sadam paarkümmend miljonit üle turuhinna. TS Laevad teatas, et soovib
Tugev tuul häiris laevaliiklust, mitusada majapidamist oli elektrita
Ka täna puhus Eestis tugev tuul, mis häiris laevaliiklust saarte ja mandri vahel ning viis sadadest kodudest elektri. TS Laevad hoiatas pärastlõunal, et veelgi halvenenud ilmaolude tõttu võib peagi Hiiumaa liinil laevaliiklus täielikult seiskuda, parvlaev Regula väljus siiski kella 16 ajal Rohuküla sadamast.
Parvlaeva Leigeri saabumine Eestisse lükkub veelgi edasi
TS Laevade lootus novembri alguseks parvlaev Leiger Türgi tehasest kätte saada on kustumas. Kuna varuplaan rendilaeva näol on aasta lõpuni olemas, ei kiirustata türklasi ka takka - pigem tehku korralikult valmis.
Ülimadala veetaseme tõttu jääb Hiiumaa liinile sõitma vaid üks parvlaev
Ülimadala veetaseme tõttu sõidab täna õhtul Hiiumaa liinil esialgu vaid kõige väiksem parvlaev Harilaid. Kui ilmastikuolud halvenevad, võidakse ka see liinilt maha võtta.
Madal meri tekitas Rohukülas 16-tunnise laevasaba
Rohuküla-Heltermaa liinil madala veetaseme tõttu tühistatud väljumiste tõttu tekkis pikk laevasaba, reisijad pidid parvlaeva väljumist Rohuküla sadamas ootama koguni 16 tundi.
Parvlaevadel müüakse taas ka Leedo lehe konkurenti
Eesti suursaarte vahel liikuvatel parvlaevadel saab oktoobrist lisaks Saarte Häälele osta ka teist Saaremaa ajalehte Meie Maa, sest riigiettevõte TS Laevad ei piira konkureeriva ajalehe levikut.
Ionas tuuakse rallit päästma
Saarte Hääle andmetel on TS Laevad, Saaremaa Laevakompanii ja parvlaev Ionase omanik jõudmas kokkuleppele, et laev jääb esialgu siiski Väinamerele kurseerima.
Parvlaevaliikluse uus tulemine
Kui ajakirjanikud reede pärastlõunal Virtsu sadamasse jõudsid, polnud laevaliikluse ülevõtmine veel alanud. Ka keskpäevasele praamile poleks õnnestunud pääseda, sest parvlaevaühendus mandri ja Saaremaa vahel oli tormi tõttu katkenud.
TS Laevad vedas esimesel tegutsemispäeval 4000 reisijat ja 1700 autot
TS Laevad alustas laupäeval parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning teenindas esimesel päeval kokku 4000 reisijat ja 1700 sôidukit.
Parvlaev Hiiumaa jõudis Virtsu-Kuivastu liinile
Tallinnas dokis hoolduses käinud parvlaev Hiiumaa jõudis öösel Virtsu-Kuivastu liinile ja hakkas täna hommikust liinil reisijaid teenindama.
TS laevade juht: laevaliikluse ülevõtmine sujus ladusalt
Mandri ja Lääne-Eesti suursaarte vahelise laevaliikluse opereerimise üle võtnud Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad juhi Kaido Padari sõnul sujus täna öösel kõik hoolimata teatud tagasilöökidest sujuvalt, mille eest tuleb kiita nii Saaremaa Laevakompaniid kui ka uut operaatorit.
Otsekajastus: Tallinna Sadam võttis Vjatšeslav Leedolt parvlaevaliikluse üle
Tallinna Sadama tütarettevõte TS Laevad võttis täna öösel ärimees Vjatšeslav Leedole kuuluvalt firmalt Väinamere Liinid üle parvlaevaliikluse mandri ja Lääne-Eesti saarte vahel.
Fotouudis: varahommikul Kuivastust startiv Hiiumaa seisab alles Tallinnas dokis
Homme hommikul kell 5 Kuivastust Virtsusse startiv parvlaev Hiiumaa seisab alles Tallinnas dokis, kuid peaks täna õhtul linnast liikuma saama.
Leedo Saarte Häälele: meie paati kõigutama ei hakka!
Saaremaa Laevakompanii nõukogu esimees Vjatšeslav Leedo soovib laevaliikluse tuleviku pärast murelikke inimesi rahustada: olgugi, et 1. oktoobrist alustab uus operaatorfirma TS Laevad ja kõik kokkulepped pole veel sõlmitud, inimesed ja sõidukid vedamata ei jää, kirjutab Saarte Hääl.
Kinnitus: ükski uutest parvlaevadest ei jõua liinile ka oktoobri jooksul
Tallinna Sadama sõnul ei jõua tõenäoliselt ükski uutest parvlaevadest liinile isegi oktoobri jooksul, kuna kõige varem jõudma pidanud Leigeri üleandmine venib.
Uus lootus: parvlaev Tõll võib Poolast saabuda oktoobri lõpus
TS Laevade kinnitusel võib Poola laevatehases valmiva parvlaeva Tõll üleandmine toimuda oktoobri lõpus ning liinile saaks alus asuda alates novembrist.
TS Laevad ei võtnud Leigerit laevatehaselt vastu
Türgi laevafirma Sefine soovis parvlaeva Leigeri Eestile üle anda, kuid laeva käitama hakkav ettevõte TS Laevad lükkas üleandmistaotluse tagasi.
Parvlaevareisijaid ootab paar nädalat segadust
TS Laevad hakkab parvlaevakliente teenindama ajutistest konteineritest ja hooajaliselt palgatud suunajatega, sest Tuule Reiside klienditeenindussüsteemide mahavõtmine ja uute paigaldamine võtab aega kuni kaks nädalat.
TS Laevad ei leidnud kokkulepitud ajaks lisalaeva
1. oktoobrist parvlaevaliinide teenindamist alustav TS Laevad pidi selleks ajaks kindlustama viie parvlaeva olemasolu, kuid üks sobiv laev jäi leidmata ning tööd alustatakse neljaga.


description: Tartu linnas Kalevi tänaval sõitis eile hilisõhtul joobes mees Audiga puidust elektriposti maha.

title: Fotod: Tartus sõitis joobes mees elektriposti maha

maintext:
Eile hilisõhtul kell 23.35 teatati politseile, et Tartus mööda Kalevi tänavat liikunud sõiduauto Audi, mida juhtis 31-aastane mees, kaldus paremale poole kõnniteele ja sõitis selle käigus maha puidust tänavavalgustusposti.
Politsei tuvastas, et sõiduki juht oli joobes, ta kõrvaldati juhtimiselt ning peeti kahtlustatavana kinni. Juhtunu käigus viga keegi ei saanud.
«Sündmuskohal oli sõidutee asfaltkattega, sirge ja kuiv. Politsei tähistas liiklusõnnetuse toimumiskoha politseilintide ja koonusega, et muuta see teistele liiklejatele nähtavamaks,» selgitas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Maria Gonjak.
Kohapeale saabunud elektrikud vaatasid pressiesindaja sõnul kahjustatud posti üle ning tuvastasid, et A-kujulisel valgustuspostil kukkumisohtu esialgu ei ole ja peagi alustati posti vahetusega.


description: Tänavu juulis Tallinna lennujaama ja kaitsepolitseisse helistanud meest, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk, ei ole siiani leitud.

title: Eesti-Saksa lende pommiga ähvardanud meest pole siiani leitud

maintext:
Kaitsepolitsei pressiesindaja Harrys Puusepp nentis, et antud juhtumi kohta neil uudiseid pole. Ähvarduse teinud isikut pole siiani kindlaks tehtud.
25. juuli öösel kella kahe paiku helistas lennujaama ja kaitsepolitseisse end Islamiriigi liikmeks kutsunud mees, kes teatas kavatsusest õhkida nädala jooksul Tallinnast Saksamaale suunduv lennuk. Telefonikõned olid tehtud inglise keeles, Eesti mobiilinumbrilt ja Eesti territooriumilt.
Kaitsepolitsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb lennuohutusvastast rünnet, menetlust juhib riigiprokuratuur.
Puusepp märkis septembris, et juhtumi asjaoludes on midagi, mille tõttu ei ole selle inimese väljaselgitamine nii lihtne.


description: Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ja Reformierakonna aseesimees Hanno Pevkur kinnitasid Toompeal justkui ühest suust, et kui Kersti Kaljulaid seati kandidaadiks 90 ja valiti presidendiks 81 häälega, siis nende erakonna fraktsioonist need hääled kaduma ei läinud.

title: Keskerakond ja Reformierakond kahtlustavad häälte kaotsiminekus teineteist

maintext:
Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson ütles pärast valimistulemuste selgumist Postimehele, et Kaljulaidi toetuseks antud 81 häält oli alla ootuste, sest tema kandidatuuri seadis üles 90 riigikogu liiget. «Ütleksin nüüd täna edasi minnes, et kõik, mis oli üle 68, oli lihtsalt lisaks. Meil on uus president, nüüd tuleb ettepoole vaadata ja mitte enam nende häälte pärast muretseda. 68 oli see, mida vaja oli,» lausus ta.
Simson ütles, et on kokkuvõttes valikuga rahul, sest Eesti sai tugeva majandustaustaga presidendi. «Olukorras, kus Eesti majandus on olnud neli aastat seisakus, peaks juba see presidendi kompetents tõukama ka valitsust tegudele,» märkis ta ning avaldas rahulolu ka selle üle, et presidendiks sai tark ja julge naine.
Kuid kas üheksa häält jäi siiski tulemata Keskerakonnast? Simson selgitas, et vabariigi valimiskomisjonile reedel üle antud esildisel oli Keskerakonnast 23 allkirja, kusjuures Kaljulaidi toetanud Mihhail Korb oli välislähetuses ega saanud sel ajal allkirja anda. Allkirja andnutest viibisid tänase istungi ajal lähetuses Siret Kotka ja Martin Repinski. Seega olnuks Kaljulaidil täna võimalus saada keskfraktsioonist 22 häält.
«Kui ma andsin meie poolt esildise üle, ütlesin, et meil on 23 allkirja, aga 20 häält ma luban. Ma täna arvan, et meie poolt tuli isegi 21,» ütles Simson ja lisas, et teab ainult Peeter Ernitsat, kes jättis keskfraktsioonist Kaljulaidi poolt hääletamata, kuid allkirja andis. «Kindlasti ei ole need üheksa häält Keskerakonnast.»
Millisest fraktsioonist hääled siis tulemata jäid? Postimehe küsimusele vastates ütles Simson, et kahtleb, kas Reformierakonna fraktsiooni 30 saadikut hääletasid kõik Kaljulaidi poolt. «Ma tean, et neil oli palju rahulolematust sellise konsensuskandidaadi suhtes, aga mine tea, kuidas nad hääletasid, mina nendega koos kabiinis ei olnud,» lausus ta.
Reformierakonna aseesimees Hanno Pevkur ütles Postimehele, et Reformierakonna fraktsiooni kõik liikmed andsid Kaljulaidi ülesseadmiseks allkirja ja tal pole täna kahtlustki, et allkirja andnutest mõne hääl oleks jäänud Kaljulaidile minemata.
Küll kahtles ta Simsoni öeldus, justkui oleks hääletamata jätnud ainult üks toetusallkirja andnud keskfraktsiooni liige. «Mul on väga raske uskuda seda juttu, see on selline väga-väga suur spekulatsioon, mille ta on öelnud. Kui ma siin kuulasin, mida keskerakondlased ise rääkisid, siis ei jää küll sellist muljet,» rääkis Pevkur riigikogus. «Kui Peeter Ernits ütles, et ta võib mürki võtta, et 90 täis ei tule, ju ta siis peab seda kuskilt enda fraktsioonist otsima, kuskilt mujalt seda otsida ei ole.»
Pevkur märkis samas, et seda, kust hääled kaduma läksid, on üsna mõttetu otsida, arvestades, et Eesti on saanud endale 81 häälega hea presidendi.


description: Peaminister Taavi Rõivase sõnul kasutas riigikontroll riigiasutuste kinnisvarakulusid analüüsides andmeid, mis ei ole absoluutselt võrreldavad ning riigikontroll võiks näha numbritest sügavamale.

title: Rõivas pole kriitikaga nõus: riigikontroll võiks näha numbritest sügavamale

maintext:
«Kui vaadata riigikontrolli ennast, siis ka neil läheb büroohaldus lähiajal kaks korda kallimaks. Ka riigikontroll võtab kasutusele rohkem ruutmeetreid ja saab endale väärikamad pinna,» rääkis Rõivas.
Rõivas tõi näiteks riigikontrolli võrdluse, et enne Riigi Kinnisvara ASiga (RKAS) sõlmitud üürilepingut oli Tartu ringkonnakohtu kulu ruutmeetri kohta 1,75 eurot kuus, aga pärast lepingu sõlmimist 8,71 eurot kuus.
«Analüüs ei arvesta absoluutselt remondifondiga. Kui kinnisvara antakse RKASi omandisse, hakatakse seal tegema asju, mida tehakse igas korteriühistus ehk kogutakse remondifondi. Selle vajaduse ees ei saa ka riik silma kinni pigistada,» rääkis Rõivas.
Peaministri sõnul tegid riigiasutused enne kinnisvarareformi 10-15 aasta jooksul vaid hädapäraseid toid ja läksid siis rahandusministri jutule, et investeeringuteks on tarvis lisaraha. «Praegu tagatakse remondifondi abil kogu kinnisvara elukaare vältel, et hoone ei amortiseeru. Igasugune loogika ütleb, et just nii peab haldama heaperemehelikult riigi vara,» märkis ta.
Rõivas lisas, et osaliselt on ta nõus riigikontrolli etteheitega, et hoonete üleandmine RKASi valdusesse on toimunud liiga aeglaselt, samas ei ole ta nõus sellega, et üleandmise venimises süüdistatakse Riigi Kinnisvara ASi.
«RKAS ei saa ühtegi objekti jõuga üle võtta, selleks peab olema mõlema poole tahe,» sõnas ta.
Kõige kiiremad on kinnisvarareformiga olnud rahandus-, justiits- ja sotsiaalministeerium, kes on andnud RKASile üle kogu vara.
Aeglasemalt on asjad liikunud haridusministeeriumis, kus on RKASile üle andmata suur osa koolidest ja kutsehariduskeskustest. Rõivas põhjendas seda asjaoluga, et õppeasutustesse on paigutatud palju Euroopa Liidu raha ja neid ei saa enne RKASile üle anda, kui investeeringust on möödunud viieaastane periood. Ta lisas, et venimise teine põhjus peitub selles, et haridusministeerium kavatseb anda suure osa koolihoonetest üle omavalitsustele.
Kinnisvara on RKASi valdussesse teisest vähem andnud ka kaitseministeerium ja välisministeerium. Peaministri sõnul on see kaitseministeeriumi puhul seotud sellega, et tegemist on riigikaitseliste objektidega, millele kehtivad eritingimused. Välisministeeriumi puhul on põhjus aga selles, et suur osa ministeeriumi kinnisvarast asub välismaal, kus RKAS ei tegutse.
Rõivas nentis, et kinnisvara üleandmise venimisega paistavad silma ka keskkonna- ja põllumajandusministeerium, mille puhul on riigikontrolli kriitika õigustatud.
Riigikontrolli eile avalikustatud analüüs näitas, et valimisse mahtunud 11 hoone kinnisvarakulud kasvasid pärast Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsiga (RKAS) üürilepingu sõlmimist kuni 400 protsenti.


description: Kaitseliit arvas oma liikmeskonnast välja Assar Pauluse, kelle Harju maakohus mõistis septembri alguses süüdi maffiagrupi juhtimises ning saatis seitsmeks aastaks vangi.

title: Kaitseliit arvas Assar Pauluse liikmeskonnast välja

maintext:
«Kuna Assar Paulust on karistatud tahtlikult toimepandud esimese astme kuriteo eest, ei saa ta Kaitseliidu seaduse kohaselt jätkata Kaitseliidu liikmena ja kuulus seega Kaitseliidust väljaarvamisele,» ütles BNSile Kaitseliidu pressiesindaja major Tanel Rütman.
Major Rütmani sõnul arvati Paulus Kaitseliidust välja oktoobri alguses malevapealiku otsusega.
Paulus kuulus Kaitseliidu Pärnumaa maleva Kikepera malevkonda, ta oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva liige alates 1996. aastast.
Harju maakohus saatis 7. septembril seitsmeks aastaks vangi maffiagrupi juhtimises süüdistatud Assar Pauluse ning karistada said ka temaga seotud kaks firmat ja kümme eraisikut.
Kohus mõistis Pauluse süüdi kuritegeliku ühenduse loomises, juhtimises, dokumendi võltsimises ning võltsitud dokumendi kasutamises ja määras talle selle eest seitmseaastase vangistuse. Sellise karistuse olid süüalune ja riigiprokurör Andres Ülviste varasemalt kokkuleppeläbirääkimiste käigus kokku leppinud. Ühtlasi konfiskeeris kohus Pauluselt 20 000 eurot, mis oli konfiskeerimise tagamiseks deponeeritud.


description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi eile valitsusse saadetud teehoiukava näeb ette Tallinna-Tartu maantee kuni Mäoni neljarealiseks ehitamist, samuti Tartu ja Pärnu maanteele tulevaid möödasõiduradu.

title: Video: Tallinna-Tartu maanteele tulevad möödasõidurajad

maintext:
Maanteeameti ehitusosakonna juhataja Aivo Salum selgitas, et Tallinna-Tartu maanteele on järgmisel aastal plaanis ehitada kaks möödasõidualadega lõiku.
Üleval olevas videos on kujutatud Põltsamaa kaks pluss üks möödasõiduala esimene etapp – Annikvere-Neanurme lõik. See lõik tuleb 3,5 kilomeetri pikkune ja on praegu hankes. Teise lõigu asukoht on otsustamisel.
Kokku on plaanis ehitada kümme kaks pluss üks teelõiku, selleks kulub 18 miljonit eurot. 2022. aastal avatava Kose-Võõbu-Mäo 40 kilomeetri pikkuse maanteelõigu neljarajalise ehitamine läheb riigile maksma hinnanguliselt 170 miljonit eurot.
Tallinna-Pärnu maanteele on planeeritud samuti kaks möödasõiduradadega lõiku: Nurme õgvendus ja Ääsmäe-Kernu lõik.
Nurme õgvenduse leping on sõlmitud ja eeltööd käivad. Nurme õgvendus valmib järgmisel aastal ning on kilomeetritel 120,3-122,8 (seejuures kaks pluss üks ristlõikega teeosa orienteeruv pikkus on 1500 meetrit). Ääsmäe-Kernu lõik valmib järgmisel aastal ja on kilomeetritel 28,0-37,0.