maintext:
Kaljulaid ja Niinistö ei välistanud uusi sanktsioone Venemaa suhtes
BNS
Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
Soome ja Eesti riigipead Sauli Niinistö ja Kersti Kaljulaid ei välistanud võimalust, et Venemaale suhtes tuleks kehtestada Süürias toimuva tõttu lisasanktsioonid juhul, kirjutab BNS.
Kaljulaid ütles neljapäevasel pressikonverentsil, et Süürias toimuv on praeguse aja suurim humanitaarktastroof. Ta märkis, et kui rahvusvahelise kogukonna hinnangul avaldavad lisasanktsioonid mõju, siis tuleks need ka kehtestada. Ta toonitas, et sanktsioonid peavad olema mõjusad.
Samas tõi Kaljulaid esile, et sanktsioonid mõjutavad Soome ja Eesti majandusele. Ta nentis samas, et kaalukausi teises otsas on inimelud.
Niinistö ütles, et Soome ei välista lisasanktsioonide kehtestamist. Soome riigipea rõhutas samas, et lisaks heidutusele on vaja ka dialoogi. „Soome teeb mõlemat,” sõnas Niinistö. Ta avaldas lootust, et viimaste päevade positiivsed uudised võivad viia positiivsete tulemusteni
Kaljulaid sõnas, et Süüria küsimuses on Soome ja Eesti samadel seisukohtadel ning mõlemad edastavad samasisulist sõnumit.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Läänemaa elanike arv on üheksa kuuga vähenenud paarisaja inimese võrra (2)
Toimetanud Urmas Lauri
Lääne maavalitsuses ja maakonna omavalitsustes registreeriti 2016. aasta septembrikuus 21 lapse sünd. Sünde registreeriti Lääne maavalitsuses 9, Hanila vallas 2, Lihula vallas 2, Lääne-Nigula vallas 4, Noarootsi vallas 2 ja Ridala vallas 2. Vastsündinutest 10 olid poisid ja 11 tüdrukud.
Surmakandeid koostati kokku 26, mehi suri 12 ja naisi 14.
Registreeriti 6 abielu.
2016. aasta üheksa kuuga on Läänemaal registreeritud 149 lapse sünd, mida on 21 võrra vähem kui mullu samal ajal. Surmasid on tänavu üheksa kuuga registreeritud 262, mida on 40 võrra rohkem, kui aasta tagasi.
Abielusid on üheksa kuuga registreeritud 70 (neist 6 vaimulike poolt), eelmise aasta sama ajaga võrreldes 14 võrra vähem. Lahutatud on 18 abielu, mida on 4 võrra rohkem võrreldes eelmise aastaga.
Rahvastikuregistri andmeil elas Lääne maakonnas 2016. aasta 1. oktoobri seisuga 25 013 inimest, neist maakonnakeskuses Haapsalu linnas 10 310 inimest.
Käesoleva aasta 1. jaanuari seisuga elas Läänemaal 25 210 inimest, neist maakonnakeskuses Haapsalus 10 426 inimest, seega on elanike arv maakonnas tänavu üheksa kuuga vähenenud 197 inimese võrra.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

maintext:
Loomaarsti märkmed: polkovniku lesed ja muud loomad
Ann Mari Anupõld
Ann Mari Anupõld. Arhiiv
Loomaarst on alati veidi ka klienditeenindaja ning meiegi juurde jõuavad igasugu karvased ja sulelised. Enamasti on inimesed, kes igapäevaelus loomadega kokku puutuvad, selge silmavaate ja hea huumorisoonega. Nende loomad on neid selliseks harjutanud. Pole ju mõtet mõne segaduse üle liiga pikalt muretseda või pead murda, sest küll see krutskeid täis loom varsti jälle midagi uut välja mõtleb.
On muidugi ka teistsuguseid eksemplare, kes enne olid nagu täitsa vinks-vonks, aga oma lemmikute najalt on nad muutunud hüsteerilisteks närvipundardeks. Sest jumal teab, mis võib tupsu ja nunnuga juhtuda! Kes Kräu järgmine kord puu otsast ära päästab ja kas Muki hommikune ebaühtlane kõnnak oli ehk kroonilisest degenereeruvast liigesehaigusest tingitud? Igasuguste emotsioonide tõttu leiab ka loomaarst end seisust, kus tema juurde tullakse eriskummaliste soovide ja küsimustega. Paljud neist on täitsa arusaadavad. Aga osa puhul ei jää muud üle, kui naeratust varjata ja õlgu kehitada.
Mõni mõtleb endale pidevalt uusi haigusi külge ja kui igasugu teha lastud uuringuist väsib, võtab ka loomakesed ette. Mõistagi käsitlevad nii inimeste kui ka loomade arstid neid juhtumeid tõsiselt, sest kui inimene ütleb, et tema või loom ennast halvasti tunneb, on meie kohustus asja täpsemalt uurida. Mõni jääb aga oma arvamusele isegi siis täiesti kindlaks, kui kõik uuringud näitavad, et koer ja kass on kohe täiesti terved kui purikad.
Ka minu juurde sattus ühel korral selline klient. Ohver oli sedapuhku kass Miisu ja tema haiguse kirjeldus oli, et „Miisu ei paista enam olevat päris tema ise”. Kui uurisin, kas tal on kuskil valud, oli vastus eitav. Ka ei pidanud Miisul oksendamist, kõhulahtisust, krambihooge, isutust ega uimasust olema. Miski aga vaevas teda siiski kohe kindlasti. Pärast põhjalikku läbivaatust ninaotsast sabaotsani ei suutnud ma ometi ühtegi vihjet leida, et miski oleks paigast ära. Ilmselt oli ka Miisu oma isiksuse analüüsimisega harjunud, sest kogu uuringu vältel oli ta väga leplik ja lasi ennast igatepidi torkida ja solgutada. Omaniku tungiva soovi peale võtsin Miisult vereproovid, olemaks kohe täitsa kindel, et miski kahe silma vahele ei jäänud. Pärast proovide võtmist tundsin mina ennast kindlalt. Et nüüd olen Miisu heaks tõepoolest kõik teinud.
Siis aga langes agara perenaise pilk minu ultraheliaparaadile. Tõelise rõõmukilke saatel teatas ta: „Oi, teil on ultraheli! Miisule oleks kindlasti vaja ultraheli teha, eks ole ju, see oleks Miisule hea?” Ootusärevalt vaatas ta mulle otsa. Kinnitan, et tol hetkel oli meil kassiga täpselt ühesugune näoilme. Selline, kus sisimas pööritad silmi, aga üritad ette manada võimalikult neutraalse maski. Niisiis sai Miisu kogeda ka ultraheliuuringu rõõmu. Lõpuks kinnitasid nii see kui ka vereproovi tulemused sama, mida näitas ka üldine ülevaatus: tegemist on täiesti terve kassiga. Anuvalt vaatas omanik mulle otsa: „Kas te tõesti mitte midagi muud Miisu heaks teha ei saa?” Soojade soovitustega andsin talle lõpuks loomade käitumisterapeudi kontaktandmed. Ehk soovib Miisu oma vaevadest vestelda psühholoogiga.
Kui maapiirkonna kontingent on mulle juba enam-vähem tuttav, siis aeg-ajalt kuulen, silmad imestusest punnis, oma kursaõdede kirjeldusi sellest, mis nende töö juures juhtub. Paljud neist töötavad suuremais linnades Saksamaal ja Austrias, mõni veelgi kaugemal. Viinis oli ükspäev sisenenud suurde kesklinna kliinikusse üks närviline noorem paarike. Sedapuhku ilma loomata. Mees läks registratuuri leti äärde ja palus süstalt. Tal vaja oma koerale rohtu anda ja muud moodi seda sisse ei saa. Viisakas arstiabiline küsis, kui suur peab see süstal olema. Mees kähvas selle peale vastu, et lihtsalt süstalt, pole tähtis, kui suur. Abiline läks laost tooma näitamiseks mitme suurusega süstlaid. On ju vahe, kas koerale antava ravimi kogus mahub kahemilliliitrisesse süstlasse või on seda hoopis rohkem. Kui ta tagasi tuli, oli mees korra pilgu süstaldele heitnud ja öelnud: „Ei, mitte sellised, mul on vaja seda õiget asja.” Ise teinud käega liigutusi, nagu tahaks endale midagi lihasesse süstida. Abiline raputas aga ainult pead, sest nõelaga koos pole lubatud süstlaid välja anda. Mees keeras selle peale vihaselt ringi ja marssis minema, haarates ukse juurest oma kaaslase ühes, kes kogu selle aja oli ennast närviliselt kratsinud. Järgmisena tuli leti äärde üks tuttav klient oma koerale ussirohtu ostma. Toetunud mugavalt leti äärele, päris ta muigega: „Ja milliseid narkootikume teil siis pakkuda oleks? Mullegi kuluks vist täna hommikul üks väike turgutav süstike ära.”


maintext:
Suur-Lossi tänavale tuleb korralik kõnnitee, algkooli kõrval kaob parkimisvõimalus
Haapsalus Suur-Lossi tänaval käib teeremont, pärast mida muutub seal liiklemine koolilastele ja ratastooliinimestele ohutumaks.
Haapsalu linnavalitsuse linnakeskkonna osakonna juhataja kohusetäitja Sirli Vaksmanni sõnul ehitab hanke võitnud OÜ TAVT 22. oktoobriks umbes 60-meetrisele osale Suur-Lossi tänavast allalastud kõnnitee, millel saaks ratastooliga ohutult sõita. Seni on sanatoorse kooli ja taastusravihaigla patsiendid pidanud liiklema otse sõiduteel.
Algkooli kõrvale tehakse sillutis, mis takistab autode parkimist. “Seal oli (Suur-Lossi tänava ja algkooli vahelise) ülekäiguraja ümber suur plats, millel käis anarhiline parkimine. Lapsevanemad tõid hommikuti lapsi kooli ja lasid seal autost maha. See kõik oli jalakäijale ohtlik,” rääkis Vaksmann. “Uus lahendus on lastele oluliselt ohutum.”
Teele otsustati rajada ka sadeveekanal, mida esialgu plaanis ei olnud.
“Kui oleks lihtsalt kõnniteed korda teinud, siis poleks vihmaveel olnud enam võimalik tee pealt maasse imbuda,” ütles Sirli Vaksmann.
Remondi tähtaeg on 22. oktoober ja see läheb maksma igikaudu 40 000 eurot.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Rukkirahu kanalis tagati sügavuseks 5,3 meetrit
Kristjan Kosk
Rukkirahu kanal pärast süvendamist. Foto: Meremõõdukeskus OÜ
Teisipäeva hommikul lõpetas Meremõõdukeskus OÜ mandri ja Hiiumaa liinile jääva Rukkirahu kanali viis päeva kestnud puhastamise ja selle sügavus on nüüd 5,3 meetrit.
Enne puhastamist oli vähim sügavus kohati vaid 5,05 meetrit. Tegelik sügavus oli aga hoopis 4,35 meetrit, sest merevee tase on juba mitmendat nädalat kohati ligi 70 sentimeetrit tavapärasest madalam. Ehkki parvlaeva Regula süvis on 4,2 meetrit, ei soovi ükski kapten riskida, et laev põhja riivab.
Meremõõdukeskuse juhataja Peeter Ude selgitas, et valdavalt on mandri ja Hiiumaa vaheline laevatee ikka sügavam. Probleemi tekitas aga paarikümnemeetrine lõik Rukkirahu juures. „Majakast möödudes raputab tavaliselt rohkem kui tavaliselt,” ütles Ude. Põhjus pole mitte selles, et laev riivaks põhja, vaid liiga vähe vett jääb laeva ja merepõhja vahele, see aga pärsibki juhitavust ja sõidumugavust.
Rukkirahu kanalit puhastati puksiirlaeva ja traaliga. „Laev vedas enda järel traali, mis tõstis põhjas oleva sette lendu. Õnneks oli neil päevil tugev hoovus, mis kandis üles keeratud sette kanalist eemale. Suuremad kivid teisaldasid tuukrid laevatee kõrvale,” kirjeldas Ude.
Laevateelt eemaldati ka settevall, mis oli sinna viimasel aastal kuhjunud. Ude selgitas, et settevalli on tekitanud vanad parvlaevad St. Ola ja Regula, mille sõukruvide asetus ja töötsükkel soodustavad valli kuhjumist. Leedo uued parvlaevad Hiiumaa, Saaremaa ja Muhumaa sõukruvid Ude sõnul valli aga ei tekita, nagu ei hakka seda tegema ka TS Laevade uued parvlaevad Leiger ja Tiiu.
Möödunud nädalal tellis TS Laevad madala mereveetasemega Väinamerel Rukkirahu kanali puhastamise. Puhastamine läks maksma 42 000 eurot.
Viimati süvendati Rukkirahu kanalit kaks aastat tagasi, kui 4,8 meetrist sai 5,4 meetrit. Tänu parvlaevade Regula ja St. Ola kanali põhja kuhjatud settevallile sai sellest kiiresti taas viis meetrit.
Rukkirahu kanal on 2,5 km pikkune lääne-idasuunaline kanal Rohuküla-Heltermaa laevateel Rukkirahust põhja pool. Kanal on umbes 60 meetrit lai.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Kultuuriminister Indrek Saar: kultuur on hoolt nõudev iluaed
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Indrek Saar. Foto Albert Truuväärt
Tuleva aasta riigieelarve on valitsuses heaks kiidetud. Debatid on selleks korraks peetud ning pakett antud üle menetlemiseks riigikogule. Mida aasta edasi, seda suurema konksuga on küsimus, mida kultuur vajab. Kuidas kasvavate vajaduste tingimustes kultuurieelarve kokku saab?
Eesti kultuuri hävimise nutulauluks ei ole põhjust. Oleme juba praegu Euroopa viie esimese seas – kui mitte mujal, siis kultuuris osalemise, selle loomise ja muude sääraste näitajate põhjal. Samas teame, et kultuur ei teki iseenesest. Ta vajab hoolt. Just nagu iluaed, mis laisa aedniku käe all kidub.
Mullu kevadel ministriametisse astudes ootas mind töölaual justkui pärandusena eelkäijatelt kultuuripoliitika alusdokument „Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“. Kõrgharidusega kultuuritöötajate palgad peavad selle kohaselt aastaks 2020 jõudma täistööaja korral Eesti keskmiseni. See ei ole deklaratiivne loosung, vaid keeruline ülesanne, mis on meile eelarveläbirääkimistel siduv.
Mida valitsuse lubatud 3,3-protsendilise palgafondi tõusuga teha annab? Mul ei ole sõnumeid, mis kõigile meeldiksid ja rahu maa peale tooksid. Väga madala palga eest oma igapäevatööd tegev kultuurirahvas, olgu need muuseumide, raamatukogude, arhiivide, mistahes asutuste tööpered, kelle missioonitunde najal meie kultuuri järjepidevus suuresti püsib, vajavad järeleaitamist. Õigustatud ootus palgatõusuks on nendelgi tuhandetel kultuuritöötajatel, kelle sissetulek küünib riiklikult kehtivast miinimumist kõrgemale.
Elu on näidanud, et nappide palgavahendite ühtlane laialipihustamine ei vii meid eesmärgile lähemale. Läbimurdeks võime lugeda eelmist aastat, kui kultuuritöötaja miinimumpalk ja kõrgema kutsekategooria treenerite tööjõukulude katmise toetusfond tõusid 13,5%. See oli esimene pikk samm sellel redelil ülespoole. Järgmise sammu teeme tuleval aastal. Aga minna on veel ikka palju.
Me ei pääse tulevikus kriitilise pilguga oma põhitegevustele otsa vaatamisest ning vajadusest leida sisemisi ressursse. Maksumaksjad jääb vähemaks ning riik ei saa elada üle jõu. Mitte üheski valdkonnas.
Ent inimene ei ela ainult leivast. Eesti kultuuri kestmise eest lasub vastutus ainult meil endil. Keegi väljastpoolt meie eest ei seisa. On täiesti normaalne, et me vaidleme. Vahel kestab see aastaid, aga meil on unistused. Me viime need ellu.
Neil päeval avas oma uksed külastajatele Eesti Rahva Muuseum (ERM), sajandi projektiks nimetatud arhitektuuriime Tartus Raadil. Nagu ikka, kahtlusi on õhku visatud mitmesuguseid, ometi on see praegu Euroopa kõige suurem ja nüüdisaegseim muuseum. Kui KUMU ja Lennusadam on Euroopa tippmuuseumide seas, mille pärast spetsiaalselt Eestisse tullakse, siis miks ei võiks samamoodi minna ERMiga? Mingem ja vaadakem ERM esmalt üle.
Räägime veel keskkonnast. Nii nagu iluaed vajab kasvutingimusi, eeldab seda ka kultuur. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (EMTA) saalist on kõneldud ajast, mil praegune õppehoone uksed avas. Aus oleks öelda, et EMTA hoone jäi omal ajal pooleli. Ootus on olnud pikk, aga nüüd suur saal tuleb.
Arutelud tantsupidude toimumispaiga üle on kestnud üle kümne aasta. Kindlasti saaks entusiasmikaardile mängides, mis laulu- ja tantsupeoliikumist ju ka üleval hoiab, neid diskussioone veelgi pikendada. Riik ja linn ühendavad jõud ning nüüdisajastavad Kalevi staadioni. Mõtet tantsuväljaku vajadusest toitis nii ratsionaalne kaalutlus kui ka tantsutaat Ullo Toomi unistus tantsijate oma kodust, mida ta oma eluajal näha ei jõudnudki. Aastal 2019 möödub 150 aastat esimesest laulupeost ning toimub 20. tantsupidu.
Kasvavate sotsiaalvaldkonna kulude foonil võivad kunstidele tehtavad kulutused, kasvõi need näited tunduda luksusena. See ei ole nii, kui kultuurivaldkonnas peituv loovpotentsiaal rakendub kasvõi insenertehnilise maailma teenistusse. Vajame rohkem eri valdkondade puutepunkte. Sel aastal avanenud Film Estonia, väliskapitalil tuginev filmi- ja seriaalitootmise toetuskava on hoogsalt käima läinud, mis lubab selle mahtu suurendada poole võrra. Miljoni euroni. Filmitööstuse vajadused annavad tööd ja hoogu paljudele majandussektoritele ja seeläbi maksulaekumistele. Eesti on välistootjatele suurepärane võttepaik ja nutikas järeltöötlemise maa.
Nendel sammudel on Eesti jaoks kaugeleulatuv mõju. Kui ainult loovus ise ei kao!
Ajalugu on meile kinkinud rikkaliku pärandi. Olmesituatsioonis kurdame sageli ajanappuse üle, samal ajal käitume nii, nagu oleks meil aega lõputult. Juhin tähelepanu väga murettekitavale teadmisele: ligi veerand Eestis olevatest ehitismälestistest on halvas või avariilises olukorras. Omanike ja riigi kohustused mälestiste säilimise tagamisel ei ole enam ammu tasakaalus. Riik teeb tõhusalt järelevalvet, kui vaja, teeb trahvi, aga vähem on tunda nõustavat ja suunavat rolli.
See kõik loob ebaõiglustunnet ja seab ohtu pärandi säilimise. Valitsus teab seda ning kaua oodatud muinsuskaitsereformi rahalise mõju üle jätkuvad arutelud valitsuskabinetis kevadel. Kultuuriväärtuste kaitse on tegelikult riigi põhiseaduslik ülesanne.
Ootenimekiri on pikk, kuid sammhaaval liikudes oleme paljud esialgu võimatuna näivad unistused realiseerinud. Jah, raha raamistab unistused, kuid olen loomult optimist. Kultuuri on vaja. See taasloob elavat dialoogi ja annab meie ühisele olemisele mõtte. Olgu siis meie suur kultuurihuvi argument edaspidiste unistuste elluviimisel ja nende kaitsmisel – meie iluaia ühisel harimisel.


maintext:
Üks kümnest Eesti imelisest vanavanemast on Aime Edasi
Toimetanud Urmas Lauri
Aime Edasi (paremal) Haapsalu pitsipäevadel 2012. aasta augustis. Foto: Urmas Lauri
Üks ühtekokku kümnest tänavusest Eestimaa imelisest vanavanemast on Aime Edasi. Igal aastal VENÜ Vanavanemate Fondi poolt välja antav tiitel antakse lugupidamist väärivatele vanavanematele, kes lisaks vanaema-vanaisa rollile panustavad ka kohaliku kogukonna tegemistesse. Imelise vanaema ja suurpärase käsitöömeistri kandidatuuri esitas Lääne maavalitsus, teatas maavalitsuse avalike suhete peaspetsialist Liivi Ollino.
Aime Edasit kutsuvad tema lapsed, lapselapsed ja lapselapselapsed hellitavalt Mummiks. Ta on panustanud järeltulevatesse põlvedesse sajaprotsendiliselt oma aega, energiat ja hoolt. Mummi on lastega alati midagi põnevat korda saatnud – teinud näputööd, küpsetanud, lavastanud lühietendusi või roninud õunapuu otsa õunu sööma. Minia Solveig Edasi sõnul on Mummil oskuslikult käes kõik PR-võtted ja nii mõnedki plahvatusohtlikud situatsioonid on tänu temale sujuvalt lahenenud.
Aime Edasi oli aastaid Haapsalu Kutsehariduskeskuses käsitöö eriala kudumise õpetaja. Ka täna koolitab ta käsitööhuvilisi kursuste raames.
Ta on mitukümmend aastat kudunud kuulsaid Haapsalu salle ja olnud ka Haapsalu käsitööseltsi taassünni juures. Mummi on raamatu „Haapsalu sall“ ja „Haapsalu rätt“ kaasautor. Haapsalu Pitsikeskuses on Aime Edasil olnud mitu isikunäitus.
Lisaks Aime Edasile esitas Lääne maavalitsus veel 2 vanaema ja 1 vanaisa kandidatuuri.
Imeliste Vanavanemate austamisüritus toimub neljapäeval, 3. novembril kell 12.00 Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingu (VENÜ) päevakeskuses Kadriorus. Tunnustusürituse raames toimub kontsert, pildistamine ja vestlusring.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Heinamaal peetud heite- ja tõukevõistlusel tegi pikima kettakaare Kaaro Saatmäe
Jaanus Getreu
Võistluse pikima kettakaare tegi Kaaro Saatmäe. Foto: Siive Knäzena
Lõuna-Läänemaa noored kergejõustikuhuvilised lõpetasid võistlushooaja Läänemaa ja Pärnumaa piiril Paatsalus. Aktiivne lapsevanem Jüri Saatmäe oli koduheinamaale rajanud korraliku tõuke- ja heiteringi. Just sellistes heades tingimustes ta meie noori ka võõrustas. Selle piirkonna hooaja viimasest kergejõustikuvõistlusest võtsid osa spordinoored Lihula, Virtsu, Kõmsi ja Vatla koolidest. Kavas olid kuulitõuge ja kettaheide.
Võistluspäeva parima tulemuse eest hoolitses oma koduhoovis heitnud 14aastane Kaaro Saatmäe, kes heitis ühe kilogrammist ketast 39.75. Ta parandas täpselt kuu aega tagasi Pärnus heidetud marki üle nelja meetri. See tulemus annab Eesti 2016. aasta poiste B-klassi edetabelis 15. koha.
Allex Rummel heitis 21.01. Kaaro õde Kulla Saatmäe heitis tüdrukute C-klassis 0,6kilogrammist ketast uueks isiklikuks rekordiks 23.59.
Poiste A-klassi võitja oli Ainar-Sten Junker. Ka tema 1,5kilose heitevahendiga saavutatud 30.02 on noormehe uus isiklik rekord. Poiste C-klassis võidutses Mart Mikiveer. Tema tulemuseks 1kilose kettaga oli 18.69.
2007. aastal sündinud Hugo-Jan Rummel heitis 0,6kilogrammist ketast 15.87. Ka see on suurt kiitust väärt.
Kuulitõukes sai tütarlaste A-klassis esikoha Õnnela Lilleoja tulemuga 7.92. Tema tõukas 4kilost raudmuna. Kulla Saatmäe sai siin kirja 2kilose kuuliga tõugates 8.01. Sama raske oli kuul ka 11aastasel Geron Noorel, kes tõukas 7.38. Poiste B-klassis tõukas Kaaro Saatmäe 4kilose kuuliga 9.90.
Huvitav oli ka lastevanemate ja treenerite võistlus. 7kilost raudmuna tõukas kõige kaugemale Jüri Rummel, tulemus 9.25. Jaanus Getreu suutis 8.26, ning Jüri Saatmäe ja Vaido Noor vastavalt 7.47 ja 7.38. Kettaheites sai Jüri Saatmäe kirja parimal katsel 26.17 ja Jüri Rummel 24.10.
Kõikidele osalejatele olid auhinnaks Lihula gümnaasiumi tööõpetuseõpetaja Marek Tammemägi poolt valmistatud puust medalid. Lisaks kostitas võõrustaja sportlasi värskelt valminud õunamahlaga.
Võistlus „Hanila heited” on Lõuna-Läänemaa JK jalgpallitreeneri Jaanus Getreu ja lapsevanem Jüri Saatmäe poolt ellu kutsutud noorte kergejõustikuvõistlus.
Jaanus Getreu


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Ridala vald sai Panga küla spordihoone ainuomanikuks
Lehte Ilves
Panga küla spordihoone lammutatakse tuleval kevadel maha ja ehitatakse asemele uus spordihoone. Poeseinad jäävad siiski püsti ja seal saab pärast ehituse lõppu poodi edasi pidada. URMAS LAURI
Panga küla spordihoone kuulub nüüd täielikult Ridala vallale, sest teisipäeval andis volikogu loa välja osta viimase osa majast.
Spordihoonel oli peale vallavalitsuse neli kaasomanikku: osaühingud Estragon ja Kupas, üks füüsiline isik ja neli ühisosanikku. Estragon pidas majas kauplust, teistele kuulusid maja taga asuvad garaažiboksid. Kolme osapoolega on ost notari juures vormistatud, viimasena andis volikogu vallavalitsusele loa välja osta neljale inimesele kuuluva garaaži.
Kokku on maja ainuomandus vallale maksma läinud 15 868 eurot, ütles vallaekretär Igor Pogidin.
Spordihoone lammutakse osaliselt ja ehitatakse uuesti üles Ridala põhikooli ja kohalike elanike spordihooneks. Projekt peaks valmima selle aasta lõpuks, ütles ehitusnõunik Aivar Sein. Seejärel tuleb ehitajahange. Umbes märtsis hoone lammutatakse. Alles jäävad kauplusetiiva seinad ja väike osa noortekeskusest.
Seina sõnul võiks sordihoone valmis olla tuleva aasta lõpuks. Uude hoonesse jääb alles koht kaupluse ja noortekeskuse tarvis, lisas Sein.


maintext:
Elbiku küla elanik soovib 70 km/h ala pikendamist
Noarootsi vallas Elbiku külas kinnistut omav Janek Prümmel saatis Noarootsi vallavalitsusele kirja, milles teeb ettepaneku pikendada Riguldi–Dirhami maanteel olevat 70 km/h piirkiirusega mõjuala ulatust.
Praegu algab 70km/h piirkiirusega ala Dirhami poolt tulles umbes paarsada meetrit enne Roosta puhkeküla teeotsa. Prümmel soovib, et seda pikendataks 400 meetri võrra Roosta puhkeküla teeotsast Riguldi poole.
Prümmel selgitas, et maantee äärde jääv Elbiku küla on aktiivne puhke- ja suvituspiirkond, kuhu kerkib lähiajal juurde mitmeid maju. „Kuna elamud kerkivad vahetult maantee äärde, on oodata piirkonnas liikluse tihenemist,” ennustas ta.
Teise argumendina tõi Prümmel välja, et tegemist on pinnatud teega, mis tekitab küllaltki valju müra, see aga häirib lähedal elavaid inimesi. Maanteeameti andmeil läbib teelõiku ööpäevas 287 sõidukit, osa neist on suured veokid. „Talvel, kui tee lumine, on hea rahulik, aga suvel on viu ja viu,” kirjeldas Prümmel olukorda.
Lisaks on Roosta puhkeküla teeotsast maanteele pöörates mõlemale poole nähtavus piiratud. Paarkümmend meetrit eemal asub bussipeatus, milles peatuvad bussid kahandavad nähtavust veelgi. „Kiirusepiirangu mõjuala pikendamine aitab kõrvalteelt peateele pööraval autojuhil olukorda paremini hinnata,” selgitas ta.
Prümmel loodab, et Noarootsi vallavalitsus suhtub ettepanekusse mõistvalt ja astub samme Elbiku küla arengule kaasaaitamiseks.Ta arvutas ka välja, et 400meetrisel lõigul piirkiiruse langetamine 90-lt 70-le pikendab sõiduaega vähem kui viie sekundi võrra, küll aga suurendaks see Elbiku külaelanike turvatunnet.
Noarootsi vallavanem Triin Lepp ütles, et asja arutatakse neljapäevasel vallavalitsuse istungil. „Kui ettepanek pälvib vallavalitsuse heakskiidu, saadame taotluse maanteeametile,” ütles ta ja lisas, et lõpliku otsuse teeb ikkagi maanteeamet.
Kristjan Kosk


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Vormsi laevaliinil võib teisipäeval esineda tõrkeid
Toimetanud Kaire Reiljan
Madala veetaseme tõttu raskeveokid Vormsile ei pääse. Foto arhiiv
Madala veetaseme tõttu võib teisipäeval esineda häireid Vormsi laevaliinil, teatas Kihnu Veeteed.
Sviby-Rohuküla liinil ei saa laev raskeveokeid peale võtta, kui veetase on langenud 38 sentimeetrit või rohkem. Mereinstituudi andmetel oli teisipäeva hommikul kella 6.30 ajal veetase kukkunud koguni 63 sentimeetrit. Kella 9. 30 paiku oli veetase 62 sentimeetrit alla keskmise.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Politsei patrullitalitust hakkab juhtima Meelis Laurmann
Kaire Reiljan
Möödunud nädala reedest täidab Haapsalu politseijaoskonna patrullitalituse juhi kohuseid piirkonnapolitseinik Meelis Laurmann (pildil).
Senine patrullitalituse juht Tarmo Tomson hakkab juhtivpiirivalvurina juhtima Haapsalu politseijaoskonna merepäästeüksust.
„Juunikuisest traagilisest õnnetusest alates on juhtivpiirivalvuri koht täitmata. Tomson on piirivalve taustaga ja selle ala spetsialist,” põhjendas Haapsalu politseijaoskonna juht Andrei Taratuhin muudatusi.
Patrulliteenistust juhtima asuv Meelis Laurmann on Taratuhini sõnul ka varem sellel ametikohal töötanud. „Ma arvan, et ta on hetkel parim valik,” ütles politseijuht.
Laurmann oli alates 2015. aasta aprillist Haapsalu ja Ridala piirkonnapolitseinik ning ühtlasi kõigi kolme piirkonnapolitseiniku juht.
Kes Haapsalu ja Ridala piirkonnapolitseiniku tööd tegema hakkab, ei osanud Taratuhin veel öelda. Tema sõnul korraldatakse sellele kohale inimese leidmiseks ilmselt avalik
konkurss.
Maakonna politseijuht ütles, et sel aastal on Haapsalu jaoskonda tööle tulnud viis uut inimest, kes on asunud tööle patrulli. „Enamasti on tegemist üsna noorte inimestega, kellest osa pole varem Haapsaluga seotud olnud,” rääkis Taratuhin. Siiski on patrullis neli ametikohta veel täitmata.


maintext:
Ladva ja Olenko saavad spordistipendiumi
Kristjan Kosk
Maletaja Ottomar Ladva on üks neist, kes saab spordistipendiumi. Foto: Arvo Tarmula
Teisel poolaastal riiklikku spordistipendiumi saava 70 sportlase seas on ka kaks Läänemaa sportlast — 840 euro suuruse stipendiumi saavad kergejõustiklane Kairit Olenko ja maletaja Ottomar Ladva.
Kokku esitati spordistipendiumitele 121 sportlast, kellest kvalifitseerus 70 sportlast.
Spordistipendium on sportlike tipptulemuste stimuleerimiseks mõeldud riiklik toetus, mida kultuuriministeerium eraldab kaks korda aastas. 2016. aasta eelarves on spordistipendiumide määramiseks kokku 124 432 eurot.


maintext:
Oktoobris alustab ajateenistust üle tuhande kutsealuse
Toimetanud Urmas Lauri
Sel nädalal saabub kaitseväe üksustestesse üle tuhande uue ajateenija, kellest ligi kuussada hakkab teenima 1. jalaväebrigaadis.
“Äsja teenistust alustanud sõdurite järgmised kaheksa kuud 1. jalaväebrigaadis saavad olema meeldejäävad. Lisaks heale väljaõppele ning uutele tuttavatele saavad ajateenijad koos liitlastega õppustel harjutades ka rahvusvahelise töökogemuse,” ütles 1. jalaväebrigaadi ülem kolonelleitnant Veiko-Vello Palm.
2. jalaväebrigaadi Kuperjanovi jalaväepataljoni saabub põhikutsega üle neljasaja ajateenija, sealhulgas kaks väliseestlast Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast. Kanadas elava bioloog Sven Wicmani sõnul otsustas ta vabatahtlikult ajateenistusse tulla soovist oma esivanemate riiki teenida. “Tunnen, et mul on kohustus tulla ajateenistusse nii Eesti riigi, minu enda kui ka minu vanemate ja vanavanemate pärast,” ütles Wicman.
Lisaks võtab oktoobrikutsega ligi sada ajateenijat vastu Ämaris paiknev toetuse väejuhatuse logistikapataljon.
Väeossa saabudes täidavad ajateenijad esmalt vajalikud dokumendid, läbivad arstliku kontrolli ning saavad enne kasarmutesse majutamist kätte ka üksikvõitleja varustuse. Järgmistel päevadel alustatakse kolmekuulist baasoskuste kursust, mille käigus omandavad ajateenijad põhilised teadmised üksikvõitleja jalaväetaktikast, liikumisviisidest, maskeerimisest, relva kasutamisest, käemärkidest, välitingimustes toitumisest ja sidepidamise reeglitest. Kaheksakuulise ajateenistustsükli neljandal ja viiendal kuul omandab ajateenija ühe paljudest kaitseväe poolt pakutavatest erialadest, millega kaasneb erialarelvade õpe. Märtsist maini õpitakse tegutsemist erinevates lahinguliikides jao, rühma ning kompanii koosseisus.
Kokku kutsutakse ajateenistusse kolmel korral aastas: jaanuaris ja juulis, mil üheteistkümnekuulise ajateenistuse käigus õpetatakse välja reservüksuste autojuhid ja juhtivkoosseis ning oktoobris, mil kaheksaks kuuks kutsutakse ajateenistusse tulevaste reservüksuste rivikoosseis.
Foto: Kaitseväe peastaap


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 4. oktoobril
Kaie Ilves
Hiiumaa jalgpallipoisid jäid piletilõksu
Laupäeval takerdus Hiiumaa jalgpallipoiste kojusõit, sest järgmiseks päevaks ostetud piletitega ei lubatud laevale. Koju said poisid sõita kolm tundi hiljem väljunud laevaga.
Raudteearutelul jäi vastasseis püsima
Raudteeplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste arutelud läinud nädalal Taeblas ja Haapsalus olid rahumeelsed, kuid kuna planeerijad Palivere ja Allikmaa elanikele erilisi järeleandmisi ei teinud, jäi vastasseis püsima. Loe lähemalt Lääne Elu paberlehest.


maintext:
President Kaljulaid jääb elama oma koju Nõmmel
BNS
President Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
President Kersti Kaljulaid jääb elama oma koju Nõmmel ega kavatse Kadriorgu presidendi kantseleiga samas hoones asuvasse ametikorterisse kolida.
„President on jätkuvalt seisukohal, et ta jääb elama Nõmmele,” ütles presidendi avalike suhete nõunik Taavi Linnamäe BNS-ile.
Milliseid ümberkorraldusi seoses turvanõuetega selleks Kaljulaidi kodu juures teha tuleb, Linnamäe öelda ei osanud, märkides, et see on riigipea kaitsega tegeleva politsei- ja piirivalveameti (PPA) vastutusala.
Kaljulaid omab kinnistusraamatu andmeil kinnistut Nõmmel Külmallika põiktänaval.
PPA isikukaitsebüroo juht Andris Viltsin on Postimehele öelnud, et kuigi presidendi uues elukohas Nõmmel tuleb kogu turvasüsteem nullist üles ehitada, täiendavaid piiranguid sellega naabritele ei laiene.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaie Ilves

title: Panga külas käidi vargil

maintext:
Panga külas käidi vargil
Toimetanud Kaie Ilves
Ridala vallas Panga ja Käpla külas tungisid vargad ööl vastu reedet sisse või püüdsid tungida sisse kokku nelja hoonesse. Haapsalu politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Indrek Tohter ütles, et algatatud on kaks kriminaal- ja kaks väärteomenetlust.
Kolme kohta tungisid vargad Panga külas. Garaaži sisenenud, viisid nad Volkswageni kaubikust ära tööriistu. Kahju on 2 221 eurot. Omanik oli garaaži ukse jätnud lukust lahti. Selles asjas on algatatud kriminaalmenetlus.
Veel olid vargad lõhkunud Trei puidukaupade kontori ukse. Kontorist midagi varastatud ei ole. Veel olid vargad üritanud tungida Panga külas ühte abihoonesse, kuid metalluksest nende jõud üle ei käinud.
„Käpla külas lõhkusid vargad elumaja ukseluku, tungisid sisse, oli näha et midagi oli otsitud, kuid tundub, et midagi kadunud ei ole,” ütles Haapsalu politseijaoskonna menetlusteenistuse vanem Vello Palmits. Ka selles asjas on algatatud kriminaalmenetlus.
Palmitsa sõnul ei saa sada protsenti väita, et Käplas ja Panga külas tegutsesid ühed ja samad vargad.
„Kuid sisetunne ütleb, et see võib nii olla,” ütles Palmits.
Kõigil, kes ööl vastu 21. oktoobrit nägid Käpla ja Panga kandis liikumas kahtlaseid isikuid või mõnda võõrast sõidukit, palutakse teada anda politsei lühinumbril 112 või 47 32 807.


authors:
Lääne Elu
Ivari Padar

title: Ivari Padar: Tants sõidueksamite ümber

maintext:
Ivari Padar: Tants sõidueksamite ümber
Ivari Padar
Tänavune suvi sai alguse haldusreformi seaduse vastuvõtmisega ehk stardipauguga laiematele ümberkorraldustele alates valdade suurusest kuni kõige kõrgemate riigivõimutasanditeni kulutuste ja oodatavate tulemuste mõõtmiseni. Kogu seda protsessi on nimetatud ka riigireformiks.
Aeg – ajalt tuleb ja peab kogu riigi toimimisele arukat inventuuri tegema, see on paratamatu.
Sotsiaaldemokraatide tingimuseks muudatuste puhul on olnud, et läbi teostatava reformi, ei kannataksid inimestele pakutavad teenused kogu Eestis. Headele plaanidele risti vastu teatas ootamatult maanteeamet, et piiratakse seniseid teenuseid maakonnakeskustes ning tulevikus ei saa A- ja B-kategooria sõidueksameid enamikes linnades enam teha.
Me kõik oleme huvitatud riigireformi õnnestumisest. Seetõttu ei saa lubatavaks pidada, et iga ministeeriumi allasutus teostab reformi oma äranägemise järgi. Näha tuleb üldisemat pilti ja ühtegi reformi ei viida läbi rutates. Vastasel juhul leiame end õige pea olukorrast kus auto registreerimiseks pead Tartusse sõitma ja uue passi saad kätte vaid Viljandist. Riigil võib ju odavam olla, kuid inimesele läheb see kõik rohkem kui topelt maksma.
Olukorra tegi nukramaks veel tõsiasi, et töökohtade säilitamine maapiirkondades koalitsiooni omavaheline kokkulepe ja prioriteet ehk selle nimel peavadministeeriumid koostööd tegema.
Tõsi ju on, osa maanteeameti teenuseid ongi internetipõhised, aga terve rida teenuseid on väga selgelt ainult koha peal teostatavad. Seda näiteks kasvõi palju räägitud sõidueksamid.
Riigikogu maaelukomisjoni esimehena kutsusin juulis kokku erakorralise koosoleku ja palusin just reformiminister Arto Aasal ja maanteeamet juhtidel selgitada, kuidas me siis tagame teenuseid kohtadel.
Maanteeameti põhjendused sõidueksamite likvideerimiseks varieerusid naivismlikest absurdseteni, mida vürtsitas kapa täis demagoogiat. Maanteeameti peadirektor väitis näiteks, et sõidueksami tegemine on inimese vaba tahe ja soov või, et väikelinnades eksami sooritanud juhid on linnaliikluses ohtlikumad. Viimase tõestamiseks ametil analüüsi loomulikult ei olnud.
Sõbrad Võrust tuletasid mulle kohe meelde kümnekonna aasta taguse seiga, kus tänane peaminister oli küll sõidueksami sooritanud Tallinnas aga avarii tegi ikka Võrus Vabaduse ja Jüri nurgal!
Olen väga selgel arusaamal, et tänased maakonnakeskused on optimaalsed olulisemate teenuste pakkumise kohad ja maakonnakeskuste otstarbetu nõrgestamine jooksutab Eesti Tallinnasse kokku. Maakonnakeskuste tänane struktuur on justkui see viimane vall. Meil on häid näiteid nagu kasvõi riigigümnaasiumid, mis maakonnakeskuste positsiooni tugevdavad. Seda rada tuleb edasi minna, olen kindel et riigivalitsemises on töökohti, mis ei pea ilmtingimata olema Tallinnas aga võivad väga hästi paikneda Võrus, Valgas või Paides.
Hea uudis on see, et meil õnnestus sellele hullule projektile käsipiduri peale tõmmata. Amet vaatab oma reformiplaani ümber ja säilitab eksamite sooritamise võimaluse kõigis oma 17 teenindusbüroos.
Selle saavutamiseks oli vaja erakorralist riigikogu maaelukomisjoni istungit juuli lõpus, kellalöömist meedias ja mitmete osapoolte aktiivset sekkumist. Ma tahaksin väga tänada ja tunnustada kõiki neid maavanemaid, vallavanemaid kui ka kohalikke tublisid inimesi, kes kõik mulle appi tulid. Aitäh, et minuga koos seda asja ajasite!
Kogu edasise riigireformi teostamise juures tuleb vältida ülepingutamist. Jah, tõesti on teenuseid, mis moodsas ilmas on kolinud internetti (siinpuhul loomulikult on tähtis internet kättesaadavus), samas on teenused mis peavad ja saavad olla vaid kohapeal.
Ivari Padar,
SDE


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Päästekeskus: Taeblas oli elumaja katlamajas tulekahjuoht
Urmas Lauri
Täna kell 14.21 said päästjad teate, et Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas põleb elumaja katlamaja.
“Kohapeal selgus, et katlamaja boilerile oli ladustatud esemeid, mis hakkasid kuumuse tõttu suitsema,” ütles Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais ja lisas, et lahtist tuld ei olnud päästjate kohalejõudmise ajaks siiski tekkinud.
Päästjad likvideerisid tuleohu.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
EKRE esitas eelnõu burkakeelu kehtestamiseks Eestis
Toimetas Lemmi Kann
Burkat kandvad naised. Foto: Scanpix
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) hinnangul peaks peaks araabia kultuuridest pärinevate näokatete burka ja niqabi kandmine avalikes kohtades olema Eestis keelatud ning esitas kolmapäeval riigikogule eelnõu, et viia vastav täiendus sisse Eesti korrakaitseseadusesse.
EKRE fraktsiooni aseesimees Henn Põlluaas selgitas, et Eestis ja enamikus teistes Euroopa riikides ei ole varem olnud vajadust kõnealust valdkonda seadusandlikult reguleerida, aga immigratsioonikriisi ning kasvava asüülitaotlejate hulga ja terrorismiohu tõttu tuleb seda teha.
„Seni Eestis eksisteerinud peamiselt tatarlastest koosneva islamikogukonnaga ei ole probleeme olnud, sest nemad burkat või niqabi ei kanna. Küll on nad aga hädas viimasel ajal Eestisse tulnud radikaalsete islamistidega, kes püüavad kaasatoodud tavasid neile peale suruda,“ ütles Põlluaas.
Tema sõnul ei tunnista islamiusuliste kultuuritaust ja kombed sugudevahelist võrdõiguslikkust, nagu Eesti tavad, kultuur ja seadusandlus ette näevad. „Burkade kandmine oli Talibani terrorirežiimi ajal kohustuslik Afganistanis. Burka ja niqabi kandmise nõude on esitanud ka terroriorganisatsioon ISIS enda poolt kontrollitavatel aladel. Burka ja niqabi kandmist ei saa seetõttu vaadata kui naiste vaba tahte väljendust, vaid kui vägivaldset ja dikteeritud sundi,“ ütles Põlluaas.
Ta lisas, et naiste ahistamine sellise sunni läbi ei sobi kokku Eesti kommete ega väärtussüsteemiga. "Avalikes kohtades burka ja niqabi kasutamise keeld oleks selge seisukohavõtt selle nimel, et põhiõigused on seaduse silmis teatud usuliste traditsioonide ees primaarsed," lisas rahvasaadik.
Põlluaas osutas, et enamikus riikides põhjendatakse näokatete kasutamise keeldu ka rahvusliku julgeolekuga, sest see takistab isikute tuvastamist, eriti videomonitooringu puhul.
„Äärmusislamistid on kasutanud keha ja nägu varjavat riietust korduvalt enesetaputerrorirünnakute korraldamisel. Samad põhjendused pädevad ka Eestis, seda enam et kaitsepolitsei on hoiatanud kasvava terroriohu eest ja islamiterroristid on lisanud Eesti riigi oma sihtmärkide nimekirja. Ka Soome julgeolekupolitsei kinnitusel on terrorioht täna suurem kui kunagi varem. Nõue, et inimesed peavad olema avalikus ruumis identifitseeritavad, on loomulik ja õigustatud. Burkakandjad tekitavad Euroopas inimestes põhjendatud hirmu, sest ei ole võimalik olla kindel, kas tegemist on naisterahva või halbade kavatsustega ja pommivööga varustatud enesetaputerroristiga,“ ütles Põlluaas.
„Reeglid tuleb kehtestada enne, kui Eestis hakkavad tekkima sarnased probleemid, mis on paljudes Euroopa riikides. Tagantjärele on nende küsimuste reguleerimine äärmiselt keeruline. Praegu on selleks õige aeg. See oleks eetiline ka teise kultuuritaustaga immigrantide suhtes, kes peaksid olema eelnevalt teadlikud Eesti kommetest, tavadest ja seadustest," rääkis Põlluaas.


title: Noored pesid Haapsalus seinu

maintext:
Noored pesid Haapsalus seinu
Toimetanud Kaire Reiljan
Tänavakultuurifestivali JJ-Street Baltic Sessioni nädal algas täna seintepuhastusaktsiooniga, mille käigus puhastas ligi 40 noort täna pärastlõunal Haapsalu algkooli ja põhikooli soditud seinu.
Street Art Jami raames läbi viidud soditud seinte pesemise aktsioon on ürituse korraldajate sõnul selleks, et rõhutada erinevust illegaalse sodimise ja professionaalse tänavakunsti vahel ning näidata, et noored hoolivad ümbritsevast keskkonnast.
Seintepuhastusaktsioon sai alguse aastal 2012 näitamaks, et Street Art Jam seisab kunsti ja mitte illegaalse tegevuse eest.
Lisaks Haapsalule pesti täna soditud seinu Põlvas, Tallinnas, Valgas ja Tartus, järgmistel päevadel on samalaadsed aktsioonid kavas Keilas, Võrus, Viljandi js Kuusalus.
17.-23. oktoobrini toimuv tänavakultuurifestival Baltic Session toetab nii urban-kultuuri kui ka meelelahutusmaastikku Eestis ja laiemaltki. Programmis on meelelahutussündmusi ja võistluste seeriaid – seintepuhastusaktsioonid, ilupäev Witness the Beauty, Urban Kirbuturg, Vogue Ball, tänavakunstisündmus Street Art Jam, erinevad peod ning tantsukoolitused maailma staaridega. Festival kulmineerub finaalpäevaga Tallinnas Nordea kontserdimaja, kus astuvad üles nii Eesti kui ka välismaa staarid.
Fotod Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

maintext:
Tõnis Krikk tõi võidu Narva rahvusvaheliselt fotofestivalilt “Narva Sügis 2016″
Lemmi Kann
Haapsalu hobifotograaf Tõnis Krikk tuli Narva Rahvusvaheliselt Fotofestivalilt koju võiduga. Foto: Monika Pook
Sel nädalavahetusel 22. korda Narvas toimunud rahvusvahelise fotofestivali "Narva Sügis 2016" žürii tunnistas parima värvikomplekti kategoorias parimaks Haapsalu hobifotograafi Tõnis Kriki töö.
"Õnnestus Liisi suvise seeriaga võita kategoorias "Parim Värvikollektsioon"," kommenteeris Krikk.
Krikk selgitas, et "Liisi" seeria sündis ürituse raamis, mille korraldas suvel Haapsalu Fotoklubile klubi liige Tarmo Siirak. Ürituse nimi oli "Fotopuhkus 2016", toimus see lagunenud Friedheimi villas, läbiv teema oli "Akt ja glamuur".
“Modellid olid varem teada ja teemad said kõik klubiliikmed eelnevalt ise ette valmistada. Kuna ma olin Liisit (Liisi Tarve) enne pildistanud, tahtsin just teda modellina kasutada,” rääkis Krikk.
Sessioon kujunes modelli jaoks veidi ekstreemseks, sest fotograafi plaan sisaldas ka modelli külma veega üle piserdamist. “Majas kütet ja sooja vett ju polnud, aga Liisi oli nõus ja tegime ära!” ütles Krikk.
“Liisi” seeria jaoks polnud võit Narva fotofestivalil esimene tunnustus – suvel toimunud Eesti Fotograafide Kokkutulekul (EFK 2016 – toim.) pälvis seeria II koha.
Krikil oli Narva fotofestivalil välja pandud veel üks seeria – Eesti vehklemise säravast tulevikulootusest Katrina Lehisest. Fotosessioon toimus Ungru lossis. Fotodel kannab Lehis Haapsalu pitsimeistri Marge Heeringa kootud kleite. Otse loomulikult on mängus ka mõõgad, millest üks on Indrek Jetsi kätetöö.
Sama seeria piltidega ilmus möödunud laupäeval Õhtulehes intervjuu Katrina Lehisega.
Vaata Tõnis Kriki fotosid siit.
Narva Rahvusvahelise Fotofestivali tulemused
Preemiad jagunesid järgmiselt:
Grand Prix – Anton Novožilov, Tallinn
Natüürmort – Dmitri Vorobjov, Kohtla-Järve
Maastik – Peeter Sink, Viljandi
Etüüdid – Jaanus Siim, Järva-Jaani
Makro – Dmitri Vorobjov, Kohtla-Järve
Portree – Toomas Uri
Reportaaž – Valeri Boltušin, Narva
Žanr-streat – Anastassia Volkova, Narva
Aktifoto – Mihhail Zaitsev, Narva
Art – Irina Kivimäe, Narva
Värvikomplekt – Tõnis Krikk, Haapsalu
Must-valge komplekt – Eduard Zentšik, Sillamäe
Parim debütant (kuni 18 aastat) – Kristina Dunajeva, Narva
Eesti Fotokunsti Ühingu eripreemia anti Otto Kuusile, Tartu.
Publiku preemiad pälvisid Dmitri Vorobjov, Kohtla-Järve ja Adelina Sokolova, Narva.
Narva fotofestivali žürisse kuulusud Aleksander Popolitov (Sillamäe), Toomas Kiige (Tallinn), Olga Tjurina (Narva), Maruta Varrak (Tallinn, žürii esimees), Dmitri Leshihhin (Narva), Sergei Drozdik (Narva), Jelena Kuznetsova (Narva).


maintext:
Keskraamatukogu pani keelatud raamatud näitusele
Kaie Ilves
Keelatud on olnud ka Alexandre Dumas „Krahv Monte Cristo”. Arvo Tarmula foto
Haapsalus Läänemaa keskraamatukogu lugemissaalis näeb väljapanekut keelatud raamatutest.
Raamatuid on ära keelatud ja ka hävitatud nende sünnist peale, ja keelatakse ka nüüdisajal, õnneks siiski neid enam ei hävitata. Selleks, et raamat ära keelataks, piisab sellest, kui mõni solvunud lapsevanem või lihtsalt häiritud lugeja esitaks võimudele kaebuse. Raamatuid on keelatud ka 21. sajandi Eestis. Näiteks keelati meelelahutaja ja kirjaniku Mart Sanderi kaebuse peale ära Raivo Kaera avameelne elulooraamat „Varjatud elu”, kus Sanderi väitel kirjeldati ka tema eraelulisi seiku. Kaera raamat korjati müügilt ära ja jäigi keeltuks, kuid ilmus hiljem muudetud kujul pealkirja all „Suurem kui elu”.
1940. aastal andis sisekaitseülem Harald Haberman korralduse raamatukauplustest ära korjata 26 teost kui „kodanliku Eesti vaimulage ja nilbe sopakirjandus”. Teoste hulgas oli ka Alexandre Dumas Krahv „Monte Cristo”.
Näitus keskraamatukogu lugemissaalis on avatud keelatud raamatute nädala raames. Sellist nädalat tähistatakse 1982. aastast, pööramaks tähelepanu lugemisvabadusele, tsensuurile ja raamatute pärast taga kiusatud inimestele.


title: Parvlaev Regula naases liinile

maintext:
Parvlaev Regula naases liinile
BNS
Neljapäeval madala veetaseme tõttu häirunud parvlaevaliiklus tekitas Rohuküla sadamasse pika järjekorra. Foto: Urmas Lauri
Neljapäeva varahommikul liiga madala veetaseme tõttu kai äärde seisma jäänud parvlaev Regula asus keskpäeval taas Hiiumaa liinil reisijaid teenindama, teatas BNS.
Kell 12.45 sõitis Regula Heltermaalt välja ning orienteeruvalt kella 13 ajal sõitis välja ka parvlaev Harilaid, et kõik sadamas ootajad üle mere saaksid, märkis TS Laevad.
Neljapäeva pärastlõunal jätkavad nii parvlaevad Regula kui Harilaid sõitmist vabagraafiku alusel. Reisijaid teenindatakse nende sadamasse saabumise järjekorras. Eelisega saavad laevale liinibussid, postiveoautod, operatiivsõidukid ja puuetega reisijad.


maintext:
Madison: Ilves peab tagastama turismiarenduseks saadud 190 000 eurot
BNS
Jaak Madisson leiab, et Toomas Hendrik Ilvese sõnad läänelikust kultuurist ja väärtustest olid vaid õõnsa tünni kõmin. Foto: Andrus Karnau
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) riigikogu fraktsiooni liige Jaak Madison on seisukohal, et äsja ametist lahkunud president Toomas Hendrik Ilves peab tagastama EAS-ilt turismi arendamise toetuseks saadud 190 000 eurot – samuti tuleks kaaluda juhtumiga seotud riigiametnike sobivust oma ametikohale.
"President Ilves rääkis oma ametisoleku ajal pidevalt vajadusest liikuda läänelike väärtuste ja lääneliku poliitilise kultuuri poole," ütles Madison pressiteate vahendusel. "Sel nädalal sai kinnitust, et need sõnad olid vaid õõnsa tünni kõmin. Praktikas käitusid nii Ilves kui ka tema kamraadidest kõrged riigiametnikud põhimõtte järgi, et loll on see, kes riiki ei lüpsa."
"Kui Ilves soovib, et lääne poliitiline kultuur ei muutuks meil samasuguseks negatiivse tähendusega mõisteks nagu 'demokraatia' on muutunud Venemaal, peaks ta riigi toetuse oma "turismitalule" tagastama. Samamoodi nagu seda teevad kõik ettevõtted, kes EAS-i toetuse tingimusi rikuvad," märkis Madison, kelle sõnul on eriti kahetsusväärne, et Ärma talu JOKK-skeem loodi kõrgete riigiametnike kaasabil.
"Nagu meedia on juba osutanud, paistavad skeemi tagant presidendi ja toonase EAS-i juhi ja praeguse riigikogu kantselei direktori Maria Alajõe soojad suhted," märkis Madison. "Vassimiskahtlus on langenud ka praegusele EAS-i juhile Hanno Tombergile, kelle eestvedamisel varjati neli aastat avalikkuse eest hoitud otsust, et Ilves pääseb toetuse tagasimaksmisest."
Madison leidis, et Alajõe ja Tomberg peaksid võtma vastutuse ning tõsiselt mõtlema, kuidas nad Eesti riigiametnike mainele tehtud kahju heastavad.
EAS esitas OÜ-le Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, kuna Ilves ei soovinud jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist ehk turismi viljelemist. Ilves on tagasinõude riigile tasunud.


maintext:
Maavalitsus otsib aasta parimat sotsiaaltöö tegijat
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Mullu kuulutati maakonna parimaks sotsiaaltöötajaks Varje Paaliste. Foto Arvo Tarmula
Lääne maavalitsus ja Läänemaa omavalitsuste liit ootavad kandidaate aasta parima sotsiaaltöö tegija tiitlile.
„Meil on traditsiooniks tõsta esile sotsiaalvaldkonnaga tegelevaid spetsialiste, vabatahtlikke ja organisatsioone, kes läbi isikliku eeskuju ja panuse on kaasa aidanud sotsiaalprobleemide leevendamisele,” selgitas Lääne maavalitsuse pressiesindaja Liivi Ollino.
Sellest tulenevalt on kõik organisatsioonid, omavalitsused ja üksikisikud oodatud esitama kandidaate aasta sotsiaaltöö tegija 2016 tiitlile. Kandidaatide nimed koos lühikirjeldusega tuleb esitada Lääne maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonnale (kersti.lohmus@laane.maavalitsus.ee) hiljemalt 1. novembriks 2016.
Võitja valib kandidaatide hulgast selleks moodustatud komisjon.
Tiitel antakse üle 24. novembril „Läänemaa tunnustab 2016“ üritusel Penijõel.
Parimad sotsiaaltöö tegijad läbi aastate
2015 – Varje Paaliste (esitas Lääne-Nigula vallavalitsus)
2014 – Kristi Tammes (esitas Haapsalu linnavalitsus)
2013 – Mariel Kõrgemägi (esitas Taebla vallavalitsus)
2012 – Eve Lemsalu (esitas Haapsalu linnavalitsus)
2011 – Kersti Liiv (esitas Risti vallavalitsus)
2010 – Maret Lõhmus (esitas Kullamaa vallavalitsus)
2009 – Aino Suurpalu (esitas Taebla vallavalitsus)
2008 – Mati Jürman (esitas Lihula vallavalitsus)
2007 – Kaja Rootare (esitas Haapsalu linnavalitsus)
2006 – Leili Mutso (esitas Taebla vallavalitsus).


maintext:
Maakonnaliinid hakkavad Pivarootsi sõitma vaid ettetellimisel (1)
Lemmi Kann
Pivarootsi Tuulik. Foto: Peeter Pung
Maakonnaliinid nr 19/1 ja 31/2 hakkavad Pivarootsi peatuses peatuma vaid siis, kui selleks eelnevalt soovi avaldatakse, sest reisijad kasutavad seda ülimalt harva, teatas Lääne maavalitsus.
"See tähendab, et soovijatel tuleb peatusesse sõit tellida teavitades bussifirmat sellest eelneval tööpäeval," selgitas
Lääne maavalitsuse ühistranspordi vaneminspektor Külliki Kübar. "Pivarootsi peatuse teenindamiseks kulub ühes päevas 10 lisakilomeetrit ja seetõttu ei ole selle igapäevane teenindamine otstarbekas."
Maakonnaliinid nr 19/1 Lihula – Pivarootsi – Vatla – Kõmsi – Lihula ja nr 31/2 Lihula – Salevere – Virtsu – Pivarootsi – Vatla – Lihula lõpetavad igapäevaselt Pivarootsi peatuse teenindamise 24. oktoobrist 2016.
"Pivarootsi peatusest bussile minemiseks tuleb reisijal oma sõidusoovist bussifirmat teavitada eelneval tööpäeval. Pivarootsi peatusesse sõitmiseks piisab reisijal bussijuhi teavitamisest bussi sisenedes," lisas Kübar.
Vastav info on kirjas nimetatud maakonnaliinide uutes sõiduplaanides, peatuses asuval infotahvlil ja riikliku ühistranspordiregistri veebilehel www.peatus.ee.
Bussifirma L&L AS infotelefon on 5661 2705, infotelefon on avatud tööpäeviti kell 08.00-16.00.
Hanila valla koduleht ütleb, et 01.01.2016 rahvastikuregistri seisuga on Pivaroootsi külas 17 elanikku. Majapidamisi on 15.
Pivarootsi küla on tänaseks oma kauni looduse, puhta õhu ja mere läheduse tõttu väljakujunenud turismi- ja suvituspiirkond. Piirkonda on soetanud omale suvekodu mitmed tuntud inimesed.
2012. aastal sai auklik ja tolmav kruusatee tolmuvaba katte.
Pivarootsis tegutsevad mitmed turismiga seotud ettevõtted: Pivarootsi Tuulik, Pivarootsi mõis-turismitalu, Pivarootsi õppe- ja puhkekeskus ning Pivarootsi lastelaager.
Pivarootsi Tuuliku peremees Peeter Pung võttis uudise vastu kurvalt ja pettunult. "Talvel on kindlasti liikumist vähem, aga suvel on ju müttamist küll," märkis ta.
Pivarootsi mõisa ja Kangru talu ettevõtjad peavad hobuseid, lambaid ja lihaveiseid, et hoida korras ja säilitada rannaniidud.


maintext:
FC Haapsalu tuli teist aastat Läänemaa jalgpallimeistriks
Toimetanud Kaire Reiljan
FC Haapsalu võidukas võistkond. Foto erakogu
Laupäeval, 22. oktoobril selgitati Haapsalu linnastaadionil kaheksa võistkonna hulgast Läänemaa meister jalgpallis, kelleks sai FC Haapsalu.
Mängiti poolel jalgpalliväljakul 20 minutit, korraga oli meeskonna eest oli väljakul 7 mängijat.
A alagrupis olid vastamisi FC Haapsalu, Lihula JK, Haapsalu Leegion ja Läänemaa JK Haapsalu II. B alagrupis mängisid Läänemaa JK Haapsalu, FC Risti, Palivere SK ja FC Haapsalu harrastajad.
FC Haapsalu alustas turniiri tugevalt, kui juba avamängus alistati 4:0 Lihula. Armu ei antud ka Leegionile (7:0) ega Läänemaa U-17 meeskonna mängijatest koosnenud Läänemaa JK Haapsalu II (5:0) meeskonnale.
Samas alagrupis toibus Lihula avamängus saadud suurest kaotusest ning võitis kindlalt Leegionit ning Läänemaa JK Haapsalu II meeskonda. Tasuks koht poolfinaalis, kus mindi kokku B alagrupi võitja Läänemaa JK Haapsaluga.
Haapsalu Leegioni ja Läänemaa JK Haapsalu II omavahelise mängu võitis viimane 4:0, mis tagas Läänemaale alagrupi 3. koha.
B alagrupi võitis Läänemaa JK Haapsalu esindusmeeskond, kes alistas kõik vastased 2:0. Teisele kohale tuli Palivere SK ning kolmandale FC Risti. FC Haapsalu harrastajad jäid neljandaks.
Poolfinaalides läksid vastamisi FC Haapsalu ja Palivere SK ning Läänemaa JK Haapsalu ja Lihula JK. FC Haapsalu sai Palivere üle kerge 5:0 võidu ning Lihula võitis Läänemaad 2:1.
Heitluses 5.-6. koha mängule tulid võitjana välja FC Haapsalu harrastajad, kes võitsid pärast 0:0 viiki penaltiseerias Läänemaa JK Haapsalu II meeskonda, ja FC Risti, kes alistas viimase minuti penaltist Haapsalu Leegioni 1:0.
7.-8. koha mängus oli Haapsalu Leegioni ja Läänemaa JK Haapsalu tulemus 0:0 viik ning penaltiseerias saavutas üllatusliku võidu Haapsalu Leegion, kelle puhul on tegemist Läänemaa JK Haapsalu fännidega.
5.-6. koha mängus võitsid Haapsalu harrastajad 2:0 FC Ristit. 3.-4. koha mängu ei toimunud, kuna Palivere loobus Läänemaaga mängimisest, sest vigastuse tõttu oleks meeskond mänginud vähemuses. Seega teenis kolmanda koha Läänemaa JK Haapsalu.
Finaalis mängisid FC Haapsalu ja Lihula JK välja võrdse 0:0 viigi, kuid nagu ka möödunud aastal Läänemaa JK Haapsalu vastu, oli penaltiseerias tugevam FC Haapsalu.
FC Haapsalu koosseisu kuulusid Kirill Podgainõi, Silver Hunt, Ken Sinkevićius, Artjom Tšernoglazov, Anton Tšernoglazov, Aleksandr Molkov, Aleksandr Vassiljev, Mark Kolosov, Dmitri Andrejev ja Aleksandr Kovtun.
Lihula JK koosseisus mängisid Randel Plaas, Argo Mõtt, Rocco Mõtt, Madis Sibul, Sander Kruus, Raiko Söötmaa, Andro Aavik, Rasmus Nikkel ja Reilo Mark.
Läänemaa JK Haapsalu koosseisu kuulusid Martin Salf, Karel Saarkopli, Jako Kariste, Kaarel Koel, Kristo Enn, Andres Dobõšev-Proosväli, Morten Saar, Karmo Einmann ja Georgi Ivanov.
Turniiri parim väravakütt oli Mark Kolosov (FC Haapsalu) 9 väravaga ning parim väravavaht Kirill Podgainõi (FC Haapsalu), kes kõikides kohtumistes oma seljataguse puhtana hoidis.
Läänemaa Jalgpalliklubi


maintext:
Kaljulaid ei kavatse oma kodu kasutamise eest riigilt raha küsida
BNS
Kersti Kaljulaid. Foto: Peeter Langovits
President Kersti Kaljulaid ei kavatse oma kodu kasutamise eest Nõmmel hakata riigilt raha kasseerima, nagu tegi seda oma koduga eelmine president Toomas Hendrik Ilves.
“President Kaljulaid käsitleb oma kodu kui oma kodu, kus ta elab. Mingit renti ei kasseeri, kommunaalkulud katab jätkuvalt ise,” ütles presidendi pressiesindaja Taavi Linnamäe BNS-ile.
President Ilves maksis oma abikaasale kuulunud firmale OÜ Ermamaa, mis tegutses Ilvesele kuuluvas Ärma talus, seal elamise eest aastatel 2007-2010 iga kuu 20 000 krooni ehk 1278,23 eurot ja aastatel 2011-2014 15 000 krooni ehk 958,67 eurot kuus, millele lisandus käibemaks. 2015. aastal Toomas Hendrik Ilves ja tema abikaasa Evelin Ilves lahutasid abielu ja presidendist sai OÜ Ermamaa ainuomanik.
Samuti maksis presidendi kantselei Ärmas töötanud teenistujate palkadeks ning kompleksi majandamiskuludeks. Eelmisel aastal oli see kulu 61 722 eurot, 2014. aasta kulud olid 68 113 eurot, 2013. aastal 64 836 eurot, 2012. aastal 72 808 eurot, 2011. aastal oli see summa 64 706 eurot, 2010. aastal 63 886 eurot, 2009. aastal olid Ärma kulud 53 840 eurot, 2008. aastal 65 381 eurot.
2015. aasta presidendi kantselei makstud kuludest läks 31 362 eurot kahe inimese töötasudeks koos maksudega. Majandamiskulud 30 361 eurot jagunesid kinnistute majandamise kuludeks mahus 21 179 eurot, sõidukite ülalpidamine 3622 eurot, inventar 2828 eurot, infotehnoloogia ja kommunikatsioon 2659 eurot, administreerimiskulud 73 eurot.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
700kilomeetrine rattaretk kogub raha Haapsalu Viigi kooli laste heaks
Andrus Karnau
Mullune Tahtejõu tuur. TAHTEJÕU TUUR
Reedel algab kolmas Tahtejõu tuur Tallinnast Hiiumaale ja tagasi, kogu marsruudi pikkus on 669 kilomeetrit, kirjutas Eesti Päevaleht..
Retke osavõtumaks läheb Haapsalu Viigi koolile ratastoolilaste treeningseadme ostuks. Laste velotreeninguseade võimaldab erivajadustega õpilaste käsi ja jalgu treenida ratastoolist väljumata – talviti on see kooli suur murekoht. Kui ratturite plaan läheb korda, ostetakse koolile treeninguseade, mille hind jääb vahemikku 3700–7800 eurot.
Retke eestvedaja Priit Salumäe on Hawaii Expressi turundusjuht. Salumäe ütles, et kõik osalejad ei pea tingimata läbima 669 kilomeetrit: retk on jagatud kolmeks etapiks ja iga osaleja võib valida, kas läbida üks, kaks või kolm etappi. Retk kulgeb trassil Tallinn – Käina. Vahepeatus. Käina – Türi-Alliku. Vahepeatus. Türi-Alliku – Tallinn. Ratturite seast leiab nii Tanel Padari, Erkki Raasukese kui ka Rein Taaramäe.
Osalustasu on 80 eurot. Treeninguseadme heaks saab annetada iga soovija, kandes vabalt valitud summa MTÜ Tahtejõud pangakontole EE867700771001781961.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

title: Virtsu tuleb autopesula

maintext:
Virtsu tuleb autopesula
Tarmo Õuemaa
Kohalik ettevõte CareWorks kavatseb Virtsus avada Hanila valla esimese mündiautopesula.
CareWorks OÜ juhatuse liikme Märt Männilaane sõnul pesula eeltööd juba käivad, kuid avamisaega ta öelda ei söandanud.
„Enne ei taha hõisata, kui valmis saab. Alguses lootsime juba juunis avada,aga erinevatel põhjustel on see viibinud,” ütles ta.
Männilaan näeb autopesula klientidena nii Saaremaale sõitjaid, sealt tulijaid kui ka kohalikke.
„Kes see ikka tahab külmaga voolikut välja vedada. Meie juures on hoopis vähem vaeva,” ütles ta.
Kõige lihtsam autopesu hakkab Virtsu autopesulas maksma paar eurot, lubas ta.


maintext:
Nurme vabriku praktikant kandideerib Eesti parimaks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Egle Kadastik. Foto Facebook
Eesti tööandjate keskliidu parima praktikandi konkursi „Praktik Cum Laude“ finaali jõudis seitse noort, kes saavutasid sellel õppeaastal praktika jooksul silmapaistvaid tulemusi. Teiste seas on Haapsalu Nurme õmblusvabriku praktikant Egle Kadastik.
Tallinna tehnikakõrgkoolis III kursusel rõivaste disaini ja tehnoloogiat õppiv Egle Kadastik tegi inseneri- ja konstruktoripraktika Nurme Production OÜ-s. „Nurme Productionis praktikandina töötamine oli minu jaoks suurepärane kogemus. Õppisin praktika vältel palju uusi erialaseid teadmisi ja oskusi. Suurem osa praktikast kulus lõigete konstrueerimisele, prototüüpide õmblemisele ja seejärel lõigete parendamisele. Lisaks sain õppida lõigete suurendamist, paigutuste tegemist ja loomulikult täita ka vajalikke dokumente,” rääkis ta.
“Kõige enam meeldis mulle see, et sain paljud erinevad etapid ise läbi teha. Usun, et koolis käies on kohustuslik praktika õppekava üheks kõige olulisemaks osaks,“ ütles Egle Kadastik.
Praktikajuhendaja sõnul oli praktikandi areng silmnähtav. „Ta õppis väga kiiresti, oli väga põhjalik ning pühendunud. Töö kiirus ja ka kvaliteet oli tal superhea, loomulikult ületas ootusi ja andis ettevõttele juurde. Ilma suunamata kujunes Eglest hilisemate praktikantide juhendada – ta võttis nad oma hoole alla, õpetas, näitas, suunas. Midagi sellist pole me varem kogenud. Oleme Eglega kokku leppinud, et järgmisel aastal tuleb ta meie vabrikusse lõpupraktikale ja samuti oleme valmis talle pärast kooli lõpetamist tööd pakkuma,“ rääkis juhendaja.
Eesti tööandjate keskliidu parima praktikandi konkursi võitjad selguvad 17. oktoobrini kestva Facebooki hääletuse ja seejärel koguneva hindamiskomisjoni otsuse tulemusena. Oma lemmik-praktikandi saab välja valida ja tema poolt hääletada siin.
Kutsehariduse parima praktikandi tiitli nimel võistlevad OÜ Promodernis rätsepatöö praktikant Zinaida Popova, Rimi Eesti Foods AS müügitöö praktikant Kaidi Parv, Stora Enso AS metsanduspraktikant Juhan Püü ja Astri Toitlustus OÜ kokapraktikant Jelizaveta Pjatnitskaja. Kõrghariduse kategoorias jätkavad konkurssi RMK metsamajanduspraktikant Marili Laas, Nurme Production OÜ inseneripraktikant Egle Kadastik, Saku Õlletehas AS-is toidutööstust ja tootearendust praktiseerinud Sten Sild.
Eesti tööandjate keskliidu juhataja Toomas Tamsare sõnul jätkavad lõpphindamisel väga erineva erialataustaga noored, keda ühendab soov oma oskusi praktika ajal maksimaalselt arendada. „Praktika on hädavajalik etapp elukutse omandamisel ja edu ning püüdlused selles väärivad märkamist. Meie konkursile esitasid nominendid tööandjad ja usun, et kõigile tänastele kandidaatidele on see motiveeriv signaal oma edulugu samasuguse innuga jätkata,“ ütles Tamsar.
Tema sõnul aitavad targad praktikavalikud rajada edukat tööelu. „Praktika pakub õppurile esmase töökogemuse ja aitab noorel olla erialaselt konkurentsivõimelisem,“ rääkis ta. „Lisaks oskuste lihvimisele annab praktika võimaluse luua positiivse kontakti potentsiaalse tööandjaga ja avaldab seeläbi mõju edasisele tööelule ja karjäärivalikutele. Praktika on investeering tulevikku,“ rõhutas Tamsar.
Konkursile said tänavu kandidaate esitada toiduainete tootmise ja töötlemisega tegelevad ettevõtted, kaubandusettevõtted, rõiva- ja tekstiilitootmisega tegelevad ettevõtted, metsa- ja puidutööstuse ettevõtted.
Parimaid praktikante tunnustatakse kahes kategoorias – parim praktikant kutsehariduses ja parim praktikant kõrghariduses. Konkursi hindamiskomisjoni kuuluvad Eesti tööandjate keskliidu, haridusministeeriumi, erialaliitude ja Estonian Businessi Schooli esindajad. Parima praktikandi tunnustuse saanud õppurid saavad auhinnaks Estonian Businessi Schooli karjäärinõustamise ja võimaluse läbida omal valikul kursus (kuni 6EAP), mis toetab nende õpinguid ja edasist tööelu. Võitjad kuulutatakse välja 25. oktoobril.


authors:
Lääne Elu
Hannes Prikk

title: Kiltsis sõideti kestvuskrossi

maintext:
Kiltsis sõideti kestvuskrossi (2)
Hannes Prikk
Kert Pääbo. Foto: Tõnis Krikk
Laupäeval vallutasid mootorrattad Kiltsi lennuvälja, kus peeti kestvuskrossi Eesti meistrivõistluste viimast etappi.
Kell 11 kõlas stardipauk soolomootorratastele ning kahetunnisele katsumusele tuiskas 114 võidusõitjat. Esikohale heitlesid vennad Leokid, kellest võitjana väljus Aigar. Tema selja taha jäi Martin Leok ning kolmandaks sõitis end Jüri Triisa.
Veteran 40+ klassis kindlustas endale tänavuse Eesti meistri tiitli Reio Engman, kes kodusel võistlusel pidi küll tunnistama lätlase Einars Vintersi paremust ning lõpetas oma sõidu teisena.
E-3 klassis saavutas Indrek Tomingas kolmanda koha, ning sama koha teenis ta ka Eesti meistrivõistluste arvestuses.
E-1 klassis oli läänlaste lippu kõrgel hoidmas Kert Pääbo, kes kerkis poodiumi kolmandale astmele.
Neljarattalistele masinatele oli võistlussõit 90 minutit ning stardijoonel oli 29 meest. Läänlastes haaras poodiumikoha quad harrastajate klassis Reigo Koppe, kes oli teine.
Motokrossihooajale on joon alla tõmmatud ning peale väikest puhkust alustatakse ettevalmistust talikrossiks.


maintext:
Jaanus Karilaid: Savisaar ei ole Keskerakonna ainuaktsionär
Lemmi Kann
Jaanus Karilaid ja Jüri Ratas. Foto: Arvo Tarmula
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaiu sõnul eelistavad Läänemaa keskerakondlased erakonna esimehena Jüri Ratast Edgar Savisaarele.
„Me oleme seda Keskerakonna Läänemaa inimestega arutanud ja suure tõenäosusega me koondume Jüri Ratase taha ja teeme ettepaneku erakonna esimehel Edgar Savisaarel võtta auesimehe koht. Meie soov on, et Jüri Ratas ja Edgar Savisaar teeksid poliitilise tandemina tulevikus head koostööd ega võtaks kandideerimisprotsessi isiklikult. See on meie jaoks väga oluline. Nad on väärt tegijad ja otsime nende vahelist sünergiat, mitte lahkhelisid,“ rääkis Karilaid.
Kellelgi kolmandal pole Karilaiu sõnul isegi teoreetilist võimalust Keskerakonna esimeheks saada. Yana Toomi kandideerimist nimetas Karilaid poliitiliseks turundusvõtteks, et rohkem meediapildis olla ja üritada tulla veidi rohkem välja vene elektoraadi niššist.
„Me oleme kõik selle korra juba läbi teinud, see on rohkem lihtsalt poliitiline mängulust,“ viitas Karilaid eelmisele katsele Keskerakonnale uus esimees valida, milles ka ta ise osales. „Igal Keskerakonna liikmel on õigus kandideerida erakonna esimeheks. Kõik, kel väike marssalikepike põues on, võivad seda proovida ja käia välja oma nägemus, kuidas erakonda paremaks teha. Igal juhul käib see samm kodaniku julguse alla,“ lisas ta ja kordas, et tõsiselt võetavaid kandidaate on ikkagi vaid kaks – Edgar Savisaar ja Jüri Ratas.
Karilaiu hinnangul on Savisaare ja Ratase vaheline koostöö, kus paksu verd vahel pole, täiesti võimalik.
„Keskerakond on rohkem väärt kui üksikisikud. Ma arvan, et Edgar ja Jüri on mõlemad nii targad inimesed ja saavad aru, et isiklikke sümpaatiad-antipaatiaid ja emotsioone ei saa domineerima jätta. Ma ei näe siin mingit muud varianti. Kui keegi solvub ja ütleb, et läheb erakonnast ära ja teeb oma nimekirja, siis järelikult ta ei hooli Keskerakonnast. Järelikult on selle isiku jaoks tema enda huvid ja poliitilised ambitsioonid tähtsamad kui erakond tervikuna,“ nentis Karilaid ja lisas, et kui Keskerakonna esimees on erakonda enda omaks pidanud, on see tohutu viga.
„Keskerakonnas on praegu 15 000 inimest. Erakonna kasvatamine ja arendamine on olnud välja paljude inimeste tohutu töö, mida nad on aastaid teinud vabatahtlikult, entusiasmist. Seda tööd on tehtud mõttega, et ehk Keskerakond suudab pakkuda Eestis valitsevale parempoolsusele alternatiivi. Nad on tõesti uskunud sellesse ja meil on oma platvorm. Kui keegi on pidanud ennast selles kõiges ainuaktsionäriks, on see probleem, aga pigem inimese probleem, kes nii mõtleb,“ ütles Karilaid.
Karilaiu sõnul pole välistatud, et kui Savisaar erakonda enam ei juhi, lööb pettunud vene tiib Keskerakonnast lahku ja moodustab uue, vene erakonna.
„Nad võivad seda teha, aga see marginaliseerub kiiresti. Meil on väga suur vene poliitikute seltskond, kes näevad, et Keskerakonna poliitiline paatkond on väga tugev, kellega võib julgelt edasi sõita. Koos tuleb asja ajada, eraldi ei maksa punnitada,“ märkis Karilaid.
Delfi kirjutas täna, et Savisaare vastasleeri toetus aina suureneb. Keskerakonna Saaremaa piirkonna juhatus otsustas 18. oktoobril toimunud juhatuse koosolekul toetada eelseisval erakorralisel kongressil erakonna esimehe kohale Jüri Ratase kandidatuuri. Samal päeval kogunenud Keskerakonna Tallinna kesklinna piirkonna juhatus otsustas aga konsensuslikult, et erakonna esimehe kohale esitatakse riigikogu aseesimehe Jüri Ratase ja erakonna esimehe Edgar Savisaare kandidatuur. Eile otsustas erakonna seenioride kogu ja Tartu piirkond aga üles seada samuti Jüri Ratase kandidatuur.


authors:
Lääne Elu
Kelli Seiton

title: Seiton: Nelja rattaga kodu

maintext:
Seiton: Nelja rattaga kodu
Kelli Seiton
Kelli Seiton. Foto: erakogu
„Saage tuttavaks, nemad on mu sõbrad. Nad elavad autos,” tutvustab Perthis elav sõbranna mind ja mu partnerit oma sõpradele. Hoolitsetud välimusega noored neiud ahmivad õhku, sõbranna hakkab naerma ja täiendab: „Ei, ei! Nad reisivad. Nad on nii tervele Austraaliale tiiru peale teinud.”
Tänaseks olengi kaks ja pool kuud „kodutu” olnud – elanud autos ja ringi reisinud.
Aga alustan algusest. Peamine põhjus, miks Austraaliasse tulin, on reisimine. Töö- ja puhkeviisa annab riigis uudistamiseks kokku kaks aastat ning selle ajaga on näha ja teha palju. Austraalia on pindalalt kuues riik maailmas. Maantee A1, mis teeb riigile ringi peale, on 14 500 kilomeetrit pikk – näiteks 3500 kilomeetrit pikem kui Trans-Siberi raudtee. Et kõike näha nii, et rahakotis pärast tuul ei puhuks, on inimeste reisimisstiilid seinast seina ning on tavaline, et liikumisvahend on ühtlasi magamistuba/elutuba/köök.
Meie otsustasime partneriga kohe alguses klassikalise seljakotiränduri variandi kasuks ja ostsime auto, mis oleks küllalt pika kerega, et sellesse ka mugavalt magamisase mahutada. Seda läheb vaja siis, kui paarikuine tööperiood läbi, ajutisest korterist või toast välja kolitud, ja ees ootamas reisimise kuud.
Kui öö hosteli kaheses toas maksab vähemalt 50 eurot, siis nn kaasaskantava magamistoaga võib kämpingus muruplatsil peatuda juba umbes 22 euro eest. Või hoopis kasutada üht paljudest tasuta kämpimisplatsidest. Peale hinnavahe on eelis ka selles, et magamiseks ei pea mitte hakkama konkreetset asutust otsima, vaid võib jääda sinna, kus juba oled. Meie kuldne Holden Commodore, mis Eestis kannaks Opel Omega marki, on olnud meil Hotell Commodore maanteede, ookeani ja koskede ääres ning isegi keset linna.
Tavaline reisipäev algab autos päikesetõusuga ning kuke kiremise asemel on äratuskellaks parastava naeruga linnud kookaburrad, öiselt söömisretkelt naasnud sädistavad nahkhiired või vali metskalkun. Ühest neist kottidest-kastidest, mis autos asju hoiavad, tuleb välja sikutada päeva riietus, kortsud maha siluda ja selga ajada. Hommikune pesemine on loomingulisuse küsimus, tihti voolab pesemisvesi pudelist või on selle asemel hoopis niisked salvrätid. Iga paari päeva tagant magame tasulises kämpingus, kus on luksuslikuna näiv dušš.
Hommikukohvi ja -putru keedan matkapriimusel ning kuni vesi keema läheb, saan rahulikult jälgida, kes öösel mu naabriks olid. Oletame, et olen ühes täiesti tavalises tasuta ööbimiskohas maantee ääres, mida haldab kohalik omavalitsus. Ööbimisplats on maanteest eraldatud puuderibaga, siin-seal on üksikud lauad toolidega ja peaaegu alati puhas ning paberiga varustatud WC.
„Tere hommikust,” naeratan pehmet hommikumantlit koomale tõmbavale unise näoga austraallasele, kes liigub WC poole. Naabreid on siin palju ja unine pilk liigubki üle päikesetõusust roosatava taeva nende reisimasinaile. Ühes nurgas on suur haagiselamu, maastur, kolm pisikest jalgratast, toolid ja laud ning igasugu muud värvilist ja huvitavat. See pere on end koduselt sisse seadnud ning peatub siin arvatavasti mitu ööd. Haagiselamu ja matkamööbel jääb päeval ootama, kui nad autoga ümbruskonda avastavad.
Perekonna kõrval on värviliste kirjadega minibuss, mille lahtisest lükanduksest hõljub must sääsevõrk ja paistab voodinurk. Selle „kodu” on endale rentinud saksa või prantsuse noored, kes mõned kuud mööda Austraaliat tuuritavad. Bussi kõrval on maastikuauto, mille katusel telk, kuhu viib redel. Silm liigub mööda veel mitmest haagiselamust, minibussist ja eri suurustes telkidest, mõned maapinnale, teised auto katusele püstitatud. Osa reisijaid on seljakotirändurid, osa kohalikud pered või vanemad paarid. On neid, kes läbivad tempokalt päevas sadu kilomeetreid, ning neid, kes igal aastal näiteks neljaks kuuks võtavad ette uue koha Austraaliast.
Peaaegu kõigil neil reisijail möödub suurem osa reisikuudest üha uusi asju ja kohti avastades. Nii liigungi ööbimiskohast edasi uue ja maalilisema kose, punaste kõrbekivide, kanjonite, ookeani või vihmametsa poole. Päevad on üldjuhul soojad ja päikeselised ning mööduvad kiiresti.
Sama kiiresti, tundub, loojub ka päike ja tihti juba kella kuuest õhtul. Loojangu aeg on sõitmiseks kõige ohtlikum – teedele võivad hüpata kängurud, kes kuumal päeval põõsas peesitanud ning on nüüd aktiivsed. Sestap on hea, kui päikeseloojanguks olen jõudnud uude ööbimiskohta, pakisupi koos tuunikalavõileivaga valmis teinud, istun auto katusel ja püüan pilguga viimaseid punaseid päikesekiiri, mis kaugusse langevad. Auto on taas muutunud lahedaks magamistoaks, kardinad ette tõmmatud ja padjad kohevile klopitud. Uuel päeval ootavad uued kohad ja seiklused.


maintext:
Haapsalu elanikud tahavad kultuurikeskuse ette kaldteed
Lemmi Kann
Ekraanitõmmis volis.ee lehelt
Pühapäeva keskööl sai läbi Haapsalu linna 2017. aasta kaasava eelarve hääletus, mille võitis ülekaalukalt ettepanek rajada Haapsalu kultuurikeskuse esisele kaldtee, et liikumisraskustega inimesed pääseksid Posti tänavalt otse kultuurikeskusesse.
Võitnud ettepanek, mille tegi Läänemaa Puuetega Inimeste Koda, kogus 88 häält. Teisele kohale tuli 56 häälega Tiit Koeli ettepanek paigaldada Haapsalu staadionile multifunktsionaalne mänguväljak, kus lapsed ja noored saaksid kvaliteetselt oma vaba aega veeta. Haapsalu linna avalike suhete spetsialisti Tõnu Parbuse sõnul rebisid need kohe teistest ette ja hakkasid omavahel konkureerima.
Kolmandaks platseerus Kadi Saviiri ettepanek teha lisaks Metsa tänava kõnniteele korda ka Suur-Lossi ja Sadama tänava kõnniteed. Ülejäänud ettepanekud said juba oluliselt vähem hääli.
„Seekord oli kaasava eelarve hääletuse aktiivsus suurem kui eelmisel korral. Varasemast rohkem kasutati ka võimalust hääletada linnavalitsuse sekretäri juures. Seal said oma ID kaardiga elektrooniliselt hääle anda inimesed, kellel kodus interneti võimalust pole,“ ütles Parbus.
Haapsalu linna kaasava eelarve ettepanekuid said lõpphääletusel hääletada Haapsalu linna registrisse kantud vähemalt 16 aastased kodanikud.
Niisiis on rahvas rääkinud ja järgmisel aastal kasutatakse 20 000 eurot Haapsalu linna eelarvest selleks, et rajada kultuurikeskuse ette kaldtee.


authors:
Lääne Elu
Pirgit Lohk
Rahandusministeeriumi Peaspetsialist

maintext:
Analüüs: Haapsalul, Vormsil ja Kullamaal on piirkondlikku potentsiaali
Pirgit Lohk, rahandusministeeriumi peaspetsialist
Millise piirkonna potentsiaal on kõige kõrgem? Millise piirkonna potentsiaal on kõige kiiremini kasvanud viimase viie aasta jooksul? Mis mõjutab piirkonna potentsiaali? Sekkest kirjutab rahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste finantsjuhtimise osakonna peaspetsialist Pirgit Lohk (pildil).
Oodatavalt on kõige kõrgema piirkondliku potentsiaaliga omavalitsus Tallinn, Haapsalu on aga üks enim kohaarvestuses tõusnud omavalitsus; piirkonnas olemasolevat kapitali mahu arvestuses on Vormsi pingereas 14. kohal; alla 3000 elanikuga omavalitsuste grupist on kiireima ja stabiilseima kasvuga Mikitamäe, Kullamaa vald on aga üheksas,
Indeksist
Piirkondliku potentsiaali indeksi eesmärk on kirjeldada taustsüsteemi, milles omavalitsused tänasel päeval tegutsevad. Indeks koosneb 20 näitajast, mis on valdkondlikku kuuluvust arvestades jaotatud kolme kategooriasse: inimkapital, majanduslik kapital ja sotsiaalne kapital. Indeks ei anna hinnangut omavalitsuse tegevusele ega võimekusele, vaid aitab koondada olulise taustainformatsiooni, mis on vajalik juhtimisotsuste tegemiseks. Indeks moodustab ühe osa omavalitsuse hindamisprotsessist (vt joonis 1). Omavalitsuse terviklikuks hindamiseks on vajalik analüüsida nii taustanäitajaid, finantsnäitajaid kui ka tegevusnäitajaid. Vaadelda nende omavahelist koosmõju ja vastastikuseid seoseid.
Joonis 1. Omavalitsuse hindamisprotsess
Täpsemalt saab indeksi metoodika ning tulemustega (sh indeksi koostamiseks kasutatud alusandmetega) tutvuda rahandusministeeriumi kodulehel ning lugeda samal teemal ilmunud blogipostitust.
Indeksi tulemustest
Oodatavalt on kõige kõrgema piirkondliku potentsiaaliga omavalitsus Tallinn, kellele järgnevad vastavalt Tartu, Pärnu ja Narva linn. Eesti suurematele linnadele pakuvad tihedat konkurentsi Tallinna lähivallad Viimsi, Rae, Harku ja Saue.
Jooniselt 2 on näha, et kui esiviisik on aastatel 2011–2015 püsinud muutumatuna, siis võrreldes 2011. aastaga on kõige enam kohaarvestuses tõusnud Haapsalu linn, Ülenurme vald ja Viljandi vald. Need on omavalitsused, kelle piirkondlik potentsiaal on iga-aastaselt kasvanud ning oluliselt kiirema kasvutempoga kui sarnase lähtepositsiooniga alustanud omavalitsustel. Kõigi kolme omavalitsuse arengumustrid on väga erinevad–Haapsalu linna kiire kasvutempo taga on maa väärtuse oluline suurenemine, Ülenurme vald on kasvanud kõigis kolmes kategoorias korraga ja Viljandi valla puhul on märgata majandusliku kapitali lisanäitajate (kapitali kvaliteet) olulist kasvu.
Kõige enam on aga kohaarvestuses langenud Võru linn, Kuressaare linn ja Rakvere linn. Neile omavalitsustele on iseloomulik nii piirkondliku potentsiaali vähenemine kui ka vastupidise trendiga liikumine võrreldes sarnase lähtepositsiooniga alustanud omavalitsustele. Kõigi kolme linna elanike arv on vähenenud vastavalt 997 (-7%), 874 (-6%) ja 746 (-4%) elaniku võrra. Lisaks jääb Võru linna puhul silma oluline maa väärtuse langus.
Kolme tärniga on tähistatud omavalitsused, kes kõigi kolme kategooria indeksites kuuluvad samuti ülemise 25 hulka. Need on omavalitsused, kes tegutsevad igapäevaselt Eesti suurimates taustsüsteemides, mis loovad eeldused piirkonna arenemiseks ning võimaldavad saavutada tugevamat positsiooni läbi mastaabiefekti.
Joonis 2. 2015. aasta piirkondliku potentsiaali indeksi ÜLEMINE 25
Kui suuremad piirkonnad on tulenevalt enda mastaapsusele piirkondliku potentsiaali indeksi edetabeli tipus, siis kõigi indeksi arvutamiseks kasutatud näitajate osas neil liidripositsioone hoida ei õnnestu. Joonisel 3 on välja toodud kõik indeksi arvutamiseks kasutatud näitajad koos omavalitsusega, kes punktiskoori arvestuses 2015. aastal selles kategoorias esikohal on.
Joonisel 3 märgitud põhinäitajad on suuruse näitajad, mis kirjeldavad piirkonnas olemasolevat kapitali mahtu ehk massi ja lisanäitajad on ühikunäitajad, mis kirjeldavad olemasolevat kapitali mahtu ühiku kohta ehk kapitali kvaliteeti.
Joonis 3. Piirkondliku potentsiaali indeksi arvutamiseks kasutatud näitajad ja kõrgeima punktide arvuga omavalitsus 2015. aastal
Joonisel 4 on välja toodud omavalitsused, kelle piirkondliku potentsiaali indeksi lisanäitajate punktiskoor kuulub 25 parima hulka. Kolme tärniga tähistatud omavalitsused kuuluvad kõigis kolmes kategoorias (inimkapital, majanduslik kapital ja sotsiaalne kapital) lisanäitajate punktide alusel ülemise 25 hulka– need on omavalitsused, kellel on väga kõrged kapitali kvaliteedi näitajad kõigis kolmes kategoorias korraga.
Joonis 4. 2015 aasta piirkondliku potentsiaali indeksi lisanäitajate ÜLEMINE 25
Joonisel 4 märgitud omavalitsused asuvad seitsmes maakonnas, millest kõige arvukamalt ehk 13 omavalitsusega (52%) on esindatud Harjumaa. Talle järgneb Tartumaa 4 omavalitsusega (16%) ja Pärnumaa 3 omavalitsusega (12%). Ida-Virumaa on esindatud 2 omavalitsusega ja Lääne-, Saare-, ja Valgamaa võrdselt 1 omavalitsusega. Jaotades omavalitsused elanike arvu gruppidesse on jaotumine oluliselt ühtlasem: 36% omavalitsustest on 5000–11 000 elanikuga, 24% üle 11 000 elanikuga, 24% alla 3000 elanikuga ja 16% 3000–5000 elanikuga omavalitsused.
Analüüsides nii kapitali suurust (joonis 2) kui ka selle kvaliteeti (joonis 4) samaaegselt, võib väita, et Eesti kõige suuremate ja tugevamate taustsüsteemidega omavalitsused on Tallinn, Viimsi vald, Harku vald, Saue vald, Tartu linn ja Keila linn.
Indeksi tulemustes toimunud muutustest aastatel 2011–2015
Lisaks piirkondade potentsiaali kaardistamisele on väga oluline analüüsida piirkondade arengu dünaamikat. Indeksi aegrida (2011–2015) võimaldab igal omavalitsusel analüüsida, milline on olnud piirkonna individuaalne areng viimase viie aasta jooksul, ja kuhu see asetub võrdluses teistega. Leida piirkondi, kellega on sarnased arengumustrid, ja tuvastada neid, kellelt midagi õppida oleks.
Olulisemad tähelepanekud, mis indeksi tulemuste (2011–2015) analüüsimisel silma jäid, on järgmised:
enamiku (74%) omavalitsuste piirkondlik potentsiaal on kasvanud võrreldes 2011. aastaga;
ligikaudu 20% omavalitsuste piirkondlik potentsiaal on iga-aastaselt kasvanud;
kõige kiirem indeksi aastate 2011–2015 keskmine juurdekasvutempo on Tartumaa (0,6%) ja Saaremaa (0,5%) ning kõige aeglasem Jõgevamaa (0,08%) ja Ida-Virumaa (0,09%) omavalitsuste piirkonnas;
valimisaktiivsus on suurenenud piirkondades, kus on suurenenud volikogu ühele mandaadile kandideerijate arv (korrelatsioonikoefitsent 0,5);
kodanikuühenduste arv elaniku kohta on suurenenud piirkondades, kus on suurenenud ka alla 65-aastaste elanike osatähtsus (korrelatsioonikoefitsent 0,4).
Ülejäänud olulisematest tähelepanekutest loe juba raportist „Piirkondliku potentsiaali indeks 2015“.
Analüüsides omavalitsuste indeksi tulemustes toimunud muudatusi viimase viie aasta jooksul, jäävad eeskätt silma piirkonnad, mille potentsiaal on iga-aastaselt kasvanud. Kokku on selliseid omavalitsusi 39, kellest 72% on alla 3000 elanikuga omavalitsused. Kiire ja stabiilne kasv näitab, et piirkond on pidevas arengus ning taustsüsteem, milles omavalitsus igapäevaselt tegutseb, muutub järjest tugevamaks. Joonisel 5 on välja toodud 10 kõige kiirema aastate 2011–2015 keskmise juurdekasvutempoga omavalitsust, kelle potentsiaal on iga-aastaselt järjepidevalt kasvanud.
Joonis 5. Ülevaade omavalitsustest, kelle piirkondlik potentsiaal on iga-aastaselt kasvanud (sulgudes aastate 2011–2015 keskmine juurdekasvutempo)
Omavalitsuste indeksi tulemuste analüüsimisel tuleb arvestada, et mida väiksem on omavalitsus, seda enam iga muudatus algandmetes lõpptulemusele mõju avaldab. Sellest tulenevalt on väga oluline lisaks omavalitsuste üleüldisele järjestamisele, võrrelda ka sarnase suurusega omavalitsusi omavahel.
Analüüsides omavalitsuste, kelle piirkondlik potentsiaal on iga-aastaselt kasvanud, tulemusi elanike arvu gruppide kaupa, saab välja tuua, et alla 3000 elanikuga omavalitsuste grupist on kiireima ja stabiilseima kasvuga Mikitamäe (1,4%), Kambja (1,08%) ja Are vald (1,08%), 3000–5000 elanikuga omavalitsuste grupist Luunja (1,13%), Raasiku (0,66%) ja Saarde vald (0,45%), 5000–11 000 elanikuga omavalitsuste grupist Tartu vald (0,77%) Ülenurme (0,71%) ja Saue vald (0,55%) ning üle 11 000 elanikuga grupist Rae (0,79%) ja Harku vald (0,41%).
Millisel omavalitsusel on kõige kõrgemad inimkapitali, majandusliku kapitali ja sotsiaalse kapitali näitajad? Millises omavalitsuses on need kõige kiiremini kasvanud viimase viie aasta jooksul? Neile ja kõigile teistele küsimustele leiad vastused raportist „Piirkondliku potentsiaali indeks 2015“. Piirkondliku_potentsiaali_indeks_2015
Pirgit Lohk, rahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste finantsjuhtimise osakonna peaspetsialist


maintext:
Avatud mänguväljade festivalil osalevad ka Haapsalu muuseumid
Toimetanud Kaire Reiljan
Iloni Imedemaa on üks Haapsalu muusuemitest, mis avatud mänguväljade festivalil külastajaid ootab. Foto arhiiv
Laupäeval algaval muuseume ühendaval festivalil Avatud mänguväljakud" löövad kaasa ka Haapsalu muuseumid.
Sügisese koolivaheaja aegu, 15. oktoobrist – 6. novembrini toimuva muuseume ühendava festivali raames pakutakse lastega peredele ja noortele koolivaheajaks lõbusat ja harivat vaba aja veetmise võimalust. Merekultuuriaasta puhul on festivali põhiteema "Mere lood" ja iga muuseum jutustab spetsiaalselt festivaliks loodud vahvate mängujuhiste abil merest oma vaatenurgast.
Ürituse korraldaja Jelena Tšekulajeva sõnul on festival peredele hea ajend koos huvitavalt ja lõbusalt aega veeta. Mängujuhised suunavad vanemaid ja lapsi omavahel erinevatel teemadel arutama, mis arendab lapse ja vanema vahelist suhet. Ettevõtmise teine eesmärk on innustada lapsi ja noori muuseume külastama, et nad tunneksid end näitustel hästi ning leiaksid ka edaspidi tee muuseumisse.
Haapsalus on festivaliga seotud Iloni Imedemaa, Haapsalu raekoda, Haapsalu piiskopilinnuse muuseum, Raudtee- ja sidemuuseum, Rannarootsi muuseum ja Haapsalu lasteraamatukogu.
Avatud mänguväljade festivalil osaleb üle 30 muuseumi Eesti eri paigus. Festival jaguneb põhi- ja paralleelprogrammiks. Põhiprogrammis moodustavad Tallinna, Viimsi, Haapsalu, Tartu ja Tartumaa muuseumid ja raamatukogud omamoodi mänguväljad, mis on suunatud eri vanusegrupile: kuni 3-aastased, 4–6-aastased, 7–10-aastased ja 11–14-aastased. Muuseumide avastamiseks on lastele ja noortele loodud temaatilised mängujuhised. Osalejad on muuseume külastama oodatud neile sobival ajal.
Paralleelprogramm hõlmab konkreetseid sündmusi Tallinnas, Tartus ja Valgas. Festivali programmiga on võimalik tutvuda www.avatudfestival.ee. Osa üritustest on vene keeles.
festivali korraldab Elamusõppe Labor MTÜ ning toetavad kultuuriministeerium, Tallinna Kodurahuprogramm, Eesti Kultuurkapital, Tallinna kesklinna valitsus, Tartu Kultuurkapital, Haapsalu linnavalitsus, Hooandja. Festivali meediapartner on Lastejaam.
Maarja Kõuts
SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumid kommunikatsioonijuht


maintext:
Läänemaa ühisgümnaasium võitis 10.-12. klasside jalgpalliturniiri
Jaanus Getreu
Nädalavahetusel Haapsalus peetud Läänemaa koolispordi liidu 10.-12. klasside jalgpalli meistrivõistlustel osales viis võistkonda.
Gümnaasiumis õppivate noormeeste turniir on olnud alati väga huvitav. Peakohtunik Aavo Tomingas tõdes, et turniiri sai kindlalt pidada ka taseme poolest väga heaks. Põhjus muidugi lihtsamast lihtsam – kõikides võistkondades tegid kaasa noorsportlased, kes ka igapäevaselt treenivad ja osalevad Eesti noorte meistrivõistlustel.
Rohkemgi veel – kõikides võistkondades oli ka mängijaid, kes teevad kaasa Eesti meeste jalgpalli meistrivõistlustel, klubideks Läänemaa JK Haapsalu, Lihula JK, Keila JK, Kärdla Linnameeskond.
Mängud näitasid, et võitjat ette ennustada oli keeruline. Veidi parem oli teistest Läänemaa ühisgümnaasiumi esimene võistkond, kes turniiri nelja võiduga ka võitis. Kõik teised aga näppasid üksteiselt punkte ja lõplik paremusjärjestus selgus pärast viimast mängu.
Läänemaa ühisgümnaasiumi meeskonnas mängisid: Siim Pikkaro, Morten Saar, Jako Kariste, Artur Matto, Kristo enn, Mikk Päeske, Joosep Altmets, Andres Dobõsev-Proosväli. Õpetaja Aavo Tomingas.
Hõbemedalid võitis Läänemaa ühisgümnaasiumi teine võistkond (õpetaja Aavo Tomingas). Sellele võistkonnale kuulusid võidud Lihula ja Noarootsi üle.
Pronksmedalid said kaela Lihula gümnaasiumi jalgpallurid (õpetaja Mairo Kanter). Lihula poisid alistasid Haapsalu kutsehariduskeskuse ja Noarootsi.
Neljandaks tuli Haapsalu kutsehariduskeskus (õpetaja Mehis Ehanurm), kelle kontosse jäi võit teise koha omaniku Läänemaa ühisgümnaasiumi II võistkonna üle ja viik Noarootsiga.
Viies koht kuulus Noarootsi gümnaasiumile (õpetaja Silver Schönberg), kes viigistas Haapsalu kutsehariduskeskusega.
Õppeaasta esimese poole jalgpalliturniirid on sellega Läänemaa koolidele peetud. Sügisel toimunud turniiride järel on edukaim kool Lihula gümnaasium, kes on võitnud kolm medalit, neist kaks kuldset.
Veel on medalid kaela saanud Läänemaa ühisgümnaasiumi, Taebla gümnaasiumi, Risti kooli ja Haapsalu põhikooli spordilapsed.
Jaanus Getreu


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
MTA tuletab meelde maamaksu tähtaja möödumist
Toimetanud Urmas Lauri
Maksu- ja tolliamet (MTA) saadab järgmisel nädalal meeldetuletuse neile 12 000 inimesele, kellel jäi tähtajaks tasumata kuni 50-eurone maksusumma. Suurem osa teavituse saajatest moodustavad inimesed, kellel jäi oktoobri alguses tasumata maamaks.
Meeldetuletus saadetakse kas SMS-i või e-posti teel. „Soovitame inimestel leida võimalus maksusumma tasuda, sest iga tähtaja ületanud päeva eest lisandub intress 0,06 protsenti päevas ehk 50-eurose võla puhul lisandub tasumata summale iga kuu peaaegu üks euro. Seeläbi võib maksusumma kuhjuda ning tasumise keerulisemaks teha,“ selgitas maksu- ja tolliameti tulude osakonna talitusejuhataja Maila Heile.
Ühtlasi soovitab Heile kõigil e-maksuameti/e-tolli kasutajatel ka oma kontaktandmed aegajalt üle vaadata, et need ajakohased oleksid. „Ikka võib juhtuda, et mõni tähtaeg unustatakse ja makse jääb õigeks ajaks tasumata. Omades inimeste kehtivaid kontakte saame kohe kas meili peale või telefonile siis ka meeldetuletus saata,“ lisas ta.
Kokku on kuni 50-euroseid võlgasid 327 867 euro ulatuses, suurema osa sellest moodustab maamaks, mille tasumise tähtaeg oli oktoobri alguses. Vähem on tulumaksu ning sotsiaalmaksu võlgnevusi. Nende isikute teavitamisega, kelle võlg on suurem kui 50 eurot, on juba alustatud.
Maksu on kõige lihtsam tasuda e-maksuametis/e-tollis, kuhu sisse logides leiate kohe avalehelt lingi „Alusta maksmist“.


maintext:
Politsei: 28-aastane mees tungis Haapsalus sisse korterisse
Toimetas Lemmi Kann
Lääne prefektuur teatas, et 16. oktoobril kella 9 ajal tungiti omaniku tahte vastaselt Haapsalus Lihula maanteel korterisse. Kahtlustatavana peeti kinni 28-aastane mees ja alustatud on kriminaalmenetlust.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Haapsalu Korvpallikool sai võõrsil jagu BC Raplast
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Pärast aastast vaheaega Eesti meistrivõistluste II liigas mängiv Haapsalu Korvpallikool pidas hooaja teise mängu Raplas sealse BC Rapla vastu. Ja taas tuli võit tulemusega 74:71 (21:19; 24:21; 10:15; 19:16).
Ainult seitsmekesi kohale sõitnud Haapsalu meeskond alustas mängu hästi. Esimestel minutitel asuti juhtima 11:3 ja seejärel 19:12. Esimese veerandi lõpuks mäng taskaalustus ja kogu mäng oli punkt-punkti võistlus. Initsitaiivikam tundus Haapsalu võistkond. Sellele vaatamata oli kolmanda veerandi lõpuks majas viik 55:55. Neljanda veerandi alguses läks BC Rapla isegi 4 punktiga ette, aga Haapsalu alla ei andnud.
Kaks ja pool minutit enne lõppu olid tablool taas viiginumbrid 68:68. Siis aga tabas Ardo Jürjer lähiviske koos tabava vabaviskega, millele kohe tuli lisa Mikk Päeske kolmesega. BC Rapla mängija Ott Krusell tabas küll omakorda komesega, aga see oli ka kõik. Viimasel mänguminutil enam keegi punkte ei saanud ja Haapsalu Korvpallikool võiis raske kohtumise 74:71.
Haapsalu meeskonna resultatiivseim oli Mairo Kanter 23 punktiga.
Heinar Tuulberg


maintext:
Parvlaevaliiklus Hiiumaa ja Saaremaaga katkes
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Regula. Foto Urmas Lauri
Täna, 5. oktoobril on Saaremaa liinil tormi tõttu tühistatud parvlaev Ionas väljumised kell 12.40 ja 14.20 Kuivastu-Virtsu suunal ja kell 13.30 ja 15.30 Virtsu-Kuivastu suunal.
"Hiiumaa liinil peatasime tormi ja madala veetaseme tõttu laevaliikluse. Parvlaev Regula reisid kell 13.00 Rohukülast Heltermaale ja kell 14.30 Heltermaalt Rohukülla on tühistatud," teatas Tallinna sadama pressiesindaja Sirle Arro.
Uus info järgmiste reiside toimumise kohta tuleb kell 15.30. Operatiivinfo on kättesaadaval Praamid.ee veebilehel ja Facebookis.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Kohus karistas arestikambri töötajat aastase vangistusega (1)
Kristjan Kosk
Kaarel Ots Haapsalu kohtumajas. Foto: Arvo Tarmula
Pärnu maakohus mõistis täna aastase vangistuse 77aastase arestikambri töötajale Kaarel Otsale, kes kasutas kahe kinnipeetava peal vägivalda.
Vanglakaristus ei lähe täitmisele kui Ots ei soorita ühe aasta ja kolme kuu pikkuse katseaja jooksul uut kuritegu. Ots tasuma riigituludesse 645 eurot sunniraha.
Kohus leidis, et Ots tekitas füüsilist valu mullu 26. septembril Haapsalu politseijaoskonda toodud naisele, keda Ots sikutas juustest ja lõi teda korduvalt vastu jalgu. Peale selle tekitas Ots valu mullu 11. novembril Haapsalu politseijaoskonda toodud mehele, kelle sõrmed jäid kambriukse luugi vahele.
Kohus viitas vangistusseadusele, mille kohaselt võib ametnik füüsilist jõudu kasutada vaid enese ohutuse tagamiseks. Antud olukordades ei olnud füüsilise jõu kasutamine põhjendatud.
Otsal on võimalik kohtuotsus 15 päeva jooksul edasi kaevata. Otsa advokaat Jaak Siim ütles vahetult pärast kohtulahendi kuulutamist, et suure tõenäosusega kaevatakse otsus edasi.
Ots ütles, et kohtulahend on temale keeleliselt arusaadav kui sisult mitte. Ots on varem korduvalt väitnud, et tema endal süüd ei näe.


maintext:
Reportaaž: laevad sõidavad nii kuidas meri lubab
Urmas Lauri
TS Laevad saavutas kokkuleppe SLK-ga parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks. Meeskond on alustanud ettevalmistustega, et õhtupoolikul liinile asuda.
Kella poole üheteiskümne paiku on Rohuküla sadama ooteplats autosid täis.
Kell 9.05 teatatakse TS Laevade veebilehele ilmunud postituses, et parvlaevaliiklus Hiiumaa liinil on madala meretaseme tõttu häiritud. Parvlaev Harilaid teenindab liini vabagraafikus. Harilaid väljus Rohukülast kell 8.25, järgmine eeldatav väljumine Heltermaalt kell 10.15.
„TS Laevad loodab päeva peale lisada liinile ka parvlaeva Kõrgelaid,“ teatab liinil toimetav firma.
Oktoobri algusest saati Rohukülas kai ääres passinud Kõrgelaiul on märgata sebimist. Peatsest mereleminekust ei oska laeva juures tegutsevad mehed midagi kosta.
„Meie remondime,“ kostis üks töömees. Midagi on ta sellestki kuulnud, et TS Laevad tahab Kõrgelaidu Hiiumaa liinile abiks rentida. „Ei usu, et enne esmaspäeva midagi juhtub,“ rehmas mees käega.
Pärastlõunal teatas TS Laevad et Saaremaa Laevakompaniiga on parvlaeva Kõrgelaid prahtimiseks käed löödud. Meeskond on alustanud ettevalmistustega, et õhtupoolikul liinile asuda.
Kõrgelaiust on räägitud juba kaks nädalat
7. oktoobril kirjutas Lääne Elu, et Leedo pakkus Hiiumaa liinile abiks parvlaeva Kõrgelaid, TS Laevad kõhklevad. „Saaremaa laevaärimees Vjatšeslav Leedo pakkus kolmapäeval, kui suured parvlaevad madala veetaseme tõttu enam Hiiumaa liinil sõita ei saanud, appi Rohukülas kai ääres seisvat parvlaeva Kõrgelaid,“ teatas Lääne Elu toona.
Liinil toimetav TS Laevad sel hetkel Leedoga kaupa ei teinud. TS Laevade juht Kaido Padar ütles Lääne Elule, et laevafirma planeerib oma tegevust muutuvates ilmaoludes tunni kaupa. „Elame praegu tund korraga,“ ütles Padar. „Võib-olla pöördume selle juurde [Saaremaa Laevakompaniilt parvlaeva Kõrgelaid prahtimise] tagasi.“
Saaremaa Laevakompanii juhatuse esimees Tõnis Rihvk ütles, et nad tegid 5. oktoobril, kui merevee madal tase oli suured laevad kai äärde jätnud TS Laevadele ettepaneku, et kai ääres seisev Kõrgelaid võiks oma sõsarlaevale Harilaiule hiidlaste vedamiseks appi minna. „Meeskond oleks valmis Kõrgelaiuga paari tunni jooksul liinile sõitma,“ kinnitas Rihvk. Tookord TS Laevad Kõrgelaiu prahtimist vajalikuks ei pidanud.
Veetaseme tõus lubas Regula merele
Kell 9.24 teatatakse TS Laevade veebilehel, et soodsat merevee taset ära kasutades väljub parvlaev Regula Heltermaalt orienteeruvalt kell 10.00. Regula edasised reisid otsustab kapten jooksvalt.
Kell 10:20 teatatakse, et Regula väljus Heltermaalt kell 9.45, Harilaid tema järel kell 10.10. Maha jäi 103 liinimeetrit sõidukeid. Eeldatav Harilaiu väljumine Rohukülast orienteeruvalt kell 12.00. Regula edasised reisid otsustab kapten jooksvalt.
Ooteplatsile lisandub tasahilju sõidukeid.
Hiidlane Raivo loodab, et saab keskpäevase laevaga koju. „Riigifirma soovitab, et ärgi hiidlased praeguseks reise palaanigu, passigu kodus. Ega me ju suvitamas käi, igaüks sõidab ju sellepärast, et on vaja,“ toriseb mees.
Rukkirahu tagant paistab Regula. Need, kes on autoga Hiiumaale sõitmisest loobunud, uudistavad sadamakohviku aknast, millise kai juurde Regula silduda kavatseb. Ooteplatsi juures oleva kai on hõivanud St. Ola, kellele on vesi kurseerimiseks pragu liialt madal. Seega on Regulat oodata kaugema kai juures, otsustavad jalamehed.
Platsil ootavad autojuhid sätivad end rooli taha.
„Kell üheksa tulin sappa, loodan keskpäevasele praamile saada,“ ütles suvehiidlane Harle ja lisas kõhklevalt: „Kui saan…“. Harle on sõiduautodereas teisel positsioonil.
Kas ja millal laevad sõidavad, selle kohta on Harle infot saanud laevafirma veebilehelt. Tõsi, teated tulevad nii viimasel hetkel, et kaugemalt saarele sõita soovijad ei jõuaks nii kiiresti sadamasse. Aga mis teha, olud muutuvad praegu nii kiiresti, arutles suvehiidlane.
Mees nentis, et sellist sõidutõrget pole ta paarikümne aasta jooksul, mil ta Hiiumaal käinud on, varem kogenud.
Regula on otsad kinnitanud ning laeva kõhust paiskub autodevoog teele. Kohe asutakse uut lasti peale pakkima. Harlel vedas, sest esimese hooga pannakse Regulale sõiduautod.
Pilgeni täis Regulat ei tuubita, suuremad kaubaautod jäävad mõni minut hiljem sildunud Harilaiule.
Neli veoautot ning mõned sõiduautod veab Hiiumaale kohe Regula kiiluvees merele suundunud Harilaid.
Plats on hetkeks autodest tühi
Laevafirma veebilehel teatatakse, et Regula väljumise Heltermaalt otsustab kapten jooksvalt. Harilaid väljub Heltermaalt orienteeruvalt kell 14.00.
Merevee tase on keskpäevaks mõne sentimeetri võrra tõusnud, kuid ennustuse kohaselt langeb tase kella viieks õhtul taas tasemeni, kus Regula enam merele minna ei saa.
Ees ootab keeruline nädalavahetus, sest veetaseme tõusu pole ette näha.
Fotod: Urmas Lauri


authors:
Lääne Elu
Ann Mari Anupõld

maintext:
Ann Mari Anupõld: võlu peitub detailides
Ann Mari Anupõld
Sügis on saabunud ja seda on tunda ka loomaarsti töös. Kesksuvel on kliiniku poole peal üldiselt vähem toimetamist. Kui saabub 1. september, on aga kõik jälle krapsti oma kohtadel tagasi ning ka loomaarsti kiire tempo võib vanaviisi jätkuda.
Minu töö nõuab minult igasuguseid oskusi ja ka head keskendumisvõimet ning detektiivikalduvusi. Kui kassil poevad tagumikust ussid välja või koer on endale käpa sisse astunud roostes naela, on lahendus võrdlemisi lihtne. Teinekord me võime aga põhjusi jääda pikalt otsima, sest tegemist on haruldase haigusega või siis pole meile kogu taustinfo teada. Näiteks külastasin ma sel kevadel üht lambakarja, kus tosinast lambast ei olnud ükski poeginud. Pärast lähemat uurimist ja ultraheliga läbivaatust selgus, et tõepoolest polnud lootust, et sealt mõni tall veel kooruks: ükski lammas polnud tiineks jäänud. Kuigi üritasime kohe esimese asjana süü jäära kaela veeretada, ebaõnnestus see meil paraku. Jääral oli eelmistes karjades olnud järglasi ning ta paistis ka läbivaatusel üdini terve ja suguvõimeline. Sel ajal kui ma igale lambale veel kord ringi peale tegin, et mõelda, milles siis lõpuks asi võib olla, läks omanik traktoriga silorulli ette tõstma, et lammaste söögipoolist täiendada. Ometi polnud ka nende kehakonditsioonil midagi viga. Loomad ei olnud kindlasti mitte liiga kõhnad, et tiineks jääda. Alles siis, kui silorull lahti veeretati ja mulle selle vahelt esimese asjana hulgaliselt ristikut vastu vaatas, sai mulle asi selgemaks. Omanikku veel kord ristküsitledes selgus, et tõepoolest on silorullid tehtud põllult, kus on peamiselt punane ristik. Kuigi taim iseenesest on energiarikas ja muidu loomadele sobilik, sisaldab ta ohtralt fütoöstrogeene ehk taimseid hormoone, mis matkivad keha oma hormoone ja ajavad selle süsteemi hoopis sassi. Ohtralt neid tarbides polnud lammastel võimalustki tiineks jääda. Poleks omanik tol hetkel selle silorulliga lagedale ilmunud, oleks ma põhjust ilmselt veel pikalt otsima jäänud.
Ka väikeloomad satuvad igasugu täbaraisse oludesse, mis tunduvad esmapilgul arusaamatud. Alles hiljuti toodi mulle kliinikusse üks viirpapagoi, kes oli segastel asjaoludel oma tiiba vigastanud ajal, mil tal lahtiselt toas lennata lasti. Lähemalt vaadates paistis tiiva siseküljel suur sulevaba ala, millel oleks nahk justkui ära põletatud. Sel ajal kui omanik üritas välja nuputada, kuidas kõik juhtuda sai toas, milles pole ühtegi küttekollet ega kuumenevat elektriseadet, hakkas mulle erkrohelise linnukese keha vastas üks sinine jutt silma. Värv, mis esmapilgul klappis looma sulestiku üldise tooniga, osutus siiski hoopis lõngajupiks, mille oli lind suutnud endale tihkelt ümber keha mässida. Ilmselt oli ergas tegelane tükk aega võidelnud, et lõnga küljest uuesti lahti pääseda, ja ses tegevuses oli tal õnnestunud ka oma sulestikku maha kõrvetada. Eks või inimesedki oma kätele sellega haavu tekitada, mis siis veel tunduvalt õhema nahaga lindudest rääkida. Mitme valusa nokalöögi saatel saime lõnga ja linnu üksteisest eraldatud, loom tunnistati elukõlblikuks ning läks valuivaigistite ja salvi saatel koju paranema.
Kuigi teinekord võib lahendus mõnele haigusele olla väga lihtne, ei pruugi omanikud kerget ravi üldse mitte omaks võtta. Mõnda aega tagasi pandi mu vastuvõtule kirja üks koer, kellel pidi olema mingi raskem nahahaigus. Omanikud arvasid, et võib-olla tugev allergia või vähemasti kärntõbi. Loom pidi end nii hullusti sügama, et ei lase enam mitte kellelgi rahulikult elada. Läbivaatuse ja vestluse ajal uurisin omanikelt kõikvõimalikku taustinfot. Küsimusele, kas koer on saanud kirburohtu, vastas meesterahvas nördinult: „Meie koeral küll kirpe ei ole.” Kas kirburohi sai pandud, selle jättis ta enda teada.
Koer sügeles tõepoolest tagakehalt ja külgedelt päris korralikult. Hakkasin ette valmistama mikroskoobi klaase, et karvadest ja nahast proove võtta, kui järsku kitkumise vahepeal hüppas minu käele ei keegi muu kui rasvane kirp. Selline mõnusalt täis söönud, kes ei jää kellelegi märkamatuks. Ka omanik nägi seda. Pahaselt pöördus ta siis kohe oma abikaasa poole: „Ma ju ütlesin sulle. Näed siis, ja sina tuled loomaarsti juurde selleks, et talle koerakirpe näidata.” Üritasin oma naeru vaos hoida ja tegin koerale vajalikud tõrjed. Ega kirp ole mingi häbiasi, ja sügiseselt jahenevate ilmadega on see normaalne, et nad üritavad koduloomadega tuppa kaasa pressida.
Ükskõik, kas müstilised haigused või täitsa tavalised vahejuhtumid, loomaarsti poole tasub ikka pöörduda. Teinekord võib täitsa üllatavaid lahendusi leida.