authors:
Triinu-Mari Ots
Perearst
Eesti Perearstide Seltsi Juhatuse Liige

description: Mida tervislikumad toitumisharjumused vanemad lapses kujundavad, seda tervem on ta hilisemas elus, sest kasvav ja arenev organism loob endale aluse terveks järgnevaks eluks.

title: Perearst: kehv toitumine võib lapse tervise eluks ajaks rikkuda

maintext:
Rasvarakkude hulk saavutab oma püsiva arvu inimese kasvuea lõpul, hiljemalt 20-ndaks eluaastaks. See tähendab, et vaatamata võimalikule kaalulangusele rasvarakkude mahu vähenemise arvelt, jääb rasvarakkude arv täiskasvanueas samaks. Kui lapse- ja noorukieas on laps ülekaaluline, siis suure tõenäosusega rasvarakkude hulk kasvab ja soodustab hilisema elu ülekaalulisust. Laps vajab täisväärtuslikku toitu, mis kataks kõikide vajalike toitainete, mineraalainete ja vitamiinide vajaduse. Toidu jooksul saadud energia peab olema vastavuses lapse kulutatud energiaga.
Lapsevanemate suur vastutus algab juba last planeerides ja last kandes. Ema rasedusaegne liigset kaaluiivet ja lapse suurt sünnikaalu saab seostada lapse hilisema ülekaalu ja diabeediga. Toitumusharjumuste loomise koha pealt on kõige olulisem eelkooliiga, mil lapse toitumine on veel kodu kontrolli all ja vanemate poolt mõjutatav. Laps on selles vanuses uudishimulik, jäljendab kodust toitumismustrit ja on aldis kõike õppima.
Lülita täisteratooted lapse igapäevasesse menüüsse
Toitumissoovituste järgi peaks lapse toidus olema süsivesikute osakaal 55–60 protsenti. Süsivesikuid saab laps teraviljatoodetest, köögiviljadest, puuviljadest. Toidupüramiidis moodustab alumise, kõige suurema osa, koos köögi- ja puuviljadega, just teravili. Täisteratoodete lapse menüüsse lisamine on üks osa tervislikust ja täisväärtuslikust toidust.
Lapsele lõunapausiks kodune võileib kaasa pakkida on hea valik. Võib öelda, et hamburger võib olla tervislik valik, kui seda õigesti teha. Hamburgeri «saia osa» võiks sel juhul olla täisterast pagaritoode, vahel ahjuliha tomati ja kurgiga. Liialdamata majoneesi ja kaloririkaste kastmetega võib sel viisil saada korraliku lõunasöögi. Selline lõunasöök hoiab ära kiire veresuhkru kõikumise, sest täisteratooted on madala glükeemilise indeksiga.
Kui laps haarab lõunapausil tavalise piruka või küpsise, tõuseb ta veresuhkur kiiresti kõrgele tasemele, pannes kõrgetel tuuridel tööle ka insuliini sünteesi. Ent veresuhkur langeb samuti kiiresti. See omakorda tähendab seda, et täiskõhutunne kaob kiiremini. Kõht läheb kiiresti uuesti tühjaks ja ka insuliin, mis kiire veresuhkru tõusu peale oli löögivalmis, ei saa piisavalt rakendust. See võib viia insuliini resistentsuseni ja diabeedi tekkeni. Selle mehhanismiga diabeeditekke poolt on ohustatud küll pigem keskealised ja ülekaalulised inimesed, lapsed ja noored tulevad tavaliselt veresuhkru kõikumistega hästi toime.
Kiudained aitavad soolestiku töös hoida
Pakkudes lastele täisteratooteid, tagame sellega kiudaineterikkama toidu, mis aitab lapse soolestikku regulaarselt töös hoida. Täiskasvanud inimene vajab päevas umbes 20–35 grammi kiudaineid. Selle koguse annab näiteks 200 grammi täisteraleiba. Lastele kehtib valem: vanus pluss viis grammi.
Ka liiga palju kiudained ei ole hea, see võib lastel põhjustada kõhupuhitust, mis võib omakorda takistada mõne olulise mineraalaine imendumist. Lastel on see oht marginaalne, sest enamasti kiputakse süsivesikuid, eriti kõrge glükeemilise indeksiga maiustusi, liiga palju sööma ja kiudainete vaegus on palju tavalisem. Täisteratooted on head vees lahustumatute kiudainete (tselluloos, ligniin) allikad. Tselluloos ei lagune inimese soolestikus, vaid imab vett ja aitab kõrvaldada jääkaineid ning toksiine. Ligniin aitab seedetraktist eemaldada liigset kolesterooli ja sapphapet.
Palju vajalikke vitamiine saab laps täisteratoodete kestast. Täistera kest – mida täisteratootel ei eemaldata, vaid jäetakse toidu sisse – on kõige väärtuslikum vitamiinide allikas teraviljas, sisaldades erinevaid vitamiine (B1, B9) ja mineraalaineid (magneesium, tsink).
Väga sageli kiirustatakse lapsi sööma. Kogu aeg on kuhugi kiire – hommikul kooli ja lasteaeda, söögivahetunnil ei jõuta sageli toitu ära süüa. Õige on söömise jaoks aega võtta ja väga oluline on toidu korralik mälumine. Enamasti tahavad ka täisteratooted korralikult mälumist. Toidu korralik peenestamine hammastega ja aeglane mälumine paneb tööle seedeensüümid süljes. Suus algab toidu esmane lagundamine ja selleks on äärmiselt oluline, et laps harjuks sööma aeglaselt.
Teravilja tarbimine ei vii gluteenitalumatuseni
Täisteratoodetest rääkides tuleb ümber lükata ka müüt, nagu võiks rohke teraviljatarbimine viia gluteenitalumatuseni. Gluteenitalumatus on tõsine haigus, mille põhjuseks on immunoloogilised häired kombineerituna keskkonna ja geneetiliste faktoritega. Toidutalumatuse korral võib väita, et enamasti ei ole süüdi toiduaine ise, vaid pigem ühekülgne toitumine, kiire söömine (kehv mälumine), energiarikas toit ja pidev ülesöömine, samuti ka toitainetevaene toit. Kõik see viib sooleseina suurenenud läbilaskvusele, imendumishäiretele, ja kuna suur hulk immuunsüsteemist asub sooles, võimegi saada vastuseks immuunhaiguse.
Lõpetuseks – ei ole halba ega head toiduainet. Loomulikult võib tarbida ka valget saia, peenleiba või muid pagaritooteid, mis meele järele on. Kõige alus on mõõdukus ja teadlikkus oma valikutest. Laste puhul lasub vastutus lapsevanemal, mistõttu tehkem oma otsuseid teadlikult ja südamega. Ning ei tasu ära unustata, et laps peab ka piisavalt liikuma ja korralikult magama.


description: Teadlased uurisid, kas välja kirjutatud puhkus, muusika või keskkonna muutus aitab turgutada immuunsüsteemi ning hoida eemal haigusi.

title: Puhkus võiks päästa haigustest

maintext:
Uurimistöö katseid tehti hiirte peal, kirjutab BBC. Katsetest selgus, et muutes näriliste elupaika sinna jooksmisratta, mänguasjade ja värviliste kastikeste abil paremaks, toimusid muutused ka hiirte T-rakkude tasemes. Need rakud on olulised immuunsuse jaoks ning aitavad kaitsta organismi haiguste eest.
Londonis asuva Queen Mary ülikooli teadlased tõdesid, et sarnast lähenemist tasuks kasutada ka inimeste puhul. Nende uuringust selgus, et hiired, kes elasid mänguasjade, jooksmisratta ja kastidega puurides olid infektsioonide vastuvõtmiseks paremini valmis kui vaid saepuruses puuris elavad hiired.
Paremas keskkonnas elavate hiirte valgetes verelibledes leiti rohkem molekule, mis reageerivad hästi nakkustele.
Uuringut juhtinud teadlane Fulvio D'Acquisto rääkis, et see mõju on tähelepanuväärne, sest hiirtele ei antud mingeid ravimeid. Ta lisas, et muudeti vaid hiirte elutingimusi.
Teadlase hinnangul oleks see inimeste puhul samasugune muutus nagu kahenädalane puhkusereis kuurorti, kus on uus ja teistmoodi keskkond.
Samas ei ole praegu inimeste puhul teada, kuidas nende elukeskkond mõjutaks organismi peamist kaitset haiguste eest. Küll aga arvatakse, et seda võivad mõjutada õhusaaste, inimese elukoht, vaimne seisund ja sotsiaalne staatus.

fasttext_language: et


description: Kuigi taimed võivad muuta toa kaunimaks, ei pruugi need alati inimese tervisele sobida.

title: Toataim võib teha tervisele karuteene

maintext:
Georgia ülikooli taime- ja mullateaduse osakonna dotsent Mussie Habteselassie sõnul võivad taime juurele tekkida mikroorganismide kolooniad ning ka ülekastetud sõnajalg võib olla lisaks inetule vaatepildile ka tervisele kahjulik, kirjutab The Wall Street Journal.
Habteselassie rõhutas, et ostes taime toovad inimesed oma koju palju muudki, näiteks baktereid, seeni ja mikroorganisme. Kui aga kasta taime liiga palju või hoida teda niiskes keskkonnas, võivad potis asuvad seened toota eoseid, mis tekitavad allergiat.
Allergia sümptomid sarnanevad heinapalavikuga. Sellises olukorras võib ka astma hullemaks minna.
Kui aga taim on n-ö stressis ehk teda on kas liiga palju või vähe kastetud või tuleb tal kasvada liialt kõrge või madal temperatuuriga kohtades või ründavad teda kahjulikud bakterid, seened või putukad, eritab ta gaasilist kemikaali. Habteselassie sõnul ei suuda inimesed seda lõhna tuvastada, kuid veebist leiab komplekte, mis suudavad selle tuvastada.


description: Eesti lapsed ei tea, kui palju nad päevas liiguvad või kui palju nad peaksid liikuma.

maintext:
Rasvumise või ülekaalu vältimiseks puberteedieas soovitab maailma terviseorganisatsioon kõigil 5–17-aastastel liikuda päevas mitte vähem kui 60 minutit viisil, et see pakuks kehale mõõdukat kuni tugevat koormust, kirjutab ERR Novaator. Seejuures peaks sellest 60 minutist, või veel parem 90 minutist, moodustama tugev kehaline aktiivsus vähemasti 15 minutit.
«Paraku ei tea lapsed ise sellest soovitusest sageli midagi ning nende teadlikkust tuleks selles osas tõsta,» ütles Tartu ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudis doktoritöö kaitsnud Triin Rääsk ja lisas, et isegi siis, kui noored on sellist soovitust kuulnud, ei suuda nad adekvaatselt hinnata, kui suure osa nende päevasest liikumisest moodustas mõõdukas kehaline aktiivsus ja kui suure osa tugev kehaline aktiivsus ning selle määramisega jäävad sageli hätta isegi täiskasvanud.
Mõõdukaks aktiivsuseks loetakse liikumist, mille tulemusel kiireneb liikuja südametegevus ja sageneb hingamine – näiteks tempokas kõnd, jalgrattasõit, puude lõhkumine ning tugevaks aktiivsuseks nimetatakse tegevust, mis ajab higistama ja põhjustab tugevat hingeldamist – kiire spurt, intensiivne müramine, matsu mängimine.
Loe pikemalt ERR Novaatorist.


description: Hiina ülikooli tudengid saavad nüüd teha mugavalt HIV-teste, sest neid on võimalik soetada kooli müügiautomaatidest.

title: Hiina ülikooli müügiautomaat: maiustused ja HIV-testid

maintext:
Tegemist on uriinitestidega, mis maksavad natuke rohkem kui neli eurot, kirjutab Fox News. Teste müüakse koos maiustuste, karastusjookide ja suupistetega müügiautomaadis. Pilti müügiautomaadis olevatest testidest näeb siit.
HIV-testide ülikoolis müümise eesmärk on osa valitsuse plaanist, kuidas võidelda Hiina noorte seas hoogsalt leviva HIViga. Hiinas on üle poole miljoni HI-viirusega nakatunud inimese. Haigus levib eriti noorte meestega seksivate meeste seas.
Hiinas ei jagata õpilastele koolis piisavalt teadmisi HIVist ja AIDSist. HIV-positiivsed inimesed kipuvad seda oma sõprade ja pere eest varjama. Sageli ei öelda seda ka arstile, sest haigust seostatakse homoseksuaalsusega.


description: Anestesioloog Severin Pussi sõnul peab reisijate tervisehäda korral esmalt reageerima pardameeskond, kes küsib vajadusel lennukis viibivatelt arstidelt abi, kuid liigse agaruse korral võib arst valede otsuste eest hoopis karistada saada.

title: Juhuslikult lennukis viibivat arsti patsiendi abita jätmise eest karistada ei saa

maintext:
Tallinna arstide liidu neljapäevasel konverentsil «Riskid arsti töös ja elus» jagas anestesioloog Severin Puss arstidele näpunäiteid, kuidas reageerida, kui ühtäkki küsitakse lennureisil, kas lennukis on arste kirjutab Med24. Puss selgitas, et reisija tervisehäda korral peab esimesena reageerima pardapersonal, kes hindab olukorda, teavitab koheselt pilooti ja alustab esmaabi andmist.
Vajadusel küsib pardapersonal, kas lennukis on mõni arst. «Kui parda meeskond palub lennukis abi, siis seaduslikku kohustust abi anda ei ole,» lisas Puss, kelle sõnul seda eetilist kohustust siiski sageli rõhutatakse.
Osal lennufirmadest on leping ka mõne meditsiiniasutusega. Sel juhul kontakteerub meeskond maapealse meditsiinispetsialistiga, kelle nõuannete alusel võib pardameeskond läbi viia protseduure, mida nad muidu iseseisvalt teha ei tohiks.
Kui arst läheb lennukis abi andma, nõutakse temalt isikut tõendavat dokumenti ja arstiameti tõestamist. «Kui pole tõendit või tõestust ette näidata, siis peab piirduma nõustamisega ja ei peaks riskima ühtegi protseduuri läbi viia,» lisas Puss. «Abi andes hakkab kehtima koheselt arsti-patsiendi suhe, millega kaasnevad kohustused ja vastutus. Seda reguleerib lennufirma päritolumaa või riigi, mille õhuruumis intsident aset leiab, seadusandlus.»
Patsiendile abi osutades on arsti kohustus hoida pardameeskonda olukorraga kursis. Arst peab otsustama, kas patsient vajab koheselt haiglaabi. Otsuse hädamaandumise kohta langetab aga piloot, kelle ülesandeks on ka sihtkohta vastu kutsuda kiirabi.
Tõsise nakkusohuga patsiendi korral peab arst kiiresti otsustama, kas eksisteerib karantiini vajadus. Puss märkis, et selle teostamiseks on pardameeskonnal omad reeglid ja arst sellepärast muretsema ei pea.
Iga meditsiinilise juhtumi korral vormistatakse lennukis kirjalik raport, mida täidab pardameeskonna juhtiv liige. Arst peab selle dokumendi allkirjastama ja küsima dokumendist koopia.
Statistika järgi juhtub meditsiinilisi intsidente umbes üks 11 000 reisija kohta, ligi poolel juhtudest on mõni meedik lennukis olemas. Sagedamini esinevad terviseprobleemid lennul on sünkoop, rindkerevalu, seedetrakti probleemid, krooniliste kopsu- ja südamehaiguste dekompentsatsioon ja kesknärvisüsteemi kahjustused.


description: Eesti patsientide liidu hinnangul on Eesti perearstide ettepanek krooniliste haigete ooteaegu pikendada tervishoiu alarahastatuse tulemus, mis jätaks kaks korda rohkem patsiente õigel ajal arstiabita.

title: Patsientide liit: perearstide ettepanek on tervishoiu alarahastamise tulemus

maintext:
Eesti perearstide seltsi soov ressursipuuduse ja krooniliste haigete rohkuse tõttu pikendada väiksema tervisehädaga patsientide vastuvõtuaega seniselt viielt päevalt kümnele on tervishoiu kroonilise alarahastatuse karm tulemus, teatas patsientide liit.
«Võrdleksin olukorda aurukatlaga, kus rõhk on aastaid tõusnud ning surve on jõudnud tasemele, kus katel lekib järjest rohkem. Halvad arengud saavadki teoks,» rääkis Eesti patsientide liidu tegevjuht Kadri Tammepuu. «Neile, kes tunnevad Eesti tervishoiusüsteemi, ei tulnud perearstide soov üllatusena, sest alarahastatuse küsimust pole sisuliselt lahendama asutud ning riik ei võta oma kohustusi terviklikul tervishoiukorraldamisel tõsiselt,» lisas ta.
Senine perearstide tööjuhend näeb ette, et üldarst peab ägeda tervisehäirega patsiendi vastu võtma samal päeval, teistel juhtudel aga viie tööpäeva jooksul. Patsientide liidu hinnangul on perearstidel kohustusi pidevalt juurde tulnud, aga ressursse samas mahus mitte.
Tammepuu sõnul tõuseb kümnepäevase ooteajaga kindlasti veelgi erakorralise meditsiini osakondade külastatavus. Juba praegu on haiglate erakorralise meditsiini osakonnad (EMO) ülekoormatud, paljud patsiendid toovad peamise põhjusena, miks nad erakorralise abi poole pöörduvad just perearstide pikki järjekordi. «Seega on täiesti etteaimatav, et kui oma arsti juurde pääsemist peab kaks nädalat ootama, kasvab EMO koormus veelgi,» tõdes Tammepuu.
Eesti patsientide liit on seisukohal, et perearsti ooteaja pikendamisel sageneksid kaks korda olukorrad, kus arstiabi jääb inimese jaoks hiljaks. «Süsteemi püütakse lappida kiirkorras siit ja sealt, kes rohkem häält teeb, see tähelepanu ka saab. Me ei tohi aga unustada, et kõik kokkuhoiu muudatused tulevad ainult patsientide tervise arvelt,» lisas Tammepuu.
Eesti patsientide liidu eesmärgiks on on kaitsta patsientide sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi ning olla patsiendikeskse tervishoiupoliitika üleriigiliseks koostöö- ja koordinatsiooniorganiks.


description: Reedel kohtusid Hiiumaa haigla nõukogu liikmed haigla töötajatega, et rääkida võrgustumisest Põhja-Eesti regionaalhaiglaga (PERHiga), mis peaks teoks saama juba aasta alguses, kirjutab ajaleht Hiiu Leht.

title: Hiiumaa haigla läheb PERHile

maintext:
SA Hiiumaa Haigla nõukogu esimees ja PERHi võrgustumise juht Meelis Roosimägi ütles, et regionaalhaigla nõukogu tegi vastava otsuse septembri lõpus. Nüüd saab sotsiaalministeerium, mille haldusalas haigla praegu on, pöörduda riigi valitsuse poole, kes omakorda teeb otsuse, et PERH võiks asutada sihtasutuse, millega siis Hiiumaa haigla ühineb.
«Tegemist on poliitilise otsusega, kus valitsuse selge soov on panna Põhja-Eesti regionaalhaiglale suurem vastutus ka regionaalsete tervishoiuteenuste korraldamise eest ja seda eelkõige Põhja- ja Lääne-Eestis,» selgitas Hiiu maavanem Riho Rahuoja.
Uus sihtasutus hakkab kandma sama nime, SA Hiiumaa Haigla ja on eraldiseisev juriidiline isik nagu senigi, kuid sihtasutuse moodustaja on PERH.


description: Tartu ülikooli vähibioloogia uurimisgrupi doktorant Anne-Mari Anton Willmore soovib oma uurimustööga vähendada vähihaigete vähiravimite kõrvalmõju ja ravimi doosi.

title: TÜ doktorant püüab vähendada vähiravimite kõrvalmõju

maintext:
Oma teadus- ja doktoritööga tegelemiseks sai ta TÜ sihtasutuse Valda ja Bernard Õuna mälestusfondist 5000 euro suuruse stipendiumi, teatas Tartu ülikool.
Willmore'i peamine uurimissuund on hõbeda nanoosakeste sünteesiprotsessi optimeerimine ja iseloomustamine ning osakeste funktsionaliseerimine ja rakendusvõimaluste testimine. Kitsamalt saab osakesi rakendada vähiuuringutes.
«Nanoosakestele on kinnitatud vähirakke ära tundvad lühikesed valgujupid. Lisades nendele osakestele helendavad s.o fluorestseeruvad märgised ning süstides neid vereringesse, on võimalik visualiseerida ainult vähirakke. Tinglikult toimivad osakesed kui mudelravimid. Vahetades osakeste pinnal olevad helendavad märgised vähiravimite vastu, säilib selle kompleksi vähispetsiifilisus, kuid vähenema peaksid ravimite kõrvalmõjud ja ravimi efektiivne doos,» kirjeldas Willmore.
Tema sõnul on oluline leida igale patsiendile sobiv ravim või ravimid. «See omakorda eeldab, et patsiendi kasvaja kohta saadakse võimalikult palju teavet. Taoline osakeste platvorm, millele on lihtne lisada erinevaid vähispetsiifilisi peptiide või peptiidide ning ravimite segusid, annab selleks suurepärase eelduse,» rääkis doktorant.
Meditsiiniteaduste valdkonna doktorant on kindel, et tema uurimistöö avardab teaduse ja meditsiini koostöövõimalusi: «Tartu ülikooli kliinikumi arstide ja Tartu ülikooli teadlaste tihe läbikäimine loob ideaalse keskkonna teadussaavutuste kiireks testimiseks ja patsientideni viimiseks,» rääkis ta.
Valda ja Bernard Õuna stipendiumikomisjon, kuhu kuulusid TÜ molekulaarimmunoloogia professor Pärt Peterson, TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi juhataja Toivo Maimets ja immunoloogia professor Raivo Uibo, tõi laureaadi tugevustena välja valdkondadeülese lähenemise, nanoosakeste kasutamise vähiravis ja väljapaistvate publikatsioonide olemasolu.
Pärt Peterson tõdes, et komisjonil oli sel aastal otsuse tegemine keeruline, kuna häid taotlusi oli mitmeid. «Lõppvalik langes Anne-Mari Willmore tööle, kelle kõrgetasemeline teadustöö paelus biomeditsiini erinevate valdkondade ühendamise ning vähiuuringute ja –ravi suunaliste lahenduste väljatöötamisega. Kasvajatega seotud teadustöö vajab kindlasti suuremat tähelepanu Eestis,» selgitas ta.
Tartu ülikooli sihtasutuse juurde loodud Valda ja Bernard Õuna mälestusfondi algkapitali moodustab Valda Õuna testamendiga sihtasutusele määratud 500 000 euro suurune annetus. Mälestusfondi eesmärk on tunnustada Tartu ülikooli magistrantide ja doktorantide biomeditsiinialast teadustööd.


description: Kuigi käel kantavad pulsikellad muutuvad üha populaarsemateks, ei pruugi nende andmed olla täpsed.

title: Pulsikella näitudele ei saa kindel olla

maintext:
Kui rinnale kinnitatavate elektroodide abil töötavate pulsivööde tulemuste täpsus on leidnud kinnitust, siis randmel kantavate pulsikellade andmete täpsus on ebaselge, leiti ajakirjas JAMA avaldatud teadustöös.
Uuringus võrreldi nelja populaarse käel kantava pulsikella näite erineva kehalise koormuse puhul. Need kellad kasutavad optilist sensorit, mis saadab valgust randmele ja seejärel mõõdab tagasi tuleva valguse hulka. Nendeks kelladeks olid: Apple'i kell, Fitbit Charge HR, Mio Fuse ja the Basis Peak. Kuigi osa neist andis täpsema tulemuse kui teised, polnud ükski uuritud kelladest niivõrd täpsete tulemustega kui pulsivööd.
Uurimistöö autor dr Marc Gillinov Clevelandi kliinikust tõdes, et inimesed ei pea nüüd oma randmelt pulssi mõõtvaid seadmeid ära viskama, kuid kui nende tervise või harrastuste jaoks on väga olulised täpsed tulemused, tasub osta pulsivöö.
Gillinov lisas, et käel pulsikellu kandvatel inimestel ei tasu sattuda paanikasse, kui näidud on väga kõrgev või liialt madalad. Need võivad olla lihtsalt valed. «Seda ikka juhtub,» lausus ta ja soovitas lihtsalt natukese aja pärast näitu uuesti vaadata.


description: Kui eelmisena haiglavoodis olnud inimene võttis antibiootikume, on voodi uuel kasutajal kõrgem risk nakkuslikuks kõhulahtisuseks, leiti värskes uuringus.

title: Haiglavoodist võib saada kõhulahtisuse

maintext:
Sagedaseim antibiootikumraviga seotud kõhulahtisuse tekitaja, eoseid moodustav anaeroobne bakter Clostridium difficile põhjustab igal aastal USAs 27 000 surma, kirjutab Reuters.
Eriti ohustatud on värske uuringu autorite sõnul haiglas olevad patsiendid, kes tarbivad antibiootikume. Antibiootikumid häirivad normaalset bakterite tasakaalu soolestikus ning Clostridium difficile saab võtta võimust.
Värske uuring näitas, et ühele patsiendile antud antibiootikumid võivad mõjutada teda ümbritsevat mikrokeskkonda ning tõsta patsientide riski Clostridium difficile nakkuse saamiseks. See nakkus esines 22 protsenti suurema tõenäosusega, kui varasem voodis viibija võttis antibiootikume.
Uuringu autor dr Daniel Freedberg Columbia ülikooli meditsiinikeskusest tõdes, et ka varasemad teadustööd on näidanud, et antibiootikumid võivad mõjutada ka neid inimesi, kes neid otseselt ei võta.
Freedbergi sõnul võivad inimesed kanda haigustekitajat Clostridium difficilet organismis nii, et sellele ei viita miski, sümptomeid pole. Kui sellisele patsiendile antakse haiglas olemise ajal antibiootikume, saab haigustekitaja soolestikus vohada ja toota rohkem eoseid, mis omakorda tähendab, et nii voodis, öökapil, põrandal ja mujal leidub rohkem eoseid.
Nii puutub järgmisena haiglavoodisse paigutatud patsient suurema tõenäosusega eostega kokku. Freedberg tõdes, et haiglavoodit ja selle ümbrust on väga keeruline steriliseerida, sest haigustekitaja eosed on väga vastupidavad. Neist saab lahti vaid puhastades teatud aja jooksul valgendajat kasutades.
Samas leiavad teadlased, et teema vajab veel põhjalikumat uurimist.
Uuring avaldati ajakirjas JAMA Internal Medicine, sellega saab tutvuda siit.


description: Haiglaravi patsientidest opereeriti 2015. aastal ligikaudu kolmandikku ja päevaravi patsientidest 69%.

title: Haiglaravil patsiente opereeritakse üha vähem

maintext:
Kümne aasta võrdluses on päevakirurgia kasvu- ja haiglakirurgia langustrendis, kirjutab TAI oma kodulehel. Eelmise aastaga võrreldes ei ole 2015. aastal opereeritute arvud praktiliselt muutunud ja päevaravi juhtumite jätkuv kasv toimus enam mittekirurgiliste erialade arvelt.
Teenuse kvaliteedi ja ressursikasutamise efektiivsuse tagamiseks on teatud operatsioonid teostatavad üksikutes haiglates ja tulevikus spetsialiseerumine suureneb. 2015. aastal teostati kirurgiat haiglaravis endiselt kõigis maakondades, sealhulgas «ägeda kõhu»* vältimatut abi osutati kõigis maakondades peale Jõgevamaa. Opereeritute arv on samas haiglati väga erinev. Kui ühes kohalikus haiglas opereeriti aasta jooksul veidi üle saja patsiendi, siis suuremates haiglates oli opereeritavate arv üle 10 000.
Haiglaravil opereeriti endiselt sagedamini luu-lihaskoe, seedetrakti, sünnituse ja günekoloogia patsiente. Samuti oli päevakirurgia peamine põhjus endiselt silmaoperatsioon. Samas ei ole silmahaiguste operatsioonivajaduse märkimisväärset vähenemist ette näha, sest kuigi katarakti ravi ooteaeg on varasemaga võrreldes vähenenud, ootavad pooled patsientidest ravi kauem kui kolm kuud.
*«Äge kõht» on üldnimetus neile diagnoosidele, mis on seotud kõhupiirkonna haigustega. Sinna alla kuuluvad nt pimesoolepõletik, song ja emakaväline rasedus.


description: Sotsiaalministeerium soovib E-tervise sihtasutuse kinni panna ning selle ülesanded viia üle uude loodavasse valitsusasutusse.

title: Ministeerium tahab e-tervise sihtasutuse kinni panna

maintext:
Sotsiaalministeerium esitas kiireloomulisena valitsuse 13. oktoobri istungile korralduse eelnõu, millega saaks lõpetada Eesti E-tervise Sihtasutuse (ETSA) tegevuse ja viia selle ülesanded üle peagi loodavasse tervise ja heaolu infosüsteemi keskusesse, kirjutab Med24.
Ministeerium selgitab, et ETSA praegune eraõiguslik sihtasutuse juriidiline vorm ei toeta talle antud funktsioonide tõhusat täitmist ning tervise infosüsteemi (TIS) koordineerimist ja ühtlustatud efektiivset andmehõivet. ETSA nõukogus on ministeeriumi hinnangul esindatud erinevate tervishoiuteenuse osutajate esindajad, kellel on nõukogu liikmena suur oht huvide konfliktiks üleriigiliste eesmärkide kontekstis, kuna infotehnoloogia rakendamise positiivne mõju eeldab reeglina tööprotsesside radikaalset muutust.
Riigikontroll juhtis oma 2014. aasta auditis tähelepanu, et e-tervise planeeritust tagasihoidlikuma tulemuslikkuse taga on ühtaegu nii sotsiaalministeeriumi strateegilise juhtrolli täitmise nõrkus kui ka selge vastutusega rakendusasutuse puudumine. Ebaefektiivset juhtimispraktikat toetavad ETSA täielik sõltuvus riigieelarvelisest rahastamisest ja puuduv võimalus vastutada enda poolt arendatud e-tervise teenuste sisulise rakendamise eest haiglates ja teiste tervishoiuteenuse osutajate juures, leiab ministeerium.
Riigiülesannete analüüs on samuti lahendusettepanekuna soovitanud valdkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia korraldus konsolideerida ja moodustada ühtne IKT-kompetentsikeskus. Alates 2016. aasta jaanuarist on ETSA-l ajutine juht.
Uus tervise ja heaolu infosüsteemide keskus (TEHIK) koondaks ministeeriumist ja selle valitsemisala asutustest kõik IKT-teenused ühte asutusse st andmekogude ja infosüsteemide halduse, infotöötluse, andmete standardite haldamise ja arenduse ning e-teenuste arenduse koos infoarhitektuuri juhtimisega.


description: Anafülaksia on äge eluohtlik, mitut erinevat organsüsteemi haarav allergiline reaktsioon, mis võib tekkida kohe pärast kokkupuutumist allergiat põhjustava ainega või ka alles tundide pärast.

title: Eluohtlik reaktsioon, mis niidab välkkiirelt jalust

maintext:
Anafülaksia on veeni süstitavate ravimite puhul silmapilkne, kuid putukahammustuse puhul läheb selle tekkimiseks veerand tundi, kirjutab Tallinna lastehaigla nahaarst Silvi Plado portaalis Terviseuudised. Toidu söömise järel võib selle eluohtliku reaktsiooni tekkimine võtta aga kuni pool tundi ja vahel kulub anafülaksia tekkeni koguni kuus tundi. Sagedasemateks anafülaksia vallandajatest ongi toiduallergeenid, putukahammustused ja ravimid. Alati jääb mingi protsent juhtudest ka idiopaatiliseks ehk ei suudeta põhjust selgitada.
Anafülaksiaga võib kaasneda näiteks vererõhu langus, teadvusekadu, kõhuvalu, oksendamine, hingamisraskused ning naha ja limaskesta sümptomid, nagu näiteks sügelus ja huulte tursumine. «Anafülaksiaga inimesed kirjeldavad ka spetsiifilist halba enesetunnet, tõsist paanikat ja surmahirmu,» lisas Plado.
Plado sõnul võib allergia olla eluohtlik. «Kui kokku saavad allergeen ja inimene, sõltub reaktsioon sellest, milline on allergeen, kui palju teda on ja teisalt kui allergiline on inimene, milline on tema foon ja sellel hetkel kaasuvad faktorid ehk ka õnnetegur,» selgitas ta.
Allergeeniga kokkupuutumise tagajärjel võib Plado sõnul mõni kord tekkida vaid väike kubaline lööve, kuid teine kord ka anafülaktiline šokk. «Anafülaksiaga inimene ei pruugi olla alati teadvuseta, ta võib kõndida ja teiega rääkida, aga seisund võib kiirelt süveneda šokini ja abita jäämisel maksta ka elu,» lisas ta.
Kõige sagedasem anafülaksia põhjus on toiduallergia. Nii nagu mujalgi maailmas, tekitavad seda reaktsiooni Eesti lastel kõige sagedamini pähklid, piim ja kala. Putukaallergia kiletiivaliste herilaste ja mesilaste hammustusele on sagedasem täiskasvanutel kui lastel. Ravimitest põhjustavad anafülaksiat enam penitsilliinirea antibiootikumid, neuromuskulaarsed anesteesiaravimid ja mittesteroidsed põletikuvastased vahendid. Hinnanguliselt võib elu jooksul anafülaksiat kogeda üks inimene 300st, kuid enamasti ei ole see surmav.
Anafülaksia raviks süstitakse esimeste haigusnähtude tekkimisel kohe reielihasesse adrenaliini. Kui esimene doos ei toimi, peaks viie minuti pärast doosi kordama ja kui ka see ei aita, on vajalik ravi intensiivraviosakonnas. Ravi teine samm on kutsuda abi ja patsiendile anda õige asend. Hingamisraskuse korral on see istuv asend, hemodünaamika häirete korral lamav. Järsud liigutused võivad seisundit halvendada. Kolmas samm on antihistamiinikumid ja kortikosteroidid. Viimaste peaülesanne on Plado sõnul ennetada anafülaksia teist lainet ja ravida respiratoorseid sümptomeid. «Kui inimesel on olnud anafülaksia, peaks ta olema arstliku jälgimise all vähemalt kuus kuni kaheksa tundi, kuid kardiovaskulaarsete nähtudega ööpäev,» lisas ta. Kuigi anafülaksia võib vahel paraneda ka iseenesest, on seda ootama jääda liiga riskantne ja kindlasti peaks pärast sellist reaktsiooni külastama allergoloogi.
Loe lähemalt portaalist Terviseuudised.


description: Apotheka apteeker Janika Tähnase sõnul on kraadimisel kaks põhilist nippi: esiteks tuleb tähelepanu pöörata sellele, kust valitud kraadiklaasiga temperatuuri mõõta tuleks ja teiseks tuleks tähelepanu pöörata sellele, kunas ja kuidas kraadida.

title: Kuidas õigesti kraadida?

maintext:
Erinevatest kohtadest mõõtes loetakse palavikuks erinevat kehatemperatuuri: kaenla alt mõõtes algab palavik 37,4st, laubalt mõõtes 37,5 st, suust mõõtes 37,5st, pärakust mõõtes 38,1st ja kõrvast mõõtes 37,6st kraadist, kirjutab Lõunaeestlane.
Kõige enam mõõdetakse kehatemperatuuri kaenla alt, ent peab teadma, et õige temperatuuri saamiseks tuleb kraadiklaasi hoida kaenla all ka pärast esimest piiksatust, kuid mitte rohkem kui kümme minutit. Kaenla alt temperatuuri mõõtmiseks peab see olema kindlasti kuiv ja temperatuuri ei tohiks mõõta ka kohe pärast õuest tulemist, vaid vähemalt pool tundi hiljem, kuid enne palavikku vähendavate ravimite tarvitamist.
Elektrooniliste kraadiklaaside puhul peaks kahe järjestikuse kraadimise vahe olema vähemalt kümme minutit ja kindlasti ei tohiks kraadiklaasi ja ihu vahele jääda riiet, sest vastasel korral ei pruugi tulemus olla õige.


description: Haiguse sümptome pohmelliks pidanud tudeng suri meningiiti ehk ajukelmepõletikku.

title: Pohmelli kahtlustanud tudeng suri

maintext:
Ema sõnul esinesid tütrel ebamäärased sümptomid, nõrk peavalu ja iiveldus, ja mõne tunni pärast oli ta surnud, kirjutab Independent. 21-aastane neiu käis eelmisel öösel sõpradega peol ning arvas hommikul, et tal on halb olla eelmisel õhtul tarbitud alkoholi tõttu.
Jennifer Gray viidi haiglasse kergete gripilaadsete sümptomitega, kuid tema seisund halvenes kiiresti ja ta langes koomasse.
Alles pärast surma said tüdruku vanemad Edwina (52) ja Jamie (55) teada, et tütrel oli bakteriaalne meningiit. Tüdruku isa sõnul tuli see haigus väga ootamatult ning see on halvim asi, mis võib juhtuda vanematega, kel on vaid üks laps. Isa on väga kurb, et ei näe kunagi oma tütart abiellumas.
Haiglast öeldi, et nad pole näinud, et haigus areneks nii kiiresti kui Jenniferil.


description: Rene Bürkland on Hiina meditsiini arst, kelle vastuvõtule on järjekord üle kahe aasta ning kelle raamatud on tõusnud müügitabelite tippu. Kanal 2 saade «Radar» vaatleb täna õhtul Bürklandi igapäevaelu.

title: Täna "Radaris": milles seisneb Hiina meditsiini arsti fenomen?

maintext:
Üks, kes Bürklandi käest abi on saanud, on kunstnik Peeter Laurits, kes otsis ravi põievähi vastu. «Rene soovitas loomulikult kõigepealt oma elustiili muutust,» meenutas Laurits.
Bürkland soovitas tal jätta maha suitsetamise, teha Qi gongi ehk kuldse kella harjutusi ja andis terve nimekirja ravimtaimi, mida tarbida. Laurits saigi ennast «järje peale» tänu Bürklandi soovitatud taimeravile.
Praegu suure osa oma ajast koolitamisele pühendav Bürkland soovib edendada ka kohalike ravimtaimede tundmist. «Ma näen seda, kui süstematiseeritud on hiina ravimtaimeteraapia ja kui me suudaksime selle teadmise järgi hakata kasutama lääne ravimtaimi, siis saaks seda kasutusvaldkonda tohutult laiendada ühest küljest ja teisest küljest tohutult spetsifitseerida - et ühe teatud haiguse puhul, mis sobib, mis ei sobi,» kirjeldas ta.
«Radar» jälgis populaarse tervendaja Rene Bürklandi tegemisi nädala jooksul ning käis varjuna kaasas nii võimlemas kui patsientide vastuvõtul. Millised on tema ravivõtted ja elupõhimõtted, näete täna õhtul kell 20 Kanal 2 saatest «Radar».


description: Ravimiameti sõnul on tekkinud tarneraskus rasestumist ärahoidvatel plaastritel Eileen, sest turustatavad partiid kutsuti tagasi.

title: Rasestumisvastane vahend eemaldatakse müügilt

maintext:
Eileen TDP 0,06mg + 0,013mg / 24h toimeained on gestodeen ja etünüülöstradiool. Ühes plaastris on 2,10 mg gestodeeni ja 0,55 mg etünüülöstradiooli, teatab amet kodulehel.
Plaaster on ümmargune, läbipaistev ja selle suurus on 11 sentimeetrit. Plaastri kleepuvat poolt katab kaheosaline ruudukujuline läikiv värvitu kaitsekile. Selle eesmärk on raseduse hormonaalne vältimine naistel.
Ravimi tagasikutsumine on korraldatud ettevaatusabinõuna, sest täiendavad stabiilsusuuringud näitasid osade partiide puhul kõikumisi ühe toimeaine vabanemises. Turustamist ei jätkata kuni täiendavate uuringute läbiviimiseni. Ravim ei ole seni apteekides kättesaadav.
Patsiendid võivad olemasolevad plaastrid ära kasutada, kuid kui ravimi välimuses märgatakse muutusi (ei ole tavapäraselt läbipaistev vm), tuleb võtta ühendust arstiga sobiva asenduse leidmiseks. Ka väliste muutusteta plaastrite kasutamisel tuleb edasist ravi arstiga arutada, kuna tarneraskuse eeldatav lõpp ei ole praegu teada.


description: Ida-Tallinna keskhaiglas (ITK) avati täna uued lülisambakirurgia keskuse palatid, mis võimaldavad patsientidele senistest veelgi paremaid keerulistest operatsioonidest taastumise võimalusi ja pakuvad personalile tipptasemel töökeskkonda.

title: Vaata, millised palatid ootavad eest suurhaigla patsiente

maintext:
Lülisambakirurgia keskuse juhataja, dr Taavi Toomela sõnul on oluline ka see, et nüüdsest on õed patsientidele veelgi lähemal, teatas ITK. See parandab nii haige ja õe omavahelist suhtlust kui ka patsiendi jälgimise ja abistamise võimalusi.
Lülisambakirurgiaga on Ida-Tallinna keskhaiglas ühtekokku tegeletud juba üle poole sajandi. Oma keskuse loomiseni jõuti seitse aastat tagasi soovi ja vajadusega teha kõikide lülisambahaigetega süstemaatilist ja põhjalikku tööd.
Lülisambakirurgia keskuse palat / Birgit Varblane
Lülisambakirurgia keskuse loomine ja arendamine on olnud ITK jaoks märkimisväärse tähtsusega. Keskuses opereeritakse aastas üle 300 patsiendi ning tehakse ligi 700 lõikust. Kuigi keskuse juhataja dr Toomela sõnul on Eestis tegelik vajadus veelgi suurem, loodab ta, et uued ruumid aitavad lülisambakirurgia tööd Ida-Tallinna keskhaiglas veelgi tõhusamaks muuta.
Hetkel töötab noores ITK lülisambakirurgia keskuses neli arsti – lisaks keskuse juhatajale dr Toomelale veel dr Tanel Vahopski, dr Rasmus Allikvee ning dr Greete Pedai ning koos tehakse kõige keerulisemaidki operatsioone. Ühe tulevikueesmärgina näeb keskuse juhataja, et meeskonnas võiks töötada kuus kuni kümme lülisambakirurgi, kellest igaüks oleks oma erialale kitsamalt spetsialiseerunud ning kaetud oleks ka ööpäevaringne erakorraline töö üle Eesti.
Arstide puhkeruum. / Birgit Varblane
Lisaks palatitele valmisid kirurgiakliinikus ka uued arstide tööruumid. Kliiniku juhataja, dr Andrus Araku sõnul hõlbustavad uued tööruumid töötajate omavahelist suhtlust ja koostööd. «Lülisambakirurgia on teinud haiglas lühikese ajaga väga suure arengu. Ühendades lülisambakirurgia ja kirurgiakliiniku teiste erialade arstid ning tuues nende tööruumid üksteisele lähemale, saame arendada interdistsiplinaarset koostööd, mis on meditsiinivaldkonnas äärmiselt oluline,» kirjeldas dr Arak.
Kunstnik Rein Meresaar õlipastellmaali «Jõulust jõuluni» üleandmine dr Tanel Vahopskile. / Birgit Varblane
Kirurgiakliiniku ruumide avamisele oli kutsutud ka kunstnik Rein Meresaar, kes möödunud suve lõpul just ITK lülisambakirurgia keskuses operatsioonil käis. Kunstnik oli arstide tehtud tööga sedavõrd rahul, et soovis omalt poolt arste tehtud töö eest tänada. Nii toimus avamisel ka Meresaare õlipastellmaali «Jõulust jõuluni» üleandmine kunstniku raviarstile dr Tanel Vahopskile. Kingitud maal hakkab kaunistama renoveeritud lülisambakirurgia keskuses patsientide ootenurga seina.


description: Unimed Tartu kliiniku ortodondi dr Eveli Sibula sõnul usutakse sageli, et ortodontia on mõeldud lastele ning täiskasvanud inimesel pole võimalik enam hambaid nihutada.

title: Eesti ortodont murrab levinud müüdi

maintext:
Dr Eveli Sibul. / Unimed
Dr Sibul lükkas selle arvamuse ümber ja tõdes, et ortodondi juurde pöördumiseks pole kunagi liiga hilja. «On levinud müüt, et ortodontia on eelkõige laste hambumuse ravi, kuigi hambaid on võimalik liigutada igas vanuses,» rääkis spetsialist.
Sageli kuuleb ta seda arvamust lapsega arsti juurde tulnud vanematelt, kes arvavad, et nende hambumust polegi enam võimalik parandada. «Laps istub toolis ja vanem ütleb kõrval, et minu hambaid vist küll ei saa enam sättida, ma olen nii vana,» tõi ta näiteks. Seejärel peabki dr Sibul tegelema müüdi murdmisega ning kinnitama lapsevanemale, et ka tema hambad liiguvad samamoodi.
Kui täiskasvanu aga pöördub ortodondi poole, siis peamiselt hambarea välimuse pärast, näiteks kui hambad on ebatasased või mõni hammas puudub. «Ilus naeratus on oluline, aga see peaks olema ka terve hambumusega naeratus,» selgitas dr Sibul.
Hammaste tervis oleneb aga palju hambumusest. Vale hambumus tähendab, et osa hambaid teevad söögi närimisel rohkem tööd kui teised ning seetõttu ka kuluvad rohkem ning nii võivad tekkida alalõualiigeseprobleemid.
Vale hambumus võib tekkida ka siis, kui inimene palub ortodondil seada korda vaid üks hambakaar, näiteks vaid ülemised hambad. Sel juhul võtab patsient riski – tal võivad tekkida probleemid alalõualiigestega või hammaste ebaühtlase kulumisega, sest ülemiste ja alumiste hammaste kokkupuutepind muutub.
Dr Sibula sõnul kasutatakse täiskasvanute hambumuse korrigeerimiseks peamiselt breketeid ning nende kandmine pole tänapäeval enam häbiasi. «Täiskasvanud eelistavad sageli keraamilisi breketeid, mida on vähem näha kui metallist breketite variante» lausus dr Sibul.
Täiskasvanu breketravi kestab keskmiselt kaks aastat ning hinnad algavad 2500 eurost.
Mõnikord läheb hambumuse parandamisega ka veidi kauem ning vaja võib minna ka lõualuukirurgi abi. Täpsem ravi kestus ja hind sõltub sellest milline hambumusprobleem inimesel täpsemalt on.
Mõnikord jõuavad patsiendid ortodondi vastuvõtule näiteks uneapnoe tõttu või tullakse enne proteeside saamist, sest proteesiarst on nad sinna suunanud. Proteese ei vaja aga ainult vanemad inimesed, jäävhambast võib ilma jääda ka nooremas eas. Kui on jäänud pikem paus hamba eemaldamise ja proteesiga asendamise vahele, siis on teised hambad nihkunud defekti suunas ja enne edukat proteesimist on vajalik hambad oma kohale tagasi sättida.
Nii käivadki orodondi juures erinevas vanuses inimesed. «Mõnikord tekivad raha ja võimalused ka näiteks tööle minnes, kui koolid on läbi,» rääkis dr Sibul. Samas on tal ka 70-aastaseid patsiente, kes on tulnud ravile, sest hambumus on hakanud neid häirima.
Hambaravi teenuste hindu kommenteerides tõdes dr Sibul, et sageli algab kõik suhtumisest. «Sõltub kui motiveeritud inimene on – kui palju ta on nõus oma hambumusse investeerima,» ütles ta.
Tervise arengu instituudi hiljuti avaldatud statistika tõi olulise muutusena välja, et 2015. aasta jooksul pöördusid täiskasvanud ortodondi poole rohkem kui lapsed. Varasematel aastatel pole statistika seda näidanud. Dr Sibula hinnangul tuleneb see tõenäoliselt nii eespool kirjeldatud müüdi uskumise vähenemisest kui ka sellest, et erinevate hambaravi erialade arstid suunavad oma patsiente varasemast rohkem ortodondi juurde.


description: Kuigi insulti haigestumine püsib Eesti enam-vähem samal tasemel, on insulti suremus Eestis aastatega oluliselt langenud.

title: Insuldi tõttu sureb Eestis aina vähem inimesi

maintext:
Kui 2008. aastal suri insulti 1575 inimest, siis 2013. aastal 1208 ning 2015. aastal 856 inimest, tõi neuroloog Janika Kõrv teates välja. Üheks oluliseks põhjuseks on tema hinnangul erakorralise meditsiini ja haiglate vaheline koostöö insuldi kiirel diagnoosimisel ja ravi rakendamisel.
«Insuldi üks põhjus on ajuveresoone lõhkemine, mille tulemus on verevalum ajus. Enamik insultidest on aga põhjustatud ajuveresoone ummistusest verehüübe ehk trombi tõttu – seda kutsutakse ajuinfarktiks. Trombi tõttu ei saa närvirakud enam energiat ning lakkavad töötamast,» selgitas Kõrv.
Ligi kolmandik insulti haigestunutest sureb esimese kuu jooksul ja kolmandik ei parane täielikult. Tegemist on ägeda haigusega, millesse haigestub Eestis 5000 inimest aastas.
Insulti võib haigestuda igaüks. Insuldi ennetamiseks tuleb loobuda suitsetamisest ja alkoholist, toituda tervislikult ning olla füüsiliselt aktiivne. Insuldi tekkimist soodustavad mitmed tegurid ja haigused, mis on ravitavad – näiteks kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase veres ja kodade virvendusarütmia (üks südame rütmihäiretest). Kuna eelpool nimetatud haiguste ravi on elukestev, on heade ravitulemuste saamiseks oluline patsiendi ja arsti väga hea koostöö nii haiguse ja sellest tulenevate ohtude selgitamisel kui ka erinevate ravivõimaluste vaagimisel.


description: Möödunud nädala kolmapäeval kukkus kortermaja aknast alla kaheaastane laps, kes jäi imekombel ellu ja toimetati Tallinna lastehaigla intensiivraviosakonda.

title: Lasnamäel aknast alla kukkunud väikelaps jäi imekombel ellu

maintext:
Laste esmaabi õpetaja tõrjub hirme ja abitust
Kas verejooksu peatame žgutiga? Kas jalaluumurru korral teeme lahase? Kas palavikus lapsele kuhjame peale paksud tekid ja ajame ta higistama? Kas rabame teise korruse rõdult alla kukkunud lapse kohe sülle? Ei, ei ja veel kord ei! Kui sa mõnele neist küsimustest jaatavalt vastasid, tasub minna laste esmaabi koolitusele.


description: Üha rohkem lapsi ja noorukeid kaebavad sagedaste peavalude üle. Lastel soovitatakse peavalusid ravida esmajärjekorras ravimitevabal meetodil. Ida-Tallinna keskhaigla peavaluõde Egle Türk annab nõu, kuidas aidata peavalu käes kannatavat last.

title: Peavalu käes kannatanud last saab aidata

maintext:
Mida vanemaks laps saab, seda sagedamini kipuvad tekkima ka peavalud. Eesti kooliõpilaste tervisekäitumise uuringu andmetel moodustavad peavalud kolmandiku kõigist üle ühe korra nädalas esinenud tervisekaebustest. Kui täiskasvanud on harjunud oma peavalusid leevendama valuvaigistite abil, siis lastel soovitatakse peavalusid ravida esmajärjekorras pigem ravimitevabal meetodil. Peavalude korral võivad leevendust tuua:
jalutamine värskes õhus;
kaela lihaspinget leevendavad võimlemisharjutused;
külma riidetüki asetamine valutavale kohale peas;
soe vann või dušš;
uinak.
Migreeni esinemisel võib mõnel juhul vajalik olla ka valuvaigistite kasutamine, ent esmalt tuleks proovida siiski järgnevaid tegevusi:
lase lapsel lamada vaikses, pimedas ja jahedas ruumis;
aseta lapsele soe või jahe riidetükk valutavale kohale;
peavalu perioodil vähenda lapse koormust;
iiveldustunde puhul lase lapsel asetada keele alla piparmündikaramell, mahlajää või väike jäätükk;
kui valuvaigistite andmine on tõepoolest vajalik, vali kas Paratsetamool või Ibuprofeen.
Kuna peamisteks laste peavalude põhjustajateks on stress või õppimispinge, tuleks lastevanematel leida pinge põhjus ning asuda seda lahendama. Lapsevanemad saavad lastel stressi vähendada:


description: Kuigi esmapilgul võib vähki haigestumise statistika tunduda hirmutav, sureb Eestis tänu moodsatele ravivõtetel sellesse haigusesse üha vähem inimesi.

title: Kurb statistika: missugused vähiliigid ohustavad enim Eesti inimesi

maintext:
Kui 2000. aastal diagnoositi Eestis kokku 6032 vähi esmajuhtu, siis 2013. aastaks oli see arv tõusnud 8154ni. Tervise arengu instituudi epidemioloogia ja biostatistika osakonna juhataja Kaire Innose sõnul sureb Eestis vähki siiski pha vähem inimesi, sest ravivõtted on täienenud ja nüüd saab terveks ka selliseid inimesi, kes varem oleksid võitluse vähile kaotanud.
Vähi esmajuhtude arvu kasvuga samal ajal muutunud ka vähki haigestunute vanusjaotus. Kuigi endiselt on vähki haigestunute seas kõige rohkem 50–69aastaseid, on üha suurem osa vähihaigetest eakad. 2013. aastal diagnoositi vähk juba ligi 20 protsendil juhtudest 80-aastastel ja vanematel ning ligi 50 protsendil juhtudest vähemalt 70 aastastel inimestel.
Meestel esines peamiselt eesnäärme- ning naistel rinna- ja nahavähki.
Ligi veerandi kõigist 2013. aastal diagnoositud vähki haigestumisest moodustavad seedeelundite vähijuhud, mida on kokku 1842.
Jämesoolevähk
Jämesoolevähki haigestumine on Eestis viimase 20 aasta jooksul suurenenud üks protsent aastas, kuid suremus on vähenenud 0,8 protsenti aastas. Maovähi puhul on nii haigestumus kui suremus väga tugevas langustrendis – mõlemad on vähenenud ligikaudu kolm protsenti aastas.
Jämesoolevähk on enamasti limaskesta kasvajast (polüüp) alguse saanud pahaloomuline kasvaja, mis paikneb jämesooles. Enamik jämesoolevähi juhtudest tekib järk-järgulise vähitekkeprotsessi tulemusena, algselt healoomulistest polüüpidest. Kõikidest polüüpidest vähk siiski ei teki. Hinnanguliselt umbes iga kahekümnes polüüp areneb edasi vähiks.
Eestis on jämesoole esinemissagedus viimaste aastakümnete jooksul märgatavalt kasvanud – 680 juhult 2000. aastal 924 juhuni 2013. aastal. Haigestumuse trendi jälgides võib oletada, et tänaseks haigestub Eestis iga-aastaselt jämesoolevähki ligi tuhat inimest. Kuigi vähi esmashaigestumus on suurim üle 70-aastaste meeste ja naiste seas, toimub oluline haigestumuse riski suurenemine alates 50. eluaastast.
Ligi kolmandik avastatud vähijuhtudest on avastamise hetkel levinud soole algkoldest teistesse elunditesse (maks, lümfisõlmed, kopsud) ehk on teisisõnu kaugmetastaaside staadiumis. See muudab ravivalikud keerukamaks nii patsiendile kui ka arstile. Kui jämesoolevähk aga piisavalt vara avastada, siis on tegemist ühe paremini ravitava kasvajaga. Jämesoolevähk on kasvajavorm, mille avaldumisele kaebuste või halbade uuringutulemustena eelneb 10–15aastane avastatavate ja ravitavate vähieelsete muutuste periood, s.t haigus areneb välja pika aja jooksul. Vähieelset seisundit on võimalik enne raske haiguse tekkimist avastada ja ravida.
Kahjuks jäävad inimesed sageli arsti juurde pöördumisega hiljaks, sest kaebusi põhjustab pigem sooleseinas ulatuslikumalt või soolest edasi arenenud jämesoolevähk. Suhteliselt pikk peiteperiood pakub häid võimalusi vähi varaseks avastamiseks. Samas hoiab ka varakult tuvastatud ja korrektselt eemaldatud limaskesta healoomuline kasvaja ära jämesoolevähi tekke. Varases staadiumis avastatud vähki on võimalik ravida kasutades patsienti säästvaid meetodeid ning see võimaldab paremaid ravitulemusi
Ebatervislik toitumine põhjustab soolevähki
Soolevähki haigestumist võib põhjustada pikaaegne ebaõige toitumine, näiteks liigne punase liha söömine. Haiguse tekkele võivad kaasa aidata ka ülekaal, vähene liikumine, suitsetamine ja alkoholi liigtarvitamine. Suurem soodumus haigestuda on neil, kes on põdenud kroonilisi põletikulisi soolehaigusi, kellel on varem olnud healoomulisi jämesoolekasvajaid ja kellel on seedeelundkonnas varem esinenud polüüpe. Haigestumise riski tõstab ka jämesoolevähi esinemine lähisugulastel.
Selleks, et jämesoolevähki oleks võimalik ennetada ja see ka võimalikult ruttu avastada, tehaksegi sõeluuringuid, millega alustati sel aastal ka Eestis. Uuringu sihtrühmaks on 60. aastased ravikindlustatud mehed ja naised. Seetõttu saadetakse juba alates juulist kutse jämesoolevähi sõeluuringul osalemiseks 1956. aastal sündinud ravikindlustatud inimestele.
Järgnevatel aastatel lisandub igal aastal üks vanuserühm, mille tulemusel kaasatakse sõeluuringusse 60-69. aastased iga kahe aasta tagant. Sõeluuringus osalejatele saadetakse rahvastikuregistris olevale aadressile posti teel perearsti nimel kutse. Kutse saanutel tuleks edasiste juhiste saamiseks pöörduda oma perearsti poole. Kutses on info, et sõeluuringus osalemiseks vajaliku peitvere testi komplekti saab inimene kätte oma perearstikeskusest ja tal on vaja end registreerida pereõe vastuvõtule.
See ei tähenda siiski, et sõeluuringus osalemiseks peab tingimata kutset ootama. Sihtrühma kuuluvad inimesed võivad ka ise oma perearsti või -õe poole pöörduda sooviga sõeluuringus osaleda. Uuringus osalemine on vabatahtlik ja ravikindlustatud inimesele osutatud teenuste eest tasub haigekassa.


description: Kaalulangetusoperatsioon järel tasub lapsesaamise plaan maha matta vähemalt kolmeks aastaks.

title: Pärast kaalulangetusoperatsiooni tuleb lapsesaamine edasi lükata

maintext:
Värskest uuringust selgus, et kui naine saab vähem kui kaks aastat pärast kaalulangetusoperatsiooni lapse, on järglasel kõrgem risk tõsiste komplikatsioonide tekkimiseks, kirjutab Reuters. Seda võrreldes nende naistega, kes on oodanud lapsesaamisega kauem.
Ülekaalulisus on seotud viljakusega, seetõttu võib kaalulangetusoperatsioon muuta mõnikord rasestumise lihtsamaks. Kui aga lõikuse läbinud naised rasedaks jäävad, sünnivad neile suurema tõenäosusega enneaegsed või väiksemad beebid, kes peavad viibima intensiivravi osakonnas.
Uuringut juhtinud Brodie Parent Washingtoni ülikoolis tõdes, et lapsesaamiseks on kõige riskantsemad kolm aastat pärast kaalulangetusoperatsiooni. Seetõttu soovitabki ta selle operatsioon läbinud naistel oodata järglaste saamisega vähemalt kolm aastat.
Uuring avaldati ajakirjas JAMA Surgery, sellega saab tutvuda siin.


description: Dr Michael Mosley soovitab teha üleväsimuse kahtluse korral testi, mille töötas välja Chicago ülikooli professor Nathaniel Kleitman.

title: Lihtne test: kas oled üleväsinud?

maintext:
Testi tegemiseks tuleb heita pärastlõunal pimedas ruumis voodi peale selili ning sirutada käsi üle voodi ääre ja hoida käes lusikat, kirjutab Independent. Enne seda tuleks panna voodi kõrvale, samasse kohta, kuhu lusikat hoidev käsi ulatub, metallist kandik. Enne voodile heitmist tuleks vaadata ka kella ning panna kellaaeg kuhugi kirja.
Nüüd peaks inimene jääma magama. Küsimus on selles, kas ta jääb ning kui kaua aega selleks kulub. Kui inimene jääb magama, kukub lusikas kolksuga vastu metallist kandikut ning tõenäoliselt ärkab magaja üles. Ärkamise järel tuleks vaadata kohe kella, et oleks selge, kui kaua kulus uinumiseks aega.
Professor Kleitmani testi tulemuste järgi võib öelda, et kui inimene jäi magama kuni viie minuti jooksul, võib olla tegemist tõsise unepuudusega. Kümne minuti jooksul uinumine võib aga tähendada, et inimesel öösel magamisega raskusi. Kui aga sellises olukorras uinumiseks kulub rohkem kui 15 minutit, ei ole inimene ilmselt üleväsinud.
Testi puhul on muidugi alati ka oht, et lusikas kukub metallist kandikust mööda. Dr Mosley sõnul on lihtsam variant panna endale 15 minuti pärast äratuskell ning vaadata, kas uinud enne äratuskella või mitte.


description: Arstide sõnul ei vaja üle 45 aastased naised vereanalüüsi, et diagnoosida menopausi ja röntgenpildid ei aita leida alaselja valu põhjuseid.

title: Selgusid levinud, kuid kasutud raviprotseduurid

maintext:
Academy of Medical Royal Colleges’i (AoMRC) koostatud nimekiri sisaldab 40 raviprotseduuri, mis kas ei aita patsiente üldse või aitavad neid vähe, vahendab BBC.
Nimekiri koostati ebavajalike protseduuride arvu vähendamiseks ja see valmis koostöös üheteistkümne meditsiinieksperdiga, kellel paluti nimetada viis raviprotseduuri või –võimalust, mis ei ole alati vajalikud. Ühtlasi soovitatakse patsientidel endil raviprotseduuride kohta rohkem küsida ja uurida.
Seda nimekirja on nõuandena kasutatud ka Choose Wisely (Vali targalt) kampaanias, et näidata, kui oluline on patsiendi ja arsti vaheline vestlus sellest, kuidas mõnda terviseprobleemi tuleks käsitleda.
Mõned näited kampaanias kasutatavatest nõuannetest:
Kraanivesi sobib väiksemate haavade ja kriimustuste puhastamiseks sama hästi kui soolalahus.
Lapse väikese randmeluumurru puhul ei ole vaja kipsi, vaid piisab ka fikseerivast toest.
Bronhiidi või hingamisteede probleemidega lapsed saavad tavaliselt terveks ravita.
Beebi südame jälgimise elektrooniline monitor on vajalik sünnitusel ainult siis, kui emal on tavalisest kõrgem tüsistuste oht.
Kemoteraapia võib leevendada ravimatut vähki, kuid ei ravi seda ning võib muuta elu viimased kuud veelgi stressirohkemaks.
Rutiinne eesnäärme sõeluuringu PSA test ei taga pikemat elu, kuid võib põhjustada ebavajalikku ärevust.
AoMRC andis soovitused välja pärast seda, kui 82 protsenti Suurbritannia arstidest oli küsitlusele vastates öelnud, et on patsiente saatnud ebavajalikele raviprotseduuridele või selliseid toiminguid ise teinud.


description: Soome vabaõhu tegevuste keskus (Suomen Latu) andis väga populaarseks saanud mängule Pokémon Go auhinna parima füüsilise tegevuse kategoorias.

title: Pokémon Go pälvis liikumissõprade tunnustuse

maintext:
Igal aastal annab keskus auhinna organisatsioonile või inimesele, kes inspireeris Soome inimese ole füüsiliselt aktiivsem, kirjutab Yle. Nii leitigi, et sel aastal on selle auhinna ära teeninud mäng, mis viib inimese õue nutitelefoniga Pokemoni tegelasi jahtima.
Suvel välja tulnud mäng on parandanud sadade tuhandete Soome inimeste liikumisharjumusi. Inimesed on võtnud mängu tõttu ette pikemaid jalutuskäike kui tavaliselt. Samuti ollakse rõõmsad, et mäng on ühendanud nooremate ja vanemate inimeste liikumisharjumusi. Isegi jahedamate ilmade saabudes mängitakse Pokémon Go-d edasi.
Konkreetselt anti auhind Soome Pokémon Go Facebooki kommuunile, millel on umbes 25 000 liiget.


description: Ida-Viru keskhaigla sügiskonverentsi põletavam teema oli patsientide ohjeldamine, mida seadus keelab, kuid haiglad peavad aeg-ajalt vältimatu abi osutamiseks möödapääsmatuks.

title: Meedikud on kimpus patsientide ohjeldamisega

maintext:
«Me puutume üsna sageli kokku probleemiga, kus eakas vajab tervishoiuteenust, aga somaatiliste haiguste või vananemise tõttu ei ole ta vaimselt alati sellisel tasemel, et saaks aru selle vajalikkusest,» rääkis Ida-Viru keskhaigla ülemarst Aime Keis ajalehele Põhjarannik. Tema sõnul tekib sellistes olukordades küsimus, kuidas saab inimesele osutada seadusega ettenähtud vältimatut abi, kui inimene on sellele füüsiliselt vastu.
Meedikute sõnul ei ole Eesti seadusruumis selgelt öeldud, mida nad sel juhul teha võivad. Praegu on patsiendi ohjeldamine mõningatel tingimustel lubatud ainult psühhiaatriahaiglas, psühhiaatrilise abi osakonnas või kui patsient on suunatud kohtu määrusega erihoolekandele. Teistel juhtudel patsiente ohjeldades riskivad tervishoiutöötajad väärkohtlemise süüdistusega, mille meedik võib saada näiteks juhul, kui leaib, et ainus võimalus patsiendi rahustamiseks on tema voodi külge sidumine.
Tartu ülikooli kliinikumi psühhiaatriakliiniku ülemõde Reet Tohvre sõnul ei ole patsientide ohjeldamist täielikult vältida õnnestunud. Seetõttu oleks tervishoiutöötajatele, patsientidele ja nende lähedastele oleks Tohvre hinnangul parim, kui ohjeldamispoliitika oleks riiklikult reguleeritud, sest sellel on lisaks meditsiinilisele ka juriidilised ja eetilised aspekti:. «Ei ole õige panna kogu vastutust tervishoiutöötajatele, kes peavad keerulistes olukordades selle otsuse vastu võtma.»
Temaga oli nõus ka Tartu ülikooli kliinikumi traumatoloogia osakonna vanemarst-õppejõud Helgi Kolk. «Praegu lähtume oma eetilistest tõekspidamistest, ilma et oleks väga selgeid reegleid. Me ei ole sadistid ega taha inimesi piinata ega luku taha panna. See põletab meid ka ennast läbi, mistõttu ootame väga seaduslikku raami,» rääkis ta.
Tohvri sõnul on Tartu ülikooli kliinikum alustanud kolm korda juhendi kirjutamist patsientide ohjeldamise kohta. Kui aga õiguskantsler külastas Jõgeva hooldushaiglat ja tunnistas sealse sisemise regulatsiooni õigustühiseks, pandi ka kliinikumis pooleliolev juhend taas sahtlinurka.
Õiguskantsleri nõunik Eva Lillemaa nentis, et asutuses, kus patsientide ohjeldamine pole lubatud, ei tohi selleks olla ka juhist. Tema sõnul on meedikutele kõige olulisem tervisekaitse, juristidele vabaduspõhimõte. Nende vahel tulekski leida tasakaal.
«Mul on hea meel, et patsientide ohjeldamisest ei sosistata enam nurga taga, vaid sellest on hakatud avalikult rääkima, ükskõik kui ebameeldiv see on,» rääkis sotsiaalministeeriumi nõunik Ingrid Ots-Vaik. Tema sõnul on ministeerium probleemist teadlik, aga ei tea selle ulatust, sest pooltel juhtudel seda ei dokumenteerita.


description: Inglismaa arstid hoiatavad alternatiivsete ravimite ees, sest hiljuti viidi seal väike laps toidulisandite kasutamise järel haiglasse.

title: Toidulisandid viisid väikese briti poisi haiglasse

maintext:
Kui nelja-aastane autislik poiss haiglasse jõudis, oli ta alternatiivsete ravimite võtmise tõttu juba kolm nädalat oksendanud, vahendab The Telegraph ajakirjas British Medical Journal avaldatud juhtumit. Lapsel oli ka kõhukinnisus ja ta oli kaalust kolm kilo alla võtnud. Haigla erakorralise meditsiini osakonnas diagnoositi poisil hüperkalkeemia ehk väga kõrge kaltsiumitase veres.
Juhtumit hakkas uurima politsei, kes selgitas välja, et ravitseja oli soovitanud poisi perel anda talle 12 erinevat toidulisandit, mis sisaldasid muu hulgas kaltsiumit, D-vitamiini, kaamelipiima ja tsink.
Poisi vanemad teavitasid arsti lapsele antud toidulisanditest alles kolm päeva pärast seda, kui laps haiglasse. Arstide sõnul peaks läbitud alternatiivsed ravikuurid olema patsiendiandmete lahutamatu osa. Kui arstid ei tea, mida on patsient endale sisse söönud, siis võivad paljud kõrvalnähud märkamata jääda.
Arstide sõnul olid lapse vanemad šokeeritud sellest, et toidulisandid, mida nad pojale heade kavatsustega andsid, tegid lapse haigeks. Arstide hinnangul nähakse toidulisandites sageli ohutut alternatiivi ravimitele, kuid see juhtum näitab veel kord, et toidulisanditel võib olla ohtlikke kõrvalmõjusid.


description: Arstide liit lükkab ümber telesaates «Pealtnägija» esinenud endise radioloogi ja varasema terviseameti järelvalveosakonna juhtivinspektori Peeter Mardna väited, et kolmandik uuringutest dubleeritakse ja kokkuhoid selle vältimiseks oleks ligikaudu 15 miljonit eurot.

title: Arstide liit: erakordsed väited nõuavad erakordseid tõendeid

maintext:
«Erakordsed väited nõuavad erakordseid tõendeid. Kui miski on täielikus vastuolus meile teadaolevaga, siis on tegemist kas suure avastuse või jamaga,» kirjutab arstide liit oma kodulehel.
Tuginedes haigekassa andmetele, tõi liit välja, et 2015. aastal osutati radioloogilisi uuringuid kokku 571 640 patsiendile. Sama radioloogilist uuringut korrati 72h jooksul 3803 patsiendile ning korduvate uuringute rahaline mõju on umbes 90 tuhat eurot.
2016. aasta I poolaastal osutati radioloogilisi uuringuid kokku 373 779 patsiendile, sama radioloogilist uuringut korrati 72h jooksul sealjuures 1933 patsiendile ning korduvate uuringute rahaline mõju on umbes 49 tuhat eurot.
Liit tõdes, et kokkuvõttes on telesaates esitatu väär. «Topeltuuringute mõju on marginaalne,» tõi liit välja ja lisas, et tervishoiust peab rääkima, kuid see saab põhineda vaid faktidel.


description: Kui laps on alla neelanud võõrkeha ja tal on raske hingata, siis on abi Heimlichi võttest. Seda näitavad 14-aastane Oskar ja 10-aastane Säde-Helise.

title: Video: kuidas aidata lämbuvat last

maintext:
Tasub teada: kuidas aidata võõrkeha alla neelanud last
Perefoorumeid lugedes jääb silma, et üks väikelaste emade suurimaid hirme on, et laps tõmbab endale midagi kurku. Et seda ei juhtuks, ei anta veel mõnele kolmeaastaselegi tükilist toitu ning kui ka julgetakse veidi tahkemat sööki pakkuda, seistakse ärevalt oma järeltulija kõrval, valmis talle iga köhatuse või grimassi peale käega seljale lajatama või ta lausa pea alaspidi rippuma panema.


description: Eelmisel nädalal Narva haigla juures tööd alustanud mobiilne meestearsti kabinet on pälvinud kohalike meeste suure huvi ning töötab piirkonnas täiskoormusel.

title: Ida-Viru mehed ruttavad arsti juurde

maintext:
«Huvi meie teenuse vastu on oodatult väga suur,» ütles Tartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuse juht Margus Punab BNS-ile. «Kõik lähinädalateks avatud vastuvõtuajad mitte ainult Narvas vaid kogu Virumaal on tänaseks täis broneeritud,» lisas Punab.
Eesti Vähiliidu eestvedamisel ja Jõulutunneli vahendusel rahastatud mobiilne meestearsti kabinet alustas nädal tagasi teisipäeval tööd Narvas, nädala lõpus tegutses Sillamäel ning sel nädalal Ahtmes ja Kiviõlis.
«Mobiilse kabineti tänane võimekus lubab teenindada keskmiselt 20 patsienti päevas, täieliku funktsionaalsuse saavutamisel kuni 30 patsienti,» selgitas Punab.
«Kuna meditsiiniline käsitlus ei koosne vaid ühest visiidist vaid ka uuringutest ja ravist, saame tulemuslikkusest rääkida alles mõne kuu pärast,» ütles Punab.
Tartu ülikooli kliinikumi meestekliinik osutab praegu teenuseid Tartus, Tallinnas ja Pärnus. Meeste soospetsiifilise teenusega kõige halvemini kaetud Virumaa ja seetõttu on algperioodil kliinikumi põhitähelepanu pööratud just sellele piirkonnale. Vastuvõtud toimuvad septembri lõpust kuni novembri alguseni piirkonna kõigis suuremates keskustes: Narvas, Rakveres, Sillamäel, Kiviõlis ja Ida-Viru Keskhaigla juures Ahtmes.
Meestearstid tegelevad kõigi meestele eriomaste haigustega, milleks on eesnäärmehaigused, seksuaalhäired, meeste üleminekuiga, hüpogonadism, viljatus, sugutrakti ägedad ja kroonilised põletikud, kõik peenise, munandikoti haigused, samuti rinnahaigused meestel.
«Tegemist ei ole ühekordse aktsiooniga, vaid loodame oma teenuseid pakkuda stabiilselt täna ja ka tulevikus. Ainsaks suuremaks probleemiks on see, et väljasõitudega vastuvõtud on paratamatult teenuse osutajale oluliselt kulukamad, kui seda oleks sama teenuse osutamine meie keskustes Tartus ja Tallinnas,» märkis Punab.
Mobiilse kabineti koordinaator on medõde Olga Raudik, arstidest teevad mobiilses kabinetis vastuvõtte Stanislav Tjagur, Sven Tennisberg ja Margus Punab.
Meestearsti vastuvõtule haigekassa tingimustel pöördumine eeldab saatekirja. Ravikindlustatud isikutele kehtib esimesel visiidil visiiditasu viis eurot. Ravikindlustuseta ja saatekirjata mehed saavad vastuvõtule pöörduda tasulises korras.


description: Täna riigikogus toimunud südame tervise päeval tulid ultraheliuuringusse teiste seas ka filmiprodutsent ja stsenarist, Vabaerakonna nimekirjast riigikogu  liikmeks valitud Artur Talvik.

title: KAAMERAGA RIIGIKOGUS Artur Talvik: see on esimene striptiis, mida ma teen kaamera ees

maintext:
«See on esimene striptiis, mida ma teen kaamera ees,» ütles Artur Talvik ja asus särki seljast võtma. Seejärel tuli heita üsna kõvale pingile, kus hakati tegema ultraheliuuringut. «Ega see väga mugav ei ole,» vabandas riigikogulaste uuringuid läbi viinud arst-resident Kris Lutter. Tema sõnul on haigla sisustus patsientide jaoks tunduvalt mugavam, kuid riigikogust oli võtta vaid suhteliselt kõva pink.
«Vasaku külje peale, vasak käsi mugavalt käe alla,» juhendas Lutter ja hakkas uuringuga pihta. «Mu süda on ärev,» rääkis Talvik, kuid Lutterile see nii ei tundunud, sest pulss oli korras. «Ekraanilt saab mõõta näiteks pulsisagedust ja seda, kui paks on südamelihas,» selgitas Lutter ja lisas, et laseb nüüd ka «muusikat». «See heli on südameklappide kinni ja lahti liikumine,» rääkis ta. Talvikule meenus aga, et tema on just sellistest helidest koos Lepo Sumeraga terve kontserdi teinud.
«Kas võin suitsetama minna või? Ma teen piipu, see on natukene leebem,» küsis Talvik pärast seda kui Lutter oli uuringu põhjal tema südame terveks tunnistanud. See tohtri sõnul siiski hea mõte ei olnud, sest suitsetamine on kõige suurem riskifaktor südamehaiguste tekkeks. Riskfaktor on tema sõnul ka meessugu iseenesest, aga vastupidiselt suitsetamisele, seda muuta ei saa.
Vererõhuga oli Talvikul enda sõnul siiski kevadel veidi probleeme. See tulevat pidevast istumisest, mida riigikogu saadiku töö nõuab. «Viimasel ajal olen keset koosolekut püsti karanud. Kõik mõtlevad, et mis toimub. Võimlen iga päev, aga sellest ei piisa. Tunned päeva lõpuks, et veri seisab. Kogu aeg peab istuma,» kurtis Talvik.
Peale Talviku võis südame ultraheli uuringul näha veel ka näiteks Reformierakonna liiget Imre Sooäärt, Keskerakonna liige, riigikogu aseesimees Jüri Ratast, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liige Tanel Talvet ja Keskerakonna liiget Enn Eesmaad. Kokku oli ultraheliuuringu nimekirjas 16 inimest.
Kui Talvik istub enda sõnul riigikogus liiga palju, siis Talvet jookseb enda sõnul riigikogus mitu kilomeetrit maha, sest koosolekud on lossi erinevates ruumides. Enn Eesmaa aga peab suhteliselt hea tervise pandiks arstide usaldamist. «Tuleb ikka spetsialisti juurde minna, sest ega pükse endale ka ise õmblema ei hakka, kui ei oska. Tulemus oleks päris kehv,» rääkis Eesmaa.
Ultraheli näitab paljusid haigusi
«Teeme uuringuid samasuguse ultraheliaparaadiga, millega vaadatakse ka beebisid ema kõhus,» selgitas Lutter. «Meie vaatame sellega südant, südame õõsi, klappe ja südame struktuuri üldiselt. See on parim variant südame uurimiseks, nii et ei pea rindkere operatsioonisaalis lahti tegema.»
Kõige sagedasem haigus on tema sõnul infarkti tõttu tekkinud südamepuudulikkus. «Infarkt tähendab seda, et mingi osa südamest ei tööta. Südamelihas on kusagilt saanud kahjustada, see südame osa on surnud ja süda ei jaksa nii palju verd pumbata, kui vaja. Kui inimene on infarkti läbi põdenud, siis on näha südames kahjustuse osa,» selgitas ta. «Vasak vatsake töötab pumbana ja peab verd organismis ringi ajama. Kui mõni osa südamelihasest korralikult kokku ei tõmba, siis võiks arvata, et seal on olnud infarkt.»
Ultraheliuuring näitab visuaalselt ka näiteks klapivigu. «Paljudel inimesel lasevad südameklapid natuke verd läbi. Tavaliselt ei ole sel puhul muretsemiseks põhjust, aga kui nad hakkavad väga palju verd läbi laskma, siis tuleb südant opereerida. Siis tuleb panna kas uus klapp või olemasolevaid parandada, et nad nii palju verd läbi ei laseks,» rääkis Lutter. Tema sõnul on noorte inimeste südame klapid sageli väga ilusad, kuid mida aeg edasi, seda rohkem saavad need kahjustada mitmete haiguste ja sageli ka kõrge kolesterooli taseme tõttu.
Kui infarkti järel võib südamelihas muutuda ohtlikult õhukeseks, siis kõrge vererõhu tagajärjel võib südamelihas tavapärasest paksemaks muutuda. « Süda peab vastu kõrgemat rõhku pumpama ja selle kompenseerimiseks läheb paksemaks,» selgitas ta. Sel juhul tuleb võtta korralikult vererõhuravimeid, et jälgida, et südamelihas veelgi paksemaks ei muutuks ja see tervisele ohtlikuks ei saaks. Riigikogulastel on Lutteri sõnul tavaliselt kõrge vererõhk ja palju stressi.
Seevastu veresoonte lubjastumist ultrahelist otseselt ei näe, kuid kui selle tagajärjel on juba kahjustunud südamelihas, siis seda on näha küll. Seda, kuidas veresoonet seest täpsemalt välja näevad, saab uurida südame sondeerimisega.
Klaasike veini võib südamele head teha
«Tänane päev on eelnevatest südamepäevadest riigikogust erinev selle poolest, et määrame ka südamelihase funktsiooni,» rääkis südamearst dr Margus Viigimaa. «Tahame senisest rohkem keskenduda südamepuudulikkuse ennetamisele. See on haigus, mis on aladiagnoositud ja kulgeb hiilivalt ja aeglaselt. «Ehhogardiograafia (südame ultraheli – toim.) on väga lihtne ja täpne meetod südamefunktsiooni määramiseks. Ka vereanalüüsis on teatud markerid, mis näitavad ära, kas südamepuudulikkus esineb või mitte.»
Kõige parem viis südamehaiguste ennetamiseks on Viigimaa sõnul tervislik eluviis ja regulaarne arsti juures käimine. «See on nagu autoülevaatus, mida peaks regulaarselt tegema, selleks, et kõrvalekallete korral saaksime võimalikult ruttu jaole. See kontroll paneb ka tervise eest rohkem hoolitsema,» rääkis Viigimaa.
Kindlasti ei tohiks tohtri sõnul suitsetada ega alkoholiga liialdada: «Ka alkohol on toksiline, aga suitsetajatel on südamehaiguste risk kolm korda kõrgem ja see on ainukene tegur, mille saame ära neutraliseerida,» selgitas Viigimaa. Kui suitsetamine maha jätta, siis muutub südamehaigustesse haigestumise risk viie kuni seitsme aastaga samaks kui varem.»
Klaasike punast veini õhtul hea toidu kõrvale võib aga Viigimaa sõnul südamele isegi head teha. «Naistel üks, meestel kaks klaasi on südamehaigusi ennetav ja infarkti ennetav.
Itaalias on tehtud uuring, kust selgub, et seal saadakse kolmandik antioksüdante punasest veinist. Muidu saame neid puu- ja juurviljadest,» rääkis Viigimaa. Ta rõhutas siiski, et teisi haigusi võib ka klaasikese veini joomine siiski soodustada ja neid süvendada. Nii on see näiteks maksatsirroosiga. «Kindlasti võib öelda, et õhtul klaasikese punase veini joomine ei ole parem kui täielik karskus, kuid suurtes kogustes kange alkoholi tarbimisest on see kindlasti parem,» lisas ta.
Peale suitsetamisest ja alkoholiga liialdamisest loobumise peaks soovitab Viigimaa mitmekesiselt toituda ja end päevas vähemalt pool tundi liigutada. Muidu on haigused kerged tulema.


description: Magistriharidusega noor naine Katrin sai HIVi oma partnerilt, kuid oma elu selle diagnoosiga kirjeldab ta üllatavalt positiivses võtmes: seisma pole see jäänud.

title: HIV-positiivse naise elu seisma pole jäänud

maintext:
Katrin (nimi muudetud) on rõõmsameelne ja räägib hea meelega endast, kuid soovib jääda anonüümseks, sest sel teemal tavaliselt väga kõva häälega ei räägita, kirjutab Terviseuudised.
HIVi kohta võib inimestel endiselt olla palju kummalisi arusaamu ja vildakaid eelarvamusi, tihti seostatakse seda eelkõige süstivate narkomaanidega. Kuigi tegelikult on praegu enamik nakatujaid rohkem nagu Katrin. Katrin on aktiivne ja tegus 30ndates aastates naine, kes on lõpetanud magistriõpingud, tehes seda keskastme juhina töötamise kõrvalt.
Katrin on pärit soojast ja armastavast perest. Talle meeldib reisida ja sporti teha . Lisaks sellele on Katrin ka HIV-positiivne. «Ka», kuna see ei ole kindlasti asi, mis teda kuidagi piiraks või määratleks. «See ei ole kindlasti piire kinni pannud. Midagi ei ole sellepärast tegemata jäänud,» ütles ta.
Katrin räägib, et esmalt ta HIV-positiivset diagnoosi endale tunnistada ei suutnud - see ei saanud ju olla võimalik. «Ma ei tahtnud seda uskuda, läksin ja tegin uue testi. Tulemus oli muidugi sama ja tuli uskuma hakata.»
Paar aastat tagasi olid Katrinil tekkinud oma partneri suhtes teatud kahtlused ning seepärast oli ta hakanud end regulaarselt HIV-testimas käima. Nakatumist polnud toimunud ja kontrollid andsid kindlust, et kõik on korras. Ta arvas, et partner on terve, sest polnud teadlik, et viiruse edasikandumine ei pruugi juhtuda ei esimesel ega isegi mitte saja esimesel korral. Ent ühel hetkel see siiski juhtus ning šokk oli suur. «Nutsin kolm päeva järjest,» rääkis ta.
Šokk oli seda suurem, et teadmised HIVi kohta olid napid ja kuklas kummitas vaid mõte, et ilmselt pole kaua elada jäänud. Et paremini mõista, mis temast saab, hakkas Katrin kohe aktiivselt HIVi kohta informatsiooni otsima ning leitud teave rahustas teda - selgus, et olukord ei olegi nii hull nagu ta ise arvanud oli. Ta sai näiteks teada, et korralikult rohtu võttes ei ole viirus teistele nakkav.
Katrin ei tunne, et diagnoos ta elu kuidagi muutnud või takistanud oleks. «Võib-olla tõestamisvajadust on rohkem - tahan endale näidata, et haigusest hoolimata saan kõike väga hästi teha.» Rohtu peab samuti igapäevaselt võtma.
Nüüd mõtleb ta ka pisipere peale, sest tänu meditsiinile on haigusest hoolimata võimalik kõige loomulikumal moel täiesti terveid lapsi saada.
*Lugu põhineb reaalsel isikul, kuid nimi ja muud isiklikud detailid on anonüümsuse huvides muudetud.
Loe Katrini elu kohta pikemalt Terviseuudistest.


description: Ligi pooled meestest ei pöördu arsti poole, kui neil pole õnnestunud aasta või pikema aja jooksul oma naist viljastada.

title: Terviseprobleem, mida mehed sageli eiravad

maintext:
Yale'i ülikooli meditsiinikooli uroloogi Stanton Honigi sõnul on peamiseks põhjuseks uhkus, kirjutab Men's Health. Meestele tundub, et mõte viljatusest muudab nagu n-ö vähem meheks, mistõttu ei soovi nad sageli arsti poole pöörduda ega keelduvad tunnistamast, et lapsesaamisega on tekkinud probleem.
Honig lisas, et sageli arvavad mehed, et kuna partner ei jää rasedaks, on probleem temas. See aga ei pea paika, viljastumine sõltub mõlemast partnerist võrdselt.
Probleemid viljastumisega võivad viidata mõnikord ka tõsisemale probleemile - munandivähile, sest ka see kasvaja võib vähendada seemnerakkude arvu. Sel juhul aitaks arsti juurde minek vähi varases staadiumis avastada ning sel juhul oleks paremad võimalused raviks ning taastumine oleks lihtsam.
Samas ei tasu aga sattuda paanikasse. Raskused lapsesaamisel võivad tulla ka hormoonide tasakaalutusest või mõnest muust probleemist. Rolli võivad mängida ka diabeet või kõrge vererõhk.
Arsti juurde tasub pöörduda, kui lapsesaamine pole õnnestunud aasta jooksul. Uroloogi sõnul ei ole vastuvõtt üldse nii ebameeldiv või valus, kui mehed arvavad.
Uurimus avaldati ajakirjas Human Reproduction.


description: Oktoobri algul peetud puudega laste taastusravi ümarlaual käis Kuressaare linnavalitsus välja idee kasutada eelarve ülejääk puuetega laste taastusravisse.

title: Saaremaal paranevad puudega laste ravivõimalused

maintext:
Puudega inimesed tööle sundimist õigeks ei pea
Töövõimereform toob tervisehädadega kimpus inimeste ellu mitmeid muutusi, millest osa on neid rõõmustanud ja osa pahandanud. Kõige rohkem tundub neile tuska tegevat mõnede ametnike suhtumine, kes näivad puuetega inimeste sõnul arvavat, et terviserikkega inimesed jäävad tööturult kõrvale puhtast laiskusest.
Puudega inimene peab tööle hakkama
Selle aasta 1. juulist peavad paljud osaliselt töövõimelised inimesed hakkama aktiivselt tööd otsima, sest muidu ähvardab neid toetusest ilmajäämine. Nimelt läheb käiku osa uuest töövõimereformist, mille järgi töövõimetuspension asendub töövõimetoetusega.
Erivajadustega lapsed said nüüdisaegsed õppimisvõimalused
Ida-Virumaal avatakse teisipäeval Ahtme kooli uuendatud õppekompleks, kus on raske ja sügava puudega lastele loodud nüüdisaegsed õppimisvõimalused.
Töövõime hindamine tõlgiti lihtsasse keelde
Selleks, et intellektipuudega ja teised inimesed saaksid kergema vaevaga täita uudset töövõime hindamise taotlusvormi, tõlgiti see lihtsasse keelde.
Kõik puudega inimesed kohe töötukassasse tormama ei pea
Seoses 1. juulist jõustuva töövõimereformiga on ametiasutuste poole pöördunud palju murelikke inimesi, kes kardavad, et juuli algusest tuleb end töötukassas arvesse võtta kõigil osaliselt töövõimetutel inimestel. Tegelikult see nii ei ole.
Liikumispuudega inimesed saavad nüüd Tartus paremini liikuda
Eesti liikumispuudega inimeste liit tunnustab Tartu ülikooli loodusmuuseumi liikumisraskustega inimestele ligipääsu loomise eest. Tiitel «Universaalse disaini hea teostaja» antakse üle täna, 29. aprillil toimuval tänuüritusel «Aasta tegu».
Tipptasemel tehnika aitab ajukahjustusega tüdrukul suhelda
Tartu ülikooli kliinikumi lastefond aitas soetada ajukahjustusega kuueaastasele Riinile spetsiaalse silmajälgimise seadme, mis võimaldab kasutada arvutit üksnes silmade vahendusel.
Raskeim otsus elus: kas tuua haige laps ilmale?
Kui sünnieelse diagnostika käigus selgub, et laps on raskesti haige, tuleb vanematel teha raske otsus. Neil tuleb kas arvestada haige lapse kasvatamisega seotud raskustega või elada terve ülejäänud elu teadmises, et nad on oma lapse surmanud.
Iga kümnendat puudega inimest ei abista keegi
Hiljutisest sotsiaaluuringust selgus, et kuigi enamikul puudega tallinlastest on igapäevaselt abistajaks või toetajaks pereliige, siis pea iga kümnendat puudega inimest ei abista regulaarselt keegi.


description: Tervise arengu instituut alustas lapsevanematele suunatud teavituskampaaniat «Aitäh, ema! Aitäh, isa!», mille eesmärk on koputada lapsevanemate südamele ja selgitada, miks lapsed enne täisealiseks saamist alkoholi tarbida ei tohiks.

title: Ekspert: lapse alkoholitarvitamine ei ole paratamatu

maintext:
«Laste alkoholitarvitamine ei ole paratamatu,» selgitab tervise arengu instituudi vanemspetsialist Triin Sokk. «Lapsevanemad saavad laste alkoholitarvitamist ära hoida kõige paremini siis, kui nad seavad selged piirid, et nende peres enne täiskasvanuks saamist alkoholi ei jooda.» Kampaania on eelkõige suunatud 10–12aastaste laste vanematele, sest see on vanus, mil noortel hakkavad tekkima esimesed kokkupuuted alkoholiga.
Sokk nendib, et alaealiste alkoholitarvitamine on väga levinud ja isegi kui seda ei peeta õigeks, siis enamik vanemaid lepib sellega. «Erinevates riikides tehtud uuringutega on aga veenvalt tõestatud, et alkoholi keelamine alaealistele ja kontroll selle kokkuleppe täitmise üle lükkab laste alkoholitarvitamist edasi ning isegi kui nad tarvitavad, siis tehakse seda väiksemas koguses ja harvem,» selgitas ta. «Need lapsed, kellele kodus alkoholi pakutakse, joovad ka väljaspool kodu rohkem.» Vanemspetsialist lisas, et selgete piiride kehtestamine alkoholi osas vähendab laste alkoholitarvitamist ka nendes peredes, kus vanemad ise rohkem alkoholi tarvitavad.
Noore organismi kasvamist ja arenemist silmas pidades peaks alkoholi proovimine ja tarvitamine algama võimalikult hilja. Mida varem noor alkoholi tarvitama hakkab, seda suurem on Soku sõnul kahju tema füüsilisele ja vaimsele tervisele ning mõju edasisele elule. Alkohol pidurdab eesmise ajukoore arengut ja võib selles põhjustada püsivaid muutusi. Vanuses 12–25 on eesmise ajukoore areng kõige kiirem ja alkoholitarvitamine selles vanuses vähendab tõenäosust, et eesmise ajukoore võimekus areneb täielikult välja. Samas määrab just eesmise ajukoore areng, kui hästi suudetakse teha elus iseseisvaid otsuseid ja mil määral suudetakse neid täide viia. Seega on selle aju osa areng kõige otsesemas seoses lapse toimetuleku ja edukusega edasises elus.
Sarnaselt Eesti elanikkonnaga üldiselt, on ka noorte seas alkoholitarvitamine langeva trendiga. Samas on Eesti võrdluses teiste Euroopa ja Põhja-Ameerika riikidega endiselt esireas alkoholi varajase proovimise ja purju joomise poolest. Keskmiselt proovitakse alkoholi esimest korda 12,4 aasta vanuses. 11aastaselt on alkoholi proovinud juba iga neljas noor ning 15-aastasena juba enamik noortest. Reegel on, et pärast proovimist jõutakse üsna kiiresti regulaarsema alkoholitarvitamise juurde.
Kampaania üks olulisi eesmärke on lapsevanematele selgitada, et nende kehtestatud reeglid aitavad laste alkoholitarvitamist edasi lükata ja vähendada. Lisaks annab kampaania värskeimat infot alkoholi mõjust noorele ajule.
Kampaania kanaliteks on televisioon, raadio, välimeedia ja internet. Veebilehelt tarkvanem.ee leiab vanemlikke oskusi arendavad õppevideod, informatiivsed videod alkoholi mõjust aju arengule ning alkoholiteemaliste artiklite sarja, mis kõik toetavad lapsevanemaid piiride seadmisel ja probleemide mõistmisel.


description: Õiguskantsler Ülle Madise pöördus sotsiaalkaitseministri Margus Tsahkna poole, et juhtida tähelepanu vajadusele luua omaette teenus dementsust kannatavatele vanaduspensioniikka jõudnud inimestele.

title: Õiguskantsler: hooldekodudes rikutakse dementsete inimeste põhiõigusi

maintext:
2015.–2016 . aastal kontrollisid õiguskantsleri nõunikud üldhooldekodu teenust osutavaid asutusi ja leidsid sageli, et dementsete klientide liikumisvabadust on õigusvastaselt piiratud. Mõnedel juhtudel oli tegemist ühe või mitme kliendi nende magamistuppa lukustamisega. Ühel juhtumil viibis 40 klienti lukustatud osakonnas. Samas seab üldhooldekodu personalinappus ja ruumide ebasobivus hooldajad sageli väljapääsmatusse olukorda. Hooldekodude personal selgitas, et selliste klientide vabaduse piiramine on vajalik nende endi kaitseks, sest üldhooldekodust lahkunud dementne klient ei pruugi suuta iseseisvalt tagasiteed leida. Dementsete klientide vabadust piiratakse ka teiste hooldekodu klientide turvalisuse tagamiseks, kuna dementne klient võib enda haiguse tõttu muutuda rahutuks ja agressiivseks.
«On mõistetav, et probleemse käitumisega dementsuse diagnoosiga üldhooldekodu kliendid erinevad oma käitumise ja hooldusvajaduste poolest terve psüühikaga abivajajatest ning võivad vajada põhjalikumat järelevalvet. Samas ei saa aktsepteerida isikute põhiõiguste piiramist seadusliku alusteta,» kirjutab Madise oma pöördumises.
Madise rõhutab, et kuigi dementsusesse haigestumise risk eaga tõuseb, on dementsus aju haigus, mitte normaalne ealine iseärasus. Rahvusvaheluise haiguste klassifikatsiooni kohaselt on dementsus liigitatud psüühikahäireks. «Samas puuduvad Eestis eakatele dementsetele spetsialiseeritud kohaliku omavalitsuse hallatavad või riiklikud asutused,» lisas Madise.
Riik pakub õiguskantsleri sõnul raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäirega inimestele, kes ise igapäevaelu toimingutega hakkama ei saa ning vajavad olulisel määral kõrvalabi, ööpäevaringset erihooldusteenust. Õöpäevaringset erihooldusteenust ei ole aga õigustatud saama vanaduspensioniikka jõudnud dementsuse diagnoosiga isikud, kel ei ole dementsusele lisaks muud rasket psüühikahäiret. Vanaduspensioniikka jõudnud dementsuse diagnoosiga isik võib saada ööpäevaringset erihooldusteenust vaid juhul, kui ta paigutatakse kinnisesse hoolekandeasutusse kohtumääruse alusel. Kinnises hoolekandeasutuses erihooldusteenuse osutajad on aga väljendanud arvamust, et nende pakutav teenus ei vasta eaka dementse kliendi vajadustele.
Õiguskantsleri hinnangul on vaja luua kõige probleemsema käitumisega dementsetele omaette teenus, mille juurde kuuluvad nendega tegelemiseks sobivad olmetingimused ning piisavalt vastava väljaõppega personali. Sellisele teenusele kasvõi kõige raskemini hallatava käitumisega dementsete klientide koondamine võtaks üldhooldekodudelt vajaduse klientide vabadust õigusvastaselt piirata ja oleks ka dementsete huvides ilmselt sobivam lahendus. Samuti oleks küllap mõistlikum luua spetsialiseeritud asutused koos piisava hulga personali ja eraldi selliste klientide jaoks kohandatud ruumidega. Näiteks dementsetele sobiv ringmaja, nagu see on SA Viljandi Haigla õendus-hoolduskeskuses.


description: 2015. aastal vajati haiglaravi kõige sagedamini vereringehaiguste (18% ravijuhtumitest), kasvajate (12%), raseduse ja sünnituse ning hingamiselundite haiguste (9%) tõttu.

title: Mis viib Eesti inimese kõige sagedamini haiglaravile?

maintext:
Sagedasemad haiglaravi põhjused on viimase viie aasta jooksul püsinud samad, aga jätkub kasvajate osakaalu tõus, vaatamata sellele, et osa kasvajate ravist on üle viidud päevaravisse või ambulatoorseks, kirjutab TAI oma kodulehel.
Päevaravi osutamine on jätkuvalt suurenenud. Võrreldes aasta varasemaga osutati 2015. aastal päevaravi ligi 2900 juhtumi (4%) võrra enam. Kõige suurema osakaalu päevaravi põhjustest moodustasid endiselt silmahaigused, aga esimest korda viimaste aastate jooksul oli silmahaiguste tõttu ravituid vähem kui eelneval aastal. Kõige rohkem ravijuhtumeid – üle 900 juhtumi – tuli juurde kasvajate ravi tõttu.
Lapsed viibivad ravil endiselt enim hingamiselundite haiguste tõttu, mis moodustasid 2015. aastal üle veerandi laste haiglaravi põhjustest ja kolmandiku päevaravi põhjustest.
Esmakordselt on avaldatud aktiivravihaiglate ravipõhjused patsiendi elukoha maakonna järgi. Tervise infosüsteemi andmete puhul peab arvestama, et kuigi üldine kaetus on hea (89% tervisestatistika aruande ravijuhtumitest), esineb alakaetus konkreetsetes vanuserühmades. Osaliselt on see tingitud sellest, et statistikaks vajalikke meditsiinidokumente ei ole kas kehtestatud või ei ole nad statistikaks kättesaadavad, osaliselt ka dokumentide puudulikust või vigadega saatmisest. Enam on alakaetud vastsündinute ja iseseisva õendusabi juhtumid. Samuti on tehnilistest põhjustest tingituna suur teadmata patsiendi elukoha osakaal.
Haiglast lahkunute arvu erinevus tervise infosüsteemis ja tervisestatistika aruandluses patsiendi vanuserühma järgi, 2015 / Tervise arengu instituut
Tervise infosüsteemi ja tervisestatistika aruande aktiivravihaiglate haiglast lahkunute võrdluses diagnoosirühmade lõikes on tervise infosüsteemis vähem esindatud sünniperioodi seisundid (46% tervisestatistika aruannetest), nahahaigused (66%) ja psüühikahäired (76%).
Haiglast lahkunute arvu erinevus tervise infosüsteemis ja tervisestatistika aruandluses diagnoosirühma järgi, 2015 / Tervise arengu instituut
2015. aastal oli aktiivravihaiglast lahkunute arv 100 000 elaniku kohta suurim Ida-Virumaal (18 000), madalamad maakondlikud kordajad ulatusid 12 000 ravituni (Harju maakond). Haigusrühmade lõikes on tulemused erinevad.
Ida-Virumaa patsiente raviti teistest rohkem psüühikahäirete, nakkushaiguste ja hingamiselundite haiguste tõttu, samas näiteks nahahaiguste ja verehaiguste tõttu said enam haiglaravi Hiiu maakonna elanikud. Kuivõrd on maakondlik erinevus tingitud tegelikust ravivajadusest ning kuivõrd teistest põhjustest, vajab edasist analüüsi.


description: Raseduse ajal mitmed viirus- ja nakkushaigused tavalisest ohtlikumad, sest naise immuunsüsteem kohaneb ümber nii, et ta loodet ei ründa.

title: Need haigused on lapseootel naistele eriti ohtlikud

maintext:
Rasedus ajal toimub naise immuunsüsteemis mitmeid muutusi, mis on vajalikud loote suhtes immuuntolerantsi tekitamiseks säilitades samaaegselt vastupanuvõime nakkushaigustele, kirjutab naistearst Kristiina Rull portaalis Terviseuudised. Lapseootel naise keha reageerib haigustekitajatele tavaliselt B-rakulise immuunsuse kaudu ja immuunsüsteemi poolt tekitatud antikehi kasutades. Seetõttu saavad vabamalt tegutseda need haigustekitajad, millega võitlemiseks kasutatakse enam T-rakulist immuunsust ja Th1 rakkude poolt toodetud tsüstokiine.
Raseduse ajal toovad endaga sagedamini soovimatuid tagajärgi kaasa mitmed viirushaigused ning algloomade ja mükobakterite poolt tekitatud nakkused, nagu näiteks gripp, punetised, tsütomegaloviirus, toksoplasmoos, tuberkuloos ja listerioos.
Raseduse ajal võivad haigustekitajad emalt lootele üle kanduda platsenta kaudu, kuid ka sünnituse ajal, kui loode läbib sünnitusteid. Platsenta kaudu jõuavad looteni näiteks punetiste viirus, parvo- ja tsütomegaloviirus, süüfilist põhjustav bakter Treponema pallidum ja Toxoplasma gondii nimeline parasiit. Sünnitusteedest jõuavad looteni muu hulgas kanduda ka herpesviirus, tuulerõugete viirus ning suguhaigustest ka tripper ja klamüdioos. Mõned viirused, nagu näiteks tsütomegaloviirus, levivad ka rinnapiimaga. HIV levib aga kõigil eelpool nimetatud viisidel.
Eestis on viimasel paaril aastakümnel toimunud olulisi muutuseid mitmete loodet ohustavate nakkuste esinemises. Tänu vaktsineerimisele on Eestis punetised (samuti leetrid) muutunud harvaks haiguseks ja nii ei ole enam ka kaasasündinud punetisi. Kõiki rasedaid testitakse süüfilise suhtes ning kaasasündinud süüfilise juhte ei ole registreeritud juba alates 2010. aastast. Kaasasündinud HIV juhtumeid, kus loode on saanud viiruse emalt raseduse või sünnituse ajal ei ole viimasel paaril aastal enam olnud. See näitab, et rasedate skriinimine ning õigeaegne ravi on olnud hea tulemuslikkusega.
Toksoplasmoosi ja listerioosi registreeritud juhtusid on terve Eesti kohta viimastel aastatel olnud aga alla kümne. Seetõttu on tõenäosus et lapseootel naine on nende üksikjuhtude hulgas ja see ka lootele üle kandub, üsna väike.
Kui lapseootel naisel haigus juba on, siis sõltub see, kas loode emalt haiguse saab, mitmetest erinevatest asjaoludest. Väga olulised on ema üldine seisundist, saadav ravi ja see, kui kaugele on rasedus kokkupuute hetkel arenenud.
Loe lähemalt portaalist Terviseuudised.


description: Laps, kes sündis pea kehaga risti kaela otsas rippumas, saab nüüd tänu edukale operatsioonile maailma näha nii nagu teisedki inimesed.

title: Poiss, kes nägi maailma tagurpidi

maintext:
13-aastane Mahendra Ahirwar sündis haruldase haigusega, mis muutis ta kaelalihased nii nõrgaks, et ta pea rippus 180-kraadise nurga all kaela otsas, kirjutab Mail Online. Seni ei olnud poiss võimeline seisma ega kõndima ning ka söömisel, tualetis käimisel ja riidesse panemisel vajas ta abi.
Mahendra elu muutis üks temale täiesti võõras naine – kahe lapse ema Julie Jones, kes elab Liverpoolis ja kogus poisile annetustega 12 000 inglise naela (ligikaudu 13 300 eurot). Selle rahaga sai laps operatsiooni abil sirge kaela. Nüüd saab ta koolis käia ja nautida lapsepõlve, nii nagu teevad seda teisedki temavanused poisid.
Mahendra kael rippus lõdvalt kaela otsas. / Erakogu
«See on ime!» rääkis poisi isa Mukesh (41). «Ta näeb hea välja. Ta kael on sirge ja tema elu on nüüd nii erinev.» Isa sõnul oli Mahendrat varem väga kurb vaadata. «Kui ta kael oli paindunud, siis oli ta liiga häbelik, et rääkida, kuid nüüd tunneb ta end tavalise inimesena ja me näeme, kuidas ta enesekindlus tasapisi kasvab. Ta ütleb, et tunneb erinevust ja on sellest vaimustuses,» kirjeldas ta pojaga toimunud muutust.
Keks-Indiast Madhya Pradeshist pärit Mahendra sündis tavalise kaelaga, kuid kui ta vanemaks sai, jäid tema luud nõrgaks ja kael hakkas painduma. Tema haigusele püüti aastaid ravi leida, kuid lõpuks ütlesid arstid, et tal tuleb elu aeg kõverdunud kaelaga elada.
Haigus põhjustas poisile suuri vaevusi ja enne operatsiooni ütles tema ema Sumitra (36), et ei suuda last enam piinlemas näha. «Ta ainult istub terve päev toa nurgas. Pean teda nagu titat igale poole kandma. Kuidas küll suudan teda kanda, kui ta kasvab suuremaks? Kui arstid ei suuda mu poega ravida, siis on parem, kui Jumal võtab ta enda juurde,» rääkis Sumitra enne, kui Jones perele abikäe ulatas.
Samal ajal kui Mahendra 11-aastane vend Surendra ja 14-aastane õde Manisha käisid mõlemad koolis ja tema vanem vend Lalit (17) otsis tööd, jäi Mahendra koju. Isegi ta sõbrad hakkasid teda eirama, kuid kui Mahendrast hakkasid kirjutama ajalehed, teatas Delhis asuva Apollo haigla kirurg dr Rajagopalan Krishnan, et saaks poissi aidata.
Selleks, et Mahendra kael sirgeks saada, pidi kirurg kaela esiosa avama. Operatsiooni ajal eemaldas Krishnan haiged kaelalülid ja asendas need tema vaagnast võetud kudedega ja siis paigaldas kaela metallplaadi, mis hoiab seda püsti.
Pärast operatsiooni on Mahendra kael sirge. / Erakogu
Kõige rohkem hämmastas Krishnani Mahendra juures aga see, et lapse haigus oli nii pikka aega ravita jäänud. «Ei olnud diagnoosi, rääkimata ravist,» rääkis kirurg. «Olin veendunud, et saan tema elukvaliteeti parandada ja et ta saab seejärel vaadata maailma otse, mitte alt üles.» Praegu on operatsioonist möödas seitse kuud ja arsti sõnul viitab kõik sellele, et laps saab ka tulevikus elada normaalset elu.
«Võin lõpuks öelda, et oleme nüüd õnnelik pere,» ütles poisi isa Mukesh. «Õnn on meid lõpuks pärast Mahendra operatsiooni üles leidnud. Tunnen, et olen õnnistatud.


description: Kasvajast eluga väljunud inimesed tunnevad sageli, nagu nende keha ei kuuluks enam neile.

title: Rinnavähi seljatanud naine muutis oma armid kunstiks

maintext:
Aastaid rinnavähiga võidelnud kunstiõpetaja Sue Cook (62) otsustas, et vähk ei pea jätma tema kehale n-ö viimast jälge, kirjutab Mashable. Naine oli kindel, et ei taha kanda proteese ega rindu taastada.
Selle asemel muutis ta oma armid kunstiks. «Nüüd ma näen igal hommikul ärgates kunstiteost,» lausus Cook, kelle sõnul tähistab tätoveering võitu kasvaja üle. Vaata pilti kunstiks muudetud kehast siit.
Tal diagnoositi 2009. aastal agressiivne rinnavähi vorm ning järgmiseks viieks eluaastaks anti talle 40 protsenti elulootust. Alguses eemaldati naiselt parem ring ning hiljem soovitasid onkoloog ja kirurg teha sama ka vasaku rinnaga.


description: Peagi Eestis apteegiriiulitelt kaduvate ravimite seas on üks vererõhuravim, mille kasutajad peaksid ravi jätkamiseks arstiga ühendust võtma.

title: Kolme ravimit Eestist enam ei saa

maintext:
Ravimiameti teatel on kolm müügiloa hoidjat andnud teada ravimitest, mida tulevikus Eestist enam osta ei saa. Kui kahe esimese puhul jäävad müügile sarnased ravimid, siis kolmanda tarbijad peaksid ravi jätkamiseks konsulteerima arstiga.
Müügilt kaovad ravimid Venoruton 20 mg/g geel, Afrin Chamomile ninasprei 0,5 mg/ml ja Inspra 25 mg õhukese polümeerikattega tabletid.
Ravimi Venoruton toimeaine on rutosiid ja seda kasutatakse pindmiste veenide põletiku tagajärjel tekkinud tursete leevendamiseks. Hetkel on ravim veel apteekides saadaval. Jätkuvalt jäävad müügile Venoruton forte 500 mg tabletid ja Venoruton 1000 mg kihisevad tabletid.
Afrin Chamomile on ninakinnisust leevendav ravim, mille toimeaine on oksümetasoliin. Müügile jäävad Afrin ja Afrin Menthol ninasprei ning samuti on apteekides saadaval teised samadel näidustustel kasutatavad ravimid.
Inspra toimeaine on eplerenoon, mis aitab kontrolli all hoida vererõhku ja südame tööd. Hetkel jätkub Inspra 50 mg tablettide müük, kuid peagi kaovad need lõplikult müügilt. Patsiendid peaksid ravi jätkamiseks ühendust võtma raviarstiga.


description: Kümnekuune Joshua on üks sadadest lastest, kes satuvad aasta jooksul haiglasse juuksesirgendajatelt saadud põletuste tõttu.

title: Ettevaatust: ema juuksesirgendaja viis lapse haiglasse

maintext:
Sirgendaja kukkus laua pealt maha ja põletas Joshua kätt, kirjutab BBC. Seade oli küll äsja välja lülitatud, kuid siiski väga kuum. Ema oli šokis, kõik juhtus nii kiiresti.
Ta hakkas minema tööle, lülitas juuksesirgendaja välja ja pani selle laua peale, et poeg seda kätte ei saaks. Joshua oli hakanud alles hiljuti roomama ning ema alahindas ta võimeid jõuda laua juurde. Laps tõmbas kuuma juuksesirgendajat juhtmest ning see kukkus tema käe peale.
Ema tõdes, et ta ei osanud arvata, et ka väljalülitatud juuksesirgendaja on nii kuum. Lapsevanem rõhutas, et sellest peaks vanemaid paremini teavitama.
Ühendkuningriikide põletuse statistika järgi oli eelmisel aastal 20st lapse põletusjuhtumist üks seotud juuksesirgendajaga.
Seega hoiatatakse lapsevanemaid, et nad oleksid kuumade juuksehooldusvahenditega eriti ettevaatlikud.
Enam-jaolt kipuvad väiksemad lapsed katsuma juuksesirgendajat, haarama selle järele või astuma kogemata sirgendaja kuumade plaatide peale. Sirgendaja temperatuur võib olla kuni 235 kraadi ning seade hoiab kuumust kuni 40 minutit pärast seda, kui ta on välja lülitatud.
Lapse nahk on täiskasvanu omast kuni 15 korda õhem. Põletatud nahk võib vajada lapse kasvamise ajal mitut operatsiooni, sest armiline kude ei kasva koos lapsega.
Joshua käsi oli kolm nädalat sidemetes, kuid paraneb õnneks siiski kenasti. Ema sõnul hoiavad arstid lapse käel igaks juhuks ka edaspidi silma peal. Vaata pilti lapsest siit.


description: USA juhtivas haiglavõrgus Kaiser Permanente oli möödunud aastal üle saja miljoni patsiendikontakti, millest üle poole olid e-visiidid.

title: Ameerikas tehakse suur osa arstivisiite nutitelefoniga

maintext:
«Eelmisel aastal oli meil esmakordselt 110 miljonit patsiendikontakti,» rääkis Kaiser Permanente’i tegevjuht Bernard J. Tyson väljaandele Fortune. Ta lisas, et 52 protsendil juhtudest aitas haiglavõrk patsiente nutitelefoni, videokonverentsi, iseteeninduskioskite ja teiste tehnoloogiliste lahenduste vahendusel.
Ameerika Ühendriikide suurim tervishoiuvõrk Kaiser Permanente tegutseb kaheksas osariigis ja Columbia piirkonnas. Tysoni sõnul on tervishoiusüsteem aluseks siiani alati olnud arsti ja patsiendi vahetu suhtlus, mis on eeldanud, et patsiendid tulevad abi saamiseks arsti juurde. Nüüd püüab Kaiser Permanente seda muuta ja tervishoiuteenused inimestele koju kätte tuua.
Tysoni sõnul on Kaiser Permanente’il vedanud selle poolest, et vastupidiselt paljudele teistele USA raviasutustele, ei ole see ravikvaliteedi ja uuenduste poolest juhtiv haiglavõrk äriettevõte. See võimaldab Kaiser Permanente’il tema hinnangul kasumi tagaajaminse asemel keskenduda sellele, kuidas eelarvet nii kasutada, et sellest saaksid kõige rohkem kasu just patsiendid.
«Näeme praegu patsientide ja tervishoiusüsteemi paremat suhtlust. Nad küsivad teistsuguseid küsimusi ja käituvad rohkem nagu tarbijad. Meditsiiniline teave on hakanud elustiili valikutega seotud otsuste tegemisel äärmiselt olulist rolli mängima,» lisas Tyson.


description: Lastehalvatus on ohtlik haigus, mis õnnestus Ameerika Ühendriikides juba möödunud sajandi viimasel veerandil välja juurida, kuid nüüd on seal levima hakanud salapärane lastehalvatuse sarnane haigus.

title: Salapärane haigus sandistab USAs üha enam lapsi

maintext:
Lastehalvatus ehk poliomüeliit kuulutati USAs vaktsiini abil võidetuks 1979. aastal, vahendab CNN. Nüüd on aga levima hakanud sarnane haigus, mille nimi on äge lõtv müeliit (acute flaccid myelitis, AFM). See haigus mõjutab närvisüsteemi, eriti seljaaju. Kuigi ka AFM võib põhjustada halvatust, ei ole selle vastu vaktsiini olemas.
Äge lõtv müeliit hakkas USAs kiiresti levima 2014. aasta augustis, mil see diagnoositi 34 osariigis kokku 120 inimesel. Möödunud aastal avatati haigus 156 osariigis kokku 21 inimesel ja nüüd on see taas kiiremini levima hakanud. Selle aasta septembris avastatud juhtumite kohta saabub info oktoobri lõpuks, kuid juba aasta esimesel poolel on diagnoositud eelmisest aastast tunduvalt rohkem haigusjuhte. Käesoleva aasta 1. jaanuarist 31. augustini diagnoositi 24 osariigi sarnane haigus kokku 50 inimesel, kellest enamik olid lapsed.
Siiani ei ole teada haiguse täpne põhjus. teadlased arvavad, et selle põhjuseks on tõenäoliselt viiruslik nakkus, kuid kahtlustatakse ka keskkonnas levivaid mürgiseid aineid, geneetilisi häireid ja Guillain-Barré sündroomi. Teada ei ole ka see, missugune viirus haigust täpselt võib põhjustada. Teadlased on välja pakkunud, et see võiks olla lastehalvatust põhjustav polioviirus, kuid ka mõni maailmas laialt levinud enteroviirustest. Kui AFM esmakordselt diagnoositi, siis seostati seda enteroviirus D68 levikuga. See viirus viis sajad USA lapsed haiglasse.
«See on väga haruldane haigus, kuid on oluline, et võtame seda tõsiselt, sest sellel on pikaajalised tagajärjed, mis võivad sandistada,» rääkis dr Colorado lastehaigla nakkushaiguste arst dr Kevin Messacar. AFM algab ootamatult ja põhjustab jäsemete nõrkust, näolihaste halvatust ning raskusi neelamisel ja rääkimisel. Messacari sõnul oli enamikul enteroviirus D68ga haiglasse sattunud lastest palavik ja hingamisteede haigus, kuid viie päeva möödudes tekkis neil kätes ja jalgades valu ning seejärel nõrkus.
Messacar on jälginud kolleegidega tema haiglas 2014. aastal ravitud 12 patsiendi käekäiku. Tema sõnul läheb neil kõigil nüüd küll juba paremini kui intensiivravi palatisse saabumisel, kuid suuremal osal neist on halvatus teatud määral alles jäänud. «Oluline on mõista, et see haigus võib olla väga erineva raskusastmega. Ühel pool spektrit võid näha kerget nõrkust ja teisel pool on lapsed, kes ei ole võimelised ise hingama ja kelle käed ja jalad on halvatud,» rääkis Messacar. Kuna haiguse vastu ei ole olemas ühtegi tõhusat ravikuuri, siis tuleks meedikute sõnul esimeste AFMi sümptomite ilmnemisel võimalikult ruttu arsti poole pöörduda, et sümptomeid võimalikult palju leevendada.
Selleks, et haigust vältida, on tõenäoliselt palju abi käte pesemisest seebi ja veega, vaktsineerimisest ja sääsehammustuste vältimisest. Hea uudis on ka see, et enteroviirused hakkavad levima suve lõpus ja sügise alguses, kuid talve tulekuga kaovad need taas.