description: Valitsuse tänasel pressikonverentsil ütlesid tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ning välisminister Jürgen Ligi, et valitsuse ametlik seisukoht president Toomas Hendrik Ilvesele antud EASi toetuse tagasimaksmise suhtes on see, et reeglid kehtivad kõigile.

title: Ministrid avaldasid, mida nad Ärma talu juhtumist arvavad

maintext:
Tallinna televisiooni ajakirjanik uuris pressikonverentsil ministritelt, kuidas vaatavad sotsid oma erakonna kunagise asutaja nn rehepapi tegemisele ja kas välisministri välismaa kolleegid on huvi tundnud selle vastu, mis Eestis presidendi majaga toimub.
«See ongi põhiline arutelu,» naeris Ligi omaette.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) juht Jevgeni Ossinovski ütles, et sotsid ei ole erakonnapoliitilist seisukohta Toomas Hendrik Ilvese isiku suhtes võtnud, sõltumata sellest, et tegemist on partei endise esimehega. «Aga üldine hinnang valitsuse liikmetel on ühine, et reeglid kehtivad kõigile ja kui reegleid on rikutud, siis tuleb neid asjaolusid selgitada ja juhul, kui on midagi, mida oleks pidanud maksma, siis tuleb see tagasi maksta,» ütles ta.
«Aga reeglid on kõigi jaoks, selles mõttes on asi hapu. Ma ei tea, kuidas see täpselt korraldatud oli ja mida see kontroll ütleb, aga eks ta ole niimoodi, et tulnuks selle peale mõelda.»
Ossinovski lisas, et temale teadaolevalt ka erinevad ametkonnad, sealhulgas EAS ise, avalikkuse tähelepanu tõttu kontrollivad juhtumit uuesti. «Las pädevad ametkonnad seda tehnilist küsimust arutavad ja jõuavad selguseni selles osas,» ütles ta.
Ligi möönis, et asi on hapu
Ligi toetas Ossinovski seisukohta. «Valitsuse liikmete arvamus on ühesugune, et reeglid on kõigi jaoks ja neid tuleb täita,» lausus ta.
Välisminister möönis, et kindlasti oleks parem, kui välismaal Eestis toimuvat ei vaadataks. «Kindlasti ei saadaks sellest meie protsessist aru, et kogu Eesti ühiskond arutab seda kirglikult, lõputu hulk kontrolle, igaüks tuleb uue avanguga ja selle taga on inimene, kes on Eesti kindlalt suureks rääkinud, kellele riik ei ole tegelikult loonud sellist residentsi, mis võimaldaks oluliste inimeste kaudu Eesti asju ajada, neid külla kutsuda või pidada pikki arupidamisi mitteformaalses õhkkonnas,» pakkus Ligi, mida asjast välismaal arvatakse.
Välisminister märkis, et üldiselt riigijuhtidel ei teki seda probleemi, sest need võimalused on neil olemas. Küll aga pole kõikidel riikidel sellist juhti, kellel tahetakse üle maailma külas käia ja kellega asju arutada.
«Aga reeglid on kõigi jaoks, selles mõttes on asi hapu. Ma ei tea, kuidas see täpselt korraldatud oli ja mida see kontroll ütleb, aga eks ta ole niimoodi, et tulnuks selle peale mõelda,» möönis Ligi.
Nüüd õnneks rajatakse uut presidendi residentsi, lisas Ligi.


description: Prokuratuur ei toeta kaks meest mõrvanud ning muude raskete kuritegude eest eluks ajaks vangi mõistetud Oleg Pjatnitski (57) vanglast vabastamist, kohus teeb oma otsuse teatavaks hiljemalt 25. oktoobril.

title: Prokuratuur ei toeta eluaegse vangi vabastamist

maintext:
Lõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Ene Uljanova esitas Tartu maakohtu Jõgeva kohtumajas toimunud istungil kirjaliku arvamuse, mille kohaselt ei toeta prokuratuur Pjatnitski tingimisi ennetähtaegset vanglast vabastamist.
Prokuröri hinnangul ei ole Pjatnitski toime pandud kuritegude laadi ja raskust arvestades seni kantud karistus piisav. Kuigi Pjatnitski on parandanud oma käitumist ja suhtumist, on prokuratuuri hinnangul tema lubamine ühiskonda ikkagi küsitav. Samuti kahtleb prokuratuur, kas ta on võimeline vabaduses seaduskuulekalt käituma.
Kohus teeb oma otsuse teatavaks hiljemalt 25. oktoobril.
Mehe vabastamist kaaluti ka kolm aastat tagasi
Viimati tuli Pjatnitski vabastamise küsimus kohtus arutusele kolm aastat tagasi, 2013. aasta suvel, ent siis leidis kohus, et tema vabastamine pole põhjendatud.
Kohus märkis toona, et mehe ennetähtaegsel vabanemisel saaks ühiskonna õiglustunne oluliselt riivatud, samuti ei oleks tema vabastamine kooskõlas karistuse mõistmise üldiste eesmärkidega.
Samuti leidis kohus, et uue vägivaldse kuriteo toimepanemise tõenäosus on Pjatnitski puhul järgneva kahe aasta jooksul 30 protsenti ja seksuaalkuriteo toimepanemise tõenäosus järgneva viie aastat jooksul 25-40 protsenti.
Toona ei toetanud Pjatnitski tingimisi ennetähtaegset vanglast vabastamist ka prokurör, kuna mehe kõik kuriteod on vägivaldsed, lisaks ka vägistamine, ning tema vägivaldsuse aste polnud muutunud.
Pjatnitskit on mitmel korral karistatud väga raskete kuritegude eest - kahe tapmise ja ühe üliraske kehavigastuse tahtliku tekitamise eest.
Ta istub varguse eest vangis alates 1983. aastast, vanglas toimepandud tapmiste eest sai ta 1992. aastal surmanuhtluse. 1993. aastal andis president Lennart Meri talle armu ja Pjatnitski surmanuhtlus asendati eluaegse vangistusega.
Seaduse kohaselt võib kohus eluaegse vangistusega karistatud isiku katseajaga tingimisi karistusest vabastada, kui süüdimõistetu on karistusajast tegelikult ära kandnud vähemalt kolmkümmend aastat.
Eesti vanglates kannab karistust 41 eluaegset vangi.

fasttext_language: et


description: Riigikogus seitsme saadikuga esindatud Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) esimees Mart Helme kinnitas, et fraktsioon ei ole oma meelt muutnud ega toeta täna riigikogus Euroopa Kontrollikoja senise liikme Kersti Kaljulaidi valimist presidendiks.

title: EKRE ei ole muutnud Kaljulaidi suhtes meelt ja oma hääli talle ei anna

maintext:
Helme ütles Postimehele, et EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme saatis reedel avalikuks tulnud kirja, kus pidas siiski vajalikuks Kaljulaidi toetada, oma erakonnakaaslastele juba eelmise nädala esmaspäeval, mil fraktsioon ei olnud Kaljulaidiga veel kohtunud. «See oli hetk, kus me ei teadnud temast praktiliselt mitte midagi ja meile tundus, et võib-olla on ta kandidaat, kelle vaated võiksid meile sobida,» ütles Helme.
Tema sõnul hakati seejärel saatma erakonnale Kaljulaidi varasemaid artikleid ja seisukohavõtte, mis olid selgelt EKRE programmiliste seisukohtadega vastuolus. «Pärast seda, kui me temaga kolmapäeval kohtusime, me üsna üksmeelselt leidsime, et inimene esindab «progressiivse inimkonna» seisukohti, mis ei ole meile vastuvõetavad,» ütles Helme ja tõi näiteks, et EKRE ei saa kuidagi suhtuda immigrantide vastuvõtmisse umbes nii, et avatud maailmas on see paratamatu. «Siin on veel terve hulk teemasid.»
EKRE esimehe, valimiskogus presidendiks kandideerinud Helme sõnul on erakonnale absoluutselt vastuvõetamatu ka protseduur, kus riigikogu esimees Eiki Nestor pani kõik fraktsioonid fakti ette, et «nüüd on kandidaat olemas, võtke heaks või pange pahaks». «Vaat ei võta heaks, me ei ole ajupestud. Meie fraktsioonis on terve hulk inimesi, kes on nõukogude aja üle elanud ja mäletavad, kuidas oli üks kandidaat, kelle poolt 99,9 protsenti hääletasid. Me niisugust mängu ei saa kuidagi heaks kiita,» rääkis ta.
Seda, millise tulemusega kell 13 algav presidendivalimiste hääletusvoor täna lõpeb, ei soovinud Helme ennustada, öeldes, et ei oska teistes fraktsioonides valitsevaid meeleolusid kommenteerida, sest ei ole nende koosolekutel käinud.
Kaljulaidi ülesseadmiseks andis eelmiseks reedeks allkirja 90 riigikogu liiget. EKRE saadikud tema toetuseks allkirja ei andnud.
Valituks osutumiseks peab Kaljulaid salajasel hääletusel pälvima vähemalt 68 saadiku toetuse.


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikmed Martin Repinski ja Siret Kotka ei osalenud täna parlamendis peetud presidendivalimisel, vaid viibisid sel ajal eraviisilisel välisreisil.

title: Repinski ja Kotka läksid presidendivalimiste ajaks erareisile

maintext:
Keskerakonna fraktsiooni pressiesindaja Jaan Männik ütles BNSile, et on mõlemaga suhelnud ja saanud vastuse, et nad läksid pikalt ette planeeritud välisreisile. Männik ütles, et ei tea, millisesse riiki Repinski ja Kotka siirdusid, kuid kinnitas, et tegemist pole lähetusega.
«Mõlemad on reisi fraktsiooni esimehe Kadri Simsoniga kooskõlastanud,» ütles Männik. «Mingeid hinnanguid me nende tegevusele praegu ei anna, ootame kui nad tagasi tulevad ja siis küsime, mis nad reisil tegid.»


description: Ööl vastu teisipäeva võivad ilmastikuolud olla sellised, et varahommikul autoga tööle minejaid ootab jääkattega kaetud sõidutee, hoiatab politsei- ja piirivalveamet (PPA).

title: Politsei hoiatab: öö võib sõidutee katta jääga

maintext:
Kui autol ei ole talverehve ning teeolud pole kiita, tuleb kaaluda, kas auto kasutamine on libedal teel turvaline, tuletas PPA meelde sotsiaalmeediasse postitatud teates.
«Libedaga liigeldes aitavad turvaliselt sihtkohta jõuda õigesti valitud sõidukiirus, korralik pikivahe ning teeoludega arvestamine.»
Kindlasti tuleb hoolt kanda ka selle eest, et enne sõidu alustamist oleksid sõiduki klaasid jääst puhtad, lisas PPA.
Libedusetõrje rahastamine püsib samal tasemel
Maanteeameti riigiteede hooldepartnerid on sahad ja puisturid korrastanud ning esimesed eelpuisted teede libedusetõrjeks tehti ära juba eelmisel nädalal, ütles maanteeameti Lõuna regiooni hooldevaldkonna juht Tiit Valt ERRile.
Nullilähedane õhutemperatuur öösel ja hommikul on pannud Eesti teede hooldajad juba valmisolekusse, eelmise aastaga võrreldes püsib libedusetõrje rahastamine samal tasemel.
«Me oleme uuendanud kõigis maakondades teehooldelepinguid, et kõigil teedel tehakse siis seadusega nõutud tingimustel teehooldust,» sõnas Valt. «Talvistes tingimustes ei tasu autojuhtidel loota, et äkki läheb õnneks, sõita kindlasti rahulikult ning varuda aega.»
Kui liiklejail on aga tähelepanekuid riigimaanteede korrasoleku kohta, siis tuleks helistada maanteeinfo lühinumbril 1510.


description: Riigikohtu kriminaalkolleegium nõustus ringkonnakohtu varasema järeldusega, mille kohaselt ei pea Õhtulehe ajakirjanik maksma maakohtu poolt määratud trahvi.

title: Riigikohus: kohtuniku öeldut eiranud ajakirjanik ei pea 600-eurost trahvi maksma

maintext:
Nimelt määras Harju maakohus märtsi algul Õhtulehe ajakirjanikule Juhan Haraveele trahvi, sest ta kirjutas artikli avalikul istungil räägitust, ehkki kohtunik Merle Parts oli enne istungi vaheaega öelnud, et materjali ei tohi kajastada, sest see võib mõjutada tunnistajaid.
Ajakirjanikule määrati 600 eurone trahv, mille ta vaidlustas ning ringkonnakohus tühistaski määratud trahvi kuu aega hiljem. Tänase määrusega jättis ka riigikohtu kriminaalkolleegium ringkonnakohtu varasema määruse muutmata.
Avalikul istungil kuuldu põhjal trahvida ei saa
Riigikohtu pressiesindaja teatel seisnes kohtuasja peamine vaidlusküsimus seisnes selles, kas maakohus sai kohtusaalis viibinud ajakirjanikul keelata avalikul kohtuistungil üle kuulatud kannatanu ja tunnistajate ütluste avaldamise meedias ning kohaldada keelu rikkumise, kohtu korralduse ning kohtu suhtes lugupidamatu käitumise eest rahatrahvi.
Riigikohus nõustus ringkonnakohtu järeldusega, mille kohaselt ei saa kohus keelata avalikul kohtuistungil kõlanud menetlusandmete avaldamist. Riigikohus selgitas, et kohtuistungi avalikkust tohib piirata üksnes kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud alustel.
Kohus saab vaid ühel juhul - kohtuistungi kinniseks kuulutamise korral - hoiatada kohtumenetluse pooli ja istungisaalis viibijaid, et menetlusandmeid pole lubatud avaldada. Kui menetlusosaline või kohtusaalis viibija avaldab sellisel juhul istungisaalis räägitud, võib kohus rikkujat määruse alusel trahvida.
Kriminaalkolleegium märkis samas, et kuigi kohtuistungi võib kuulutada kinniseks õigusemõistmise huvides, peavad sellise otsustuse tinginud põhjused olema kaalukad. Üksnes see, et vältima peab veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist, ei anna kohtuistungi kinniseks kuulutamiseks alust.
Vastupidisel juhul peaks suuremat avalikku huvi tekitavate ja isikuliste tõendite vahetut uurimist eeldavate kriminaalasjade arutamine toimuma valdavalt kinnistel kohtuistungitel.
Riigikohus: teabe avalikustamist ei saa avaliku istungi korral piirata
Riigikohtu hinnagul satuks selline käsitlus aga vastuollu põhimõttega, et avalikkuse esindajatel on üldjuhul võimalik vahetult kohtuistungit jälgida ning talletada. Veel üle kuulamata tunnistajate mõjutamist peab menetlusseadustiku kohaselt aitama vältida ristküsitlus ja seadusest niigi tulenev piirang, mille kohaselt on istungisaalis viibival isikul lubatud teha vaid kirjalikke märkmeid.
Kolleegium osutas ka sellele, et võrreldes teiste kohtumenetluse liikidega on kriminaalasja arutava kohtu volitused menetlusandmete avaldamise keelamise osas piiratumad.
Kokkuvõtlikult tõdes kriminaalkolleegium, et kuigi ei saa välistada olukorda, kus saalis viibija talletab istungil kõlanud menetlusandmeid ka kirjalike märkmetena maksimaalse täpsusega, ei luba kriminaalmenetluse seadustiku sätted selliselt saadud teabe avaldamist avaliku kohtuistungi puhul piirata.
Vastavasisulise keelu sätestamiseks peaks seadusandja kohtu hinnangul kaaluma menetlusseadustiku muutmist tsiviilkohtumenetluse seadustiku eeskuju aluseks võttes.


description: Riigikogu endine liige, sotsiaaldemokraat Liia Hänni leiab, et erakonnad pidanud kogunema konsensuslikku presidendikandidaati otsima juba varasuvel, mis oleks aidanud vältida presidendivalimistega tekkinud piinlikku ja häirivat olukorda.

title: Hänni: erakonnad oleks saanud praeguse piinliku olukorra varasuvel ära hoida

maintext:
«Homme saab Eesti kolmandal katsel riigipea. Kersti Kaljulaid on ainuke kandidaat ja see on tõstatanud küsimuse - kas selline ühe kandidaadiga valimine on demokraatlik? Vastuse leidmiseks võtame kätte põhiseaduse,» kirjutas Hänni sotsiaalmeedias.
Ta märkis, et põhiseaduses sätestatud presidendi valimise künnis - kaks kolmandikku riigikogu koosseisust, nõuab riigikogus esindatud erakondade laiapõhjalist konsensust.
«Nagu me äsja võisime veenduda, on alternatiivsete kandidaatide vahel hääletamisest konsensuse leidmiseks vähe abi. Selle asemel oli rahvaesindajatel vaja istuda ühise laua taha ja omavahel rääkida. Ainult nii saab selguda kandidaat, kellel presidendiks saamiseks vajalik toetus. Hääletamine on sisuliselt otsuse legitimiseerimine,» kirjutas Hänni.
Riigikogu asub homme taas presidenti valima. Riigipeaks kandideeriva Kersti Kaljulaidi toetuseks andis oma allkirja 90 riigikogu liiget.


description: Narvas juhtus täna varahommikul raske liiklusõnnetus, milles hukkus auto alla jäänud mees.

title: Narvas hukkus auto alla jäänud jalakäija

maintext:
Täna kella 5.30 ajal sai politsei teate liiklusõnnetusest Narvas Kangelaste tänaval, kus sõiduauto Toyota sõitis otsa seni tuvastamata mehele. Mees hukkus saadud vigastustesse sündmuskohal, edastas Ida prefektuuri pressiesindaja.
Politseile teadaolevalt juhtis sõiduautot 45-aastane naine, kes omas vastavat juhtimisõigust ning oli kaine. Jalakäija oli teed ületamas ülekäigurajal, kus põles tänavavalgustus.
Esialgsetel andmetel ületas mees sõiduteed selleks ettenähtud kohas, kuid tal puudus helkur ning ta kandis tumedaid riideid. Kõik sündmuse täpsemad asjaolud selguvad kriminaalmenetluse käigus.
Ida prefektuuri operatiivjuht Andres Jaggo avaldab kaastunnet hukkunu lähedastele. «Tahaksime kõigile liiklejatele meelde tuletada, et käes on aeg, mil liigutakse väga palju pimedal ajal. Nii jalakäijad kui ka sõidukijuhid peaksid liikluses olema eriti tähelepanelikud ning arvestama halvenenud nähtavusega,» sõnas ta.
«Jalakäijad peaksid kinnitama riietele helkuri, mis muudab nad juhtidele kaugelt märgatavaks. Sõidukijuhid peaksid kogu oma tähelepanu suunama sõidutee jälgimisele, et vältida võimalikke liiklusohtlikke olukordi,» lisas Jaggo.
Narva politseijaoskond palub kõigil, kes juhtusid sündmust pealt nägema sellest teada anda telefonil 35 76032 või lühinumbril 112.


authors:
Eesti Uudiste Päevatoimetaja
Nele-Mai Olup

description: Kahe esimese päeva jooksul ostis Eesti Rahva Muuseumi (ERMi) näitustele pileti 1800 inimest. Lisaks oli palju neidki, kes külastasid maja, kuid näitusi vaatama ei läinud.

title: Kahel esimesel päeval külastas ERMi kokku ligi 2000 inimest

maintext:
Eesti Rahva Muuseumi (ERM) direktor Tõnis Lukas ütles Postimehele, et laupäeval, kui muuseum külastajatele avati, ostis pileti 1005 inimest.
«Meie hinnangul käis laupäeval lisaks piletiga külastajatele ERMis lisaks paarsada inimest, kes osalesid muuseumi avatud alal toimunud kontsertidel, kuid muuseumisse ei sisenenud,» ütles ta.
Pühapäeval oli piletiostjaid Lukase sõnul 800. «Neid, kes majas ringi käisid ja näitusele ei läinud, on ka, aga neid me ei registreeri,» lisas Lukas.
Lukas tõdes, et nii palju, 1000 inimest ilmselt iga päev muuseumis käima ei hakka. Ta rääkis, et paratamatult on inimeste huvi vastavatud muuseumi vastu suur ja sellist külastajate hulka ei ole võimalik pidevalt hoida.
«Oleme prognoosinud, et aastas külastab muuseumit ja ostab pileti 140 000 inimest. See number tuleb meil kindlasti täis, aga tahaks kõigepealt maja tundma õppida ja analüüsida külastajate vooge, et täpsemaid prognoose teha,» rääkis Lukas.
Ta lisas, et ERMis toimub pidevalt üritusi, mis ei ole näitusega seotud – näitusi ja teatrietendusi, samuti külastatakse muuseumis asuvat hariduskeskust. «Seega saab külastajaid kokku olema oluliselt rohkem, kui piletiga näitust vaatama tulijaid,» ütles Lukas.
ERMi direktori sõnul on ta nii eile kui ka täna pea kogu aeg muuseumis olnud ja seal valitseb väga mõnus õhkkond.
«Meeleolu on vaimustav, inimesed on rõõmsad. On näha, et näitus neile meeldib ja nad on sellest siiralt huvitatud. Restoran ja kohvik on kogu aeg inimesi täis olnud. Olen väga õnnelik seda kõike nähes, mis siin toimub,» ütles Lukas.
Alates 1. oktoobrist on Eesti Rahva Muuseum Tartus Raadil aadressil Muuseumi tee 2 külastajatele avatud teisipäevast pühapäevani kell 10–19, kolmapäeviti kell 10–21. Esmaspäeviti on muuseum suletud.


description: Presidendivalimistel osalemiseks välisministri kohast loobunud Marina Kaljurand alustab esmaspäeval poole kohaga tööd välisministeeriumi küberjulgeoleku nõuniku ametikohal, mis on loodud tähtajaliselt ehk järgmise aasta lõpuni.

title: Kaljurand asub välisministeeriumis tööle poole kohaga

maintext:
Välisministeeriumi pressiesindaja ütles Postimehele, et Kaljurand asub esmaspäeval ministeeriumi teenistusse Euroopa Liidu eesistumise küberjulgeoleku nõuniku tähtajalisele ehk järgmise aasta lõpuni moodustatud ametikohale 0,5 koormusega. Kaljuranna kuupalk on tema sõnul 1250 eurot.
Kaljuranna peamiseks tööülesandeks on nõustada ministeeriumi küberjulgeoleku küsimustes ELi eesistumise ja selle ettevalmistuste vältel. «Meie huvides on, et Euroopa Liidus tekiks ühine arusaam, kuidas reguleeritakse küberjulgeolekut, ning oluline on liikmesriikide seni erinevate praktikate suurem ühtlustamine. Üheks eesmärgiks on tagada ka tihedam infovahetus küberjulgeoleku küsimustes NATO ja ELi vahel,» ütles ministeeriumi pressiesindaja.
Lisaks jätkab Kaljurand tööd Eesti esindajana ÜRO riiklike küberekspertide rühmas, kus ta on osalenud alates 2014. aastast.
Nädala alguses kirjutas Kaljurand sotsiaalmeedias, et on saanud mitmeid pakkumisi ka erinevate projektide juhtimiseks ning loenguteks rahvusvahelistest suhetest ja diplomaatiast. Novembris alustab ta enda sõnul esimese nädalase kursusega Kiievi riigijuhtimise ja poliitika koolis.
«Ja loomulikult jätkan kohtumiste ja loengutega Eestis. Mul on väga hea meel, et noored soovivad kohtuda ja arutada nii välispoliitikat kui ka laiemalt ühiskonnas toimuvat,» kirjutas ta ning lisas, et samuti jätkab ta tegevust heategevusprojektidega.


description: Eile toimus Ülemiste keskuse parklas eriti nahaalne vargus – proovisõitu tegema tulnud mees kihutas autoga keset päeva müüja silme all minema.

title: Nahaalsuse tipp: ostjat teeselnud varas kihutas autoga omaniku silme all minema

maintext:
Musta 2007. aasta BMW-d müünud Sten Vesker sai eile kella poole kahe paiku päeval Ülemiste keskuse parklas kokku ostjaga. «Tulin autost välja, sest ostja soovis ise sõita teenindusse ja ta sõitis lihtsalt autoga minema. Telefon ja kõik jäi autosse. Jooksin ja pidasin kinni esimese auto, et teha kõne politseisse,» rääkis Vesker.
Politseisse tegi ta kohe avalduse, kuid auto on siiani tabamata. Kohas, kus vargus toimus, kaameraid ei olnud, kinnitas Vesker.
«Olen siiani teadmatuses, telefoni järgi saaks ju asukohagi positsioneerida,» oli Vesker üllatunud, et politsei pole avalikult auto varastanud meest siiani kätte saanud.
Tegelikult helistas «huviline» talle juba eile hommikul. Siis saadi esimest korda Ülemiste parklas kokku. «Tagantjärgi jah, ta võis tunduda kahtlane. Ta uuris auto kohta vähe ja tegi ringi, aga inimesed ostavad auto nii, et sissegi ei istu. Ta ütles, et vaatab veel ühte autot ja helistab tagasi. Paari tunni pärast tuligi kõne.»
Veskeri sõnul oli tegemist umbes kahekümnendates noore mehega. «Tal ei olnud narkomaani välimus, aga oli selline kõhna kehaehitusega, väriseva häälega ja väga häbelik mees.»
Vesker kardab, et tegemist oli nö. tankistiga, kes sõitis autoga kiiresti garaaži.
Tänases politseiinfos on kirjas, et eile ärandati 2007. aasta must BMW 320D numbrimärgiga 069 BKS.
Auto müügikuulutus on leitav siit.


description: Ärma talu endine perenaine Evelin Ilves on toetuse saamise ja tagasimaksmise küsimusest käed puhtaks pühkinud.

title: Evelin Ilves ei taha Ärma taluga seonduvat kommenteerida

maintext:
«Mul ei ole mitte midagi öelda selle kohta,» ütles Evelin Ilves Postimehele. Täpsustavale küsimusele külaliste võõrustamise kohta vastas ta taas napilt: «Ma ei ole mitte kuidagi seotud sellega ja mul ei ole mitte midagi öelda».
OÜ Ermamaa asutaski just Evelin Ilves 11 aastat tagasi. Seejärel taheti pika ajalooga Ärma talust teha turismitalu ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) kaudu saadi selleks Euroopa Liidu tõukefondidest üle 190 000 euro toetust.
2015. aastal, kui toonane presidendipaar teatas, et lahutavad abielu, andis presidendi kantselei teada, et Ärma talu jääb Toomas Hendrik Ilvese ainuomandisse.
Eile teatas EAS, et Toomas Hendrik Ilves otsustas mitte hakata kasutama endale kuuluvat Ärma talu presidendiameti lõppemise järel turismitaluna ning maksis riigile tagasi 19 000 eurot ehk kümnendiku saadud toetusest.
Just nii suure nõude EAS Ilvesele esitaski. EASi selgitusel nõuti tagasi kõigest kümnendik, sest kuigi Toomas Hendrik Ilves otsustas Ärma talus turismitalu mitte pidama hakata, on ta talu rajamiseks vajalikud tingimused Ärmal külalisi võõrustades osaliselt siiski täitnud.


description: Riigikogu kiitis kolmapäevasel istungil 70 poolthäälega heaks ohvriabi seaduse muutmise seaduse, millega korrastatakse ohvriabi valdkonda ja sätestatakse uus tugikeskuse teenus naistevastase vägivalla ohvritele.

title: Riigikogu kiitis heaks ohvriabi seaduse muudatused

maintext:
Seaduses on kirjeldatud nõuded naiste tugikeskuse teenusele, mis hõlmab nii majutust kui erinevaid nõustamisi ning teenust hakkab edaspidi korraldama sotsiaalkindlustusamet, teatas riigikogu pressiteenistus. Samuti korrastatakse teenuste rahastamist, et need oleksid jätkusuutlikud ja kvaliteetsed.
Valitsuse algatatud ohvriabi seaduse muutmise seadusega tagatakse inimkaubanduse ohvritele ja seksuaalselt väärkoheldud lastele parem juurdepääs teenustele.
Inimkaubanduse ohvrite abistamisel on eesmärk anda ohvritele abi mitte ainult kriminaalmenetluse ajal, vaid ka piisaval ajal enne kriminaalmenetlust, võimaldades seeläbi tõhusamat kurjategijate vastutusele võtmist. Seksuaalselt väärkoheldud alaealiste osas on eesmärk tagada ohvritele abi enne kuriteoteate esitamist ning vajaduse korral ka pärast kriminaalmenetluse algatamata jätmist.
Aivar Kokk: riik astub sammu edasi naistevastase vägivalla ohvrite abistamiseks
Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimehe Aivar Koka (IRL) sõnul on naiste tugikeskuste püsiv riigipoolne rahastamine oluline samm naistevastases vägivallas.
«Vaatamata riigi ja tugikeskuste aktiivsele koostööle on naiste tugikeskuste tegevus olnud siiani projektipõhine ja reguleerimata, tugikeskused vajavad aga jätkusuutliku ja kvaliteetse abi andmiseks selgust ning kindlamat jalgealust,» selgitas Kokk.
Tema sõnul tagab seadusemuudatus vajaliku riikliku rahastamise ja järelevalve teenuse üle, mis on vajalik ka selle arendamiseks. «See on ja jääb kõikidele vägivallaohvritest naistele ja nende lastele tasuta teenuseks ka tulevikus ning vastuvõtt turvalisse ajutisse majutusse ja esmane kriisinõustamine on ja jäävad ööpäevaringseks,» ütles Kokk.
Kokk rõhutas, et naistevastase vägivalla ohvrid peavad saama abi, mis aitab neil tõeliselt oma elu muuta ja vägivallast pääseda, seega on ülimalt oluline, et riik osaleb selle abi kujundamises senisest rohkem.
Naistevastase vägivalla ohvritele mõeldud teenust jäävad ka edaspidi osutama vastava kogemuse ja oskustega spetsialistid ning organisatsioonid kõigis Eesti maakondades. Selleks korraldab 2016. aasta lõpus sotsiaalkindlustusamet riigihanke ja sõlmib lepingud teenuseosutajatega mitmeks aastaks.
Liina Kersna: jägmisena peame võtma fookusesse lapsed ja vägivaldsed mehed
Riigikogu lähisuhtevägivalla ennetamise ja ohvrite toetusrühma esimees Liina Kersna (Reformierakond) ütles, et täna astuti oluline esimene samm, pakkudes riiklikke teenuseid naistevastase vägivalla ohvritele.
«See on märk sellest, et me oleme ühiskonnana teadvustanud, et lähisuhtevägivalla teema ja ohvrite abistamine on oluline. Õige pea hääletusele mineva muudetud ohvriabiseaduse vastuvõtmine on meie ühiskonna arengu nähtav verstapost,» kommenteeris Kersna.
Kersna rääkis, et tuleva aasta riigieelarves on planeeritud teenuse ostmiseks 620 000 eurot, millele lisandub tugitelefoni toimimiseks ligi 40 000 eurot. «Valdkonna eksperdid on hinnanud, et naistevastase vägivalla ohvritele piisava teenuse osutamiseks oleks vaja minimaalselt miljon eurot. Samas, emeriitprofessor, statistik ja matemaatik Ene-Margit Tiit on rahvusvahelise valemi alusel kokku arvutanud, et perevägivald läheb aastas Eesti ühiskonnale maksma 116 ja pool miljonit eurot.»
Lähisuhtevägivalla tekitatud kahju ühiskonnale ei suudeta Kersna sõnul vähendada, keskendudes üksnes otsesele vägivalla ohvrile ehk lõviosas ohvrist naistele - järgmise sammuna tuleb tema hinnangul fookusesse võtta ka teised olulised osapooled ehk lapsed ja vägivaldsed mehed.
Kersna tõi välja, et 70 protsendil naiste vastu suunatud vägivallajuhtumitest on tunnistajateks lapsed ning see jätab neisse jälje. Ta lisas, et rohkem kui pooled kodus vägivalda kogenud lastest, teevad seda ühel päeval ka ise. «Kuna vägivallamuster kipub kanduma põlvest põlve, tuleb lastele pakkuda nõustamist, mis aitaks neil nõiaringist väljuda, täna me seda süsteemselt teha ei suuda.»
Kersna sõnul ei vähene naistevastane vägivald, kui ei tegeleta ka meestega. «Täna pakub meestele vastavat nõustamist üksnes Tallinnas asuv Meeste Kriisikeskus, aastas suudavad nad toetada maksimaalselt 13 meest nende muutuste teel. Arvestades, et naiste tugikeskuste poole pöördub aastas üle 1600 naise, on seda ilmselgelt liiga vähe.»


description: Pärast suviseid kohtumisi kohalike omavalitsuste esindajate ja ettevõtjatega otsustas maanteeamet, et viib palju pahameelt tekitanud reformikavva sisse ühe muudatuse.

title: Maanteeamet muudab palju kriitikat saanud reformikava

maintext:
Uuendatud reformikava tulemusena luuakse küll Eestile ühtne eksamikeskus, kuid eksameid hakatakse tulevast aastast vastu võtma kõigis maakonnakeskustes. Selleks teevad eksamineerijad väljasõite.
Maanteeameti teatel on ühtse eksamikeskuse loomise eesmärk vähendada korruptsiooniriski - eksamineerija ei tea, kelle eksamit ta vastu võtab ja nii saab vältida kokkuleppega eksamite läbimist. Ühtne eksamikeskus hakkab korraldama eksamite vastuvõtmist ka maakonnakeskustes, nii teooria kui sõidueksamite osas.
«Et liiklusohutuse eesmärke saavutada, on mõistlik tulevikus ka eksamite sisunõuded üle vaadata, meie kõigiga koos liikluses osaleja peab hakkama saama nii maanteel kui linnaliikluses, selle põhimõtte vastu ei saa keegi olla,» sõnas Sauk.
Ühtne eksamikeskus on tänaseks komplekteeritud ja alustab üle-Eestilise eksamite vastuvõtmist uuest aastast. «Liiklusohutuse parandamise eesmärgil planeeritud eksamineerimise koondumine üksnes suurematesse linnadesse tegi paljudele muret,» sõnas Sauk.
Ta usub, et amet saab liiklusohutuse eesmärgid täita ka nii, kui vadatakse üle sõiduoskuse nõuded. «Noor juht peab oskama korralikult sõita nii linnas kui maanteel,» toonitas ta.
«See oli ka üks idee, mida aruteludes meile pakuti. Kõik mõistavad vajadust konkreetseid samme ette võtta selleks, et liikluses toimuks vähem õnnetusi ja raskeid õnnetusi üldse ei juhtuks. Kahjuks on neid veel liiga palju,» lisas Sauk.
Riiklike sõidueksamite läbiviimisel maakonnakeskustes soovib amet eelistada eelkõige kohalikku autokooli lõpetajat, et vältida eksamiturismi ja anda esimese eksami sooritamise võimalus oma kodukohas.
Sauk rääkis, et ühe muudatusena võiks sisse viia selle, et sõidueksami saab ka tulevikus teha kodulinnas, korduseksamid võivad juba 2017. aasta jooksul kolida suuremasse eksamikeskusesse. «Selline eksamipraktika idee leidis aruteludel positiivset vastukaja ka omavalitsuste ja autokoolide esindajate poolt,» osutas ta.
Maanteeameti sellel kevadel arutlusele toodud reformikava oli suunatud kolme suurema eesmärgi saavutamisele – e-teenuste kasutamise suurenemine, korruptsioonijuhtumite lõpetamine ning juhiloa saamisel noorte juhtide oskuste taseme tõus maanteel ja linnaliikluses.
Ameti teatel eelistavad Eesti inimesed e-teeninduse kasutamist ning büroodesse jõutakse üha vähem. Teenindusbürood jätkavad kõigis maakonnakeskustes klientide teenindamist, kokku jätkab tööd 17 esindust. Ühtegi esindust sulgeda ei ole plaanis, küll aga vähendatakse kaheksas büroos lahtiolekuaegu.
Maanteeametil on teenindusbürood Haapsalus, Jõgeval, Jõhvis. Kuressaares, Kärdlas, Narvas, Paides, Põlvas, Pärnus, Rakveres, Raplas, Sauel, Tallinnas, Tartus, Valgas, Viljandis ja Võrus. Kolmel päeval nädalas hakkavad avatud olema Põlva, Valga, Jõgeva, Haapsalu, Kuressaare, Kärdla, Rapla ja Paide bürood.


description:
„Pärast kõike seda, mida ma olin proovinud, ei uskunud ma õieti, et on võimalik saleneda vaid nädalaga,” jutustab Ilse (45), kes ei kahtle selles enam, sest on 14 kilo alla võtnud ja lausa särab!

Loe edasi ja saa teada, kuidas võid ka sina saada tasuta dietoloogi konsultatsiooni ning saleneda hõlpsalt ja kiiresti!

title: Šokeeriv: Ilse võttis lühikese ajaga hõlpsalt 14 kilo alla

maintext:
– Räägi, Ilse, kas sa olid varem proovinud saleneda?
– Võid nimetada ükskõik millise salenemismeetodi, ma olen seda kindlasti proovinud – teed, tabletid, isegi salenemisvööd ja -püksid! Paar korda proovisin nälgida, aga isegi kui õnnestus mõni kilo alla võtta, siis pärast salenemiskuuri lõppu tuli kõik topelt tagasi. Lähedased juba naersid, kui ütlesin, et kavatsen järjekordselt saleneda.
– Miks sa valisid just Stockholmi dieedi?
– Ma olen kannatamatu, lisaks lähenes üks väga oluline üritus, kus tahtsin hea välja näha, ning mul oli vaja meetodit, mis garanteerib tulemuse. Olin internetist lugenud Stockholmi dieedi kohta palju head, aga pärast kõike proovitut ei uskunud ma, et nii head tulemused on võimalikud. Otsustasin riskida, sest kaotada sain vaid kaalus (naerab) – kui mul ei oleks õnnestunud saleneda, siis oleks raha ilma küsimusi esitamata tagastatud. Täitsin ankeedi, sain kava oma meiliaadressile ja hakkasin pihta.
– Kas dieedi pidamisel tuli ette mingeid raskusi?
– Üldse ei olnud raske, kõik on ette kirjutatud, nii et ainult järgi! Mulle isegi tundus, et söön mitmekesisemalt kui muidu! Mul oli tõeline hasart, sest nägin tulemusi juba pärast esimest päeva. Igal järgmisel hommikul oli rõõm kaalule astuda – number muutus järjest väiksemaks, hurraa! Praeguseks olen alla võtnud 14 kilo! Muutused on imelised, üle hulga ajal meeldin ma iseendale, peeglisse on rõõm vaadata! Nüüd talun paremini füüsilist koormust – ma ei väsi nii kiiresti ära nagu varem. Lõpuks ometi on tunne, et elu sujub!
– Mida sa soovitaksid inimestele, kes ei ole oma välimusega täiesti rahul?
– Tuleb jätta vabandused ja hakata tegutsema! Sul on tõesti käeulatuses võimalus olla sale ja kena – Stockholmi dieediga! See ei ole üldse raske! Alusta juba täna ning homme võid tunda rõõmu esimeste tulemuste üle nagu mina!
Klõpsa siin – StockholmHealth.com – ja vabane ülekaalust 7 päevaga!
StockholmHealth.com pakub – vabane ülekaalust ilma trennide ja nälgimiseta. Seejuures täna saab iga veebilehe külastaja tasuta testitulemused ja salenemisspetsialisti konsultatsiooni.


description: Kuna Assar Pauluse kaaslaste protsessi üks rahvakohtunikest on raskelt haigestunud, siis on täna kaitsjad, prokuratuur ja Harju maakohus küsimuse ees, kuidas asjaga jätkata.

title: Assar Pauluse jõugu liidrite kohtusaaga on ummikus

maintext:
Prokuratuur ja kohtunik leiavad, et on seadusega kooskõlas kui minnakse protsessiga algusesse tagasi - lisandub üks uus rahvakohtunik ja asja arutamisega alustatakse eelistungist alates uuesti. Varem oli kohtumenetlus tõendite avaldamise faasis.
Kaitsjad nõuavad, et menetlust tuleks otsast alustada täiesti uue kohtukoosseisuga - välja tuleb vahetada nii kohtunik kui ka rahvakohtunikud. Viimaseid kuulub koosseisu kaks. Asjaga peaksid vaagima nullist täiesti uued inimesed. Nii olevat kohtumenetlus aus ja erapooletu.
Kaitsjad soovisid taaskord, et kohtunik Piret Liivo taanduks. Seda on kogu Pauluse protsessi jooksul nõutud korduvalt. Kohtunikku on süüdistatud selles, et ta pole erapooletu, kuid Harju maakohus on leidnud, et sellised süüdistused on olnud alusetud. See on protsessi venitanud.
Riigiprokurör Andres Ülviste ütles täna, et kohtukoosseisul pole alust taandumiseks ning mingeid printsiipe rikutud ei ole.
Kohtuniku sõnul on sarnaseid olukordi olnud ka varem ja neid on lahendatud isegi lihtsamalt - näiteks on protsessist kõrvale jäänud rahvakohtunik saanud hiljem tutvuda materjalidega. Taandumiseks Liivo põhjust ei näe.
Harju maakohus teeb otsuse istungi jätkamise kohta täna pärastlõunal.
Rahvakohtunik on inimene, kes osaleb õigusemõistmises ja omab asja arutamisel võrdseid õigusi kohtunikuga. Seejuures ei pea rahvakohtunikul olema juriidilist haridust, sest tema eesmärk ongi tavalise inimesena näha kohtuprotsessi eelkõige inimlikust, mitte juriidilisest aspektist. Rahvakohtunikuks võib kohtus käia ka oma põhitöö kõrvalt, kuid arvestama peab sellega, et osaleda tuleb kogu protsessis alates esimesest sisulisest kohtuistungist kuni otsuse kuulutamiseni.
Kokkuleppega ei nõustunud süüdistuse järgi kuritegelikku organisatsiooni juhtinud Peep Havik ja Andres Vaik, kelle kriminaalasjad eraldati. Eraldati ka ülejäänud süüdistatavate kriminaalasjad, kes kokkuleppega ei nõustunud. Kokku sai Pauluse protsessil süüdistuse 26 inimest ja kaks ettevõtet.
Harju maakohtus lõppes 7. septembril üks mahukas kohtusaaga, kui kohus kuulutas välja kunagise allilmaliidri Assar Pauluse ja tema juhitud kuritegelikku ühendusse kuulunud 12 liikme otsused.
Harju maakohus tunnistas Pauluse süüdi kuritegeliku ühenduse organiseerimises, ühendusega korduvas väljapressimises, dokumendi, pitsati ja plangi võltsimises ning kasutamises.
Nende kuritegude eest mõisteti Paulusele kokkuleppemenetluses liitkaristuseks seitsmeaastane vangistus. Vanglakaristusest on mees ära kandnud juba rohkem kui kaks aastat, mil ta on olnud vahi all.
Süüdistuse kohaselt juhtis praeguseks 54-aastane Assar Paulus alates 2006. aasta algusest püsiva ülesannete jaotusega kuritegelikku ühendust, mille tegevus oli suunatud varalise kasu saamise eesmärgil nii narkokuritegude ja väljapressimiste kui ka majandusalaste ning isikuvastaste kuritegude toimepanemisele.
Süüdistuse kohaselt andis Paulus vastavalt väljakujunenud käsuliinile kuritegeliku ühenduse liikmetele erinevaid korraldusi, ülesandeid ja käitumisjuhiseid kuritegude organiseerimise, toimepanemise ja selle tulemusena saadud varalise kasu jaotamise kohta. Kuritegelikus ühenduses kehtis mitmetasandiline juhtimine ja kuritegeliku ühenduse allstruktuurid jagunesid vastavalt territoriaalsele jaotusele. Süüdistuse kohaselt kasutas Paulus oma tegevuse näiliselt legaalsena hoidmiseks ka ettevõtteid.


authors:
Merilin Kukk
Veel Autoreid
Vähem Autoreid

description: Üle poole Keskerakonna piirkonnaorganisatsioonidest on esitanud esimehekandidaadi novembri alguses toimuvale kongressile, kõige rohkem on esimehe kohale pakutud riigikogu aseesimeest Jüri Ratast.

title: Interaktiivne kaart: keda toetavad Keskerakonna piirkonnad partei esimehena

maintext:
Neljapäeval kell 13.10 on Postimehe otsestuudios Keskerakonna juhiks kandideeriv Jüri Ratas. Vastasleeri poolt on kõlanud palju kriitikat, ent Ratase toetus paistab jätkuvalt suur. Milline oleks tema juhitud Keskerakond, räägib Ratas homme stuudios.
Toom: ma pole kunagi väitnud ega vihjanud, et kiidan küüditamise heaks
Euroopa Parlamendi saadik, Keskerakonna uueks esimeheks kandideeriv Yana Toom ütles, et ei ole mitte kunagi väitnud ega vihjanud, et kiidab küüditamise heaks.
Tallinna TV teeb Keskerakonna kongressilt otseülekande
Tallinna Televisioon teeb ka seekord Keskerakonna kongressilt otseülekande.
Savisaare kaheksa etteheidet vastasleerile
Keskerakonna esimees Edgar Savisaar postitas öösel Facebooki nimekirja oma etteheidetest vastasleerile, kes muu hulgas üritab tema sõnul varjata ka partei erakorralisel kongressil osalevate delegaatide nimekirju.
Savisaare toetajad tajuvad ühe ajastu lõppu
On see hea või halb, selle üle võib vaielda kirglikult ja lõpmatuseni, aga ühes on Keskerakonna lihtliikmed, tavalised maapiirkondade inimesed, ühel meelel: üks ajastu nende partei jaoks saab läbi.
Yana Toom Keskerakonna juhi valimistest: seekord olen valmis lõpuni minema
Keskerakonna praegusel esimehel Edgar Savisaarel on jäänud veel viis päeva aega, et kinnitada, kas ta kandideerib kahe nädala pärast Jüri Ratase vastu Keskerakonna esimehe kohale. Viimased arengud viitavad pigem sellele, et 5. novembril kandideerivad erakonna juhiks Ratas ja Yana Toom.
Galerii: Yana Toom kohtus oma poolehoidjatega
Keskerakonda kuuluv europarlamendi liige Yana Toom kohtus täna oma valijatega rahvusraamatukogu suures saalis. Üritus oli korraldatud koostöös Euroopa Parlamendi ALDE fraktsiooniga ja see oli kõigile tasuta. Laulukavaga esines Eduard Toman.
Saalis püsti tõusnud vene pensionär: on saabunud aeg anda partei teile, austatud Yana Toom
Keskerakondlasest eurosaadik Yana Toom kohtus täna oma valijatega rahvusraamatukogu suures saalis.
Virumaa tuuril käinud Savisaar: mult lausa nõuti kandideerimist
Keskerakonna esimehel Edgar Savisaarel oli täna tihe päev Lääne-Virumaal – üheskoos Siret Kotkaga peeti maha kolm kohtumist toetajate ja erakonnakaaslastega.
Narva piirkond esitas esimehe kohale Toomi ja Savisaare kandidatuuri
21. oktoobril toimunud Keskerakonna Narva piirkonna juhatuse koosolekul otsustati kandidaatide esitamine erakonna erakorralisele kongressile. Esimehe kandidaatideks otsustati seada Euroopa Parlamendi liige Yana Toom ning erakonna esimees Edgar Savisaar.
Keskerakonna noortekogu esitas esimeheks Jüri Ratase
Eilsel Keskerakonna noortekogu juhatuse koosolekul esitati konsensuslikult erakonna esimehe kandidaadiks Jüri Ratas.
Tartumaa esitas Keskerakonna juhiks Savisaare, Toomi ja Ernitsa
Keskerakonna Tartumaa piirkonna juhatus esitas erakonna esimehe kandidaatideks Edgar Savisaare, Yana Toomi ja Peeter Ernitsa.
Vitsuti hinnangul võib Savisaar loobuda Toomi kasuks kandideerimast
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liikme Toomas Vitsuti arvates võib Edgar Savisaar loobuda Yana Toomi kasuks kandideerimast erakonna esimehe kohale.
Toom: olen valmis mulle üles näidatud usaldust õigustama
Euroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) kirjutas sotsiaalmeedias, et see, et erakonnakaaslased seadsid üles Toomi kandidatuuri erakonna esimehe kohale, on talle suur vastutus.
Emor: Keskerakond tõusis kõige populaarsemaks parteiks
Eesti populaarseim partei oli oktoobris Keskerakond, mille toetus tõusis septembriga võrreldes viie protsendipunkti võrra 25 protsendini, selgub uuringufirma Kantar Emor BNSi tellimusel läbi viidud erakondade toetuse uuringust.
Jüri Ratas: kandideerin Keskerakonna esimeheks, et muuta Eesti poliitikat
Riigikogu aseesimees Jüri Ratas põhjendab, miks ta kandideerib Keskerakonna juhiks.


description: Pärnumaal Tallinna-Pärnu-Ikla maantee 99. kilomeetril Pärnu-Jaagupi risti juures juhtus täna õhtupoolikul raske liiklusõnnetus, kus põrkasid kokku sõiduauto ja buss. Õnnetuse tagajärjel hukkus sõiduautot juhtinud vanem meesterahvas.

title: Fotod: Pärnumaal juhtunud raskes liiklusõnnetuses hukkus inimene

maintext:
Lääne prefektuur edastas, et Halinga vallas Kodesmaa külas juhtunud liiklusõnnetusest anti häirekeskusele teada kell 17.34. Esialgseil andmeil põrkasid kokku Pärnu poole teel olnud liinibuss Scania, mida juhtis 52-aastane mees ja Tallinna suunas liikunud sõiduauto Opel, mida juhtis 71-aastane mees. Sõiduautot juhtinud mehe elu päästa ei õnnestunud ja ta suri. Mõlemas sõidukis viibis õnnetuse hetkel üks inimene.
Esialgseil andmeil kaldus Opeli juht oma sõidukiga teepeenrale ja kaotas seejärel sõiduki üle kontrolli ning paiskus külg ees vastassuunavööndisse, kus põrkas kokku liinibussiga.
Õnnetuse järel oli liiklus sündmuskohal tugevalt häiritud. Pildil on isa ja poeg, kes vaatavad sündmuskohta. Poeg näib olevat vaatepildist šokeeritud - hoiab oma käsi rinnal. Foto: Margus Kruut
Pärnu politseijaoskonna välijuht Mario Huik tuletab liiklejatele meelde, et sõidukit juhtides tuleb olla ettevaatlik ja äärmiselt tähelepanelik.
«Liikluses osaledes peame ise tegema kõik selleks, et ohud oleks viidud miinimumini. Tähelepanelikkus ja keskendumine on liikluses väga tähtsad ning aitavad oluliselt vähendada ohtusid,» ütles Huik.
Õnnetuse asjaolude väljaselgitamiseks on alustatud kriminaalmenetlust.


description: Eestisse saabuv NATO 1100-liikmeline lahingugrupp ei anna märku sellest, justkui oleks algamas sõda ning soovitust muretseda koju vee- ja toiduvaru hädaolukorra tarbeks, tuleks võtta rahulikult, ütles peaminister Taavi Rõivas Vikerraadio saates «Stuudios on peaminister».

title: Rõivas hädaolukorra varudest: ei maksa seda väga dramaatiliselt võtta

maintext:
«Ei alga kindlasti Eestis sõda,» kinnitas Rõivas. «Need sõdurid on ja tulevad siia selleks, et selles veelgi rohkem kindel olla,» kommenteeris ta uudist NATO liitlassõdurite lisandumisest.
Rõivase sõnul tõstavad liitlassõdurid turvatunnet samamoodi, nagu seda teeb ka Eesti oma kaitseväe võime tõstmine. «Pean otsust, et eraldasime liitlaste kohalolekuks sedavõrd suured investeeringud ja summad viimase aasta kõige olulisemaks otsuseks,» sõnas ta.
«See ei tulnud päris niisama, et Eesti kaitse-eelarve on ligi 2,2 protsenti SKPst, selle taga on väga põhjalik töö ja ka see ei tulnud päris niisama, et liitlased sedavõrd suure üksusega Eestisse tulevad ja saadavad selge signaali, et Eesti kaitsmine on ka Briti ja kogu NATO kaitsmine,» rääkis Rõivas.
Kriisi ärahoidmiseks tuleb kriisiks valmis olla
Saatejuht Arp Müller märkis, et siiski tekib küsimus, kas inimesed peaksid koju varuma tikke, küünlaid ja veekanistreid.
Rõivas ütles, et kriiside ärahoidmise kõige kindlam viis on kriisideks valmisolek. «See mõjub kindlasti ennetusena ja aitab ka võimalikke kriise kiiresti ja otsustavalt lahendada, kui tõesti ollakse erinevateks asjadeks valmis, ka nendeks, mille juhtumise tõenäosus pole väga suur,» ütles Rõivas.
«Just see, et oleme valmis ja tugevad, annab signaali väljapoole, et pole mõtet meie peal jõudu proovida, et oleme osa NATOst, Euroopa Liidust ja demonstreerime seda väga veenvalt.»
Rõivas tõdes, et tal pole endal kodus nädala vee- ega toiduvaru olemas ning rõhutas, et selliseid soovitusi tuleks võtta rahulikult.
«Võtame asja mõistlikult»
«Ma arvan, et Tallinna südalinnas elades ei pea valmistuma selleks, et nädal aega kaupa kätte ei saa, võtame asja mõistlikult,» ütles Rõivas. «Elementaarsed asjad nagu taskulamp või tikud on meil kõigil kodus olemas ja saame hakkama ka sellises olukorras, kui elekter peaks ära minema.»
Rõivase sõnul oskavad inimesed oma kogemustele toetudes varusid soetada, et tulla toime juhul, kui näiteks lund on nii palju, et kodust välja ei pääse. «Selleks puhuks natuke toidukraami ja elementaarseid asju on alati põhjust varuda, aga see ei tähenda, et prognoosiksime ilmastiku olulist halvenemist.»
«Ei maksa seda väga dramaatiliselt võtta,» lisas Rõivas.


description: Riigikogu valis Kersti Kaljulaidi 81 häälega Eesti presidendiks. Vaata videointervjuud värske naispresidendiga!

title: Värske president oma välispoliitilistest eesmärkidest: täita ära Ilvesest tühjaks jäävad kingad

maintext:
Te soovite vähem mustvalget Eestit, mida see tähendab?
See tähendab seda, et meiega ei läheks niimoodi nagu me oleme näinud mitmetes teistes Euroopa riikides, kus polariseerumine võib viia selleni, et inimesed hakkavad reaalselt saama haiget. Ma ei taha seda. Ma tahan, et me räägiksime üksteisega, mõistaksime erinevaid ideid ja vaateid ja leiaksime viisi, kuidas need saavad koos eksisteerida.
Te olete pikalt olnud Eestist ära, kas siin on mingisugust mõttelaadi, mis teid natukene üllatab, mida Luxembourgis ja mujal ei kohta nii palju?
Eesti on suurepärane riik, Eesti on ka rahulik, kena, puhas, vähese bürokraatiakoormusega. Ma loodan, et kõik need inimesed, kes on elanud mõnda aega mõnes teises Euroopa riigis, võivad minu sõnu kinnitada.
Euroopa silmis on Eesti ikka natukene selline hirmul olev riik, kes pelgab võib-olla teistsugust. Kas te näete, et see on muutumas ja kuidas seda parandada?
Eestil on Euroopas mitu nägu. Mina näen ka seda, et Eesti on Euroopas üks edukas IT-riik, millel on väga head avalikud e-teenused. Et see on riik, mis suudab kiiresti vajadusel manööverdada, aga ka riik, kes teeb väga head koostööd oma partneritega organisatsioonides, kuhu ta kuulub.
Millised ülesanded te endale välispoliitikas kõige peamiseks olete püstitanud?
Välispoliitikas on minu peamine tänane ülesanne täiesti emotsionaalne: täita ära Toomas Hendrik Ilvesest tühjaks jäävad kingad.
Lõpetuseks veel... Te olete öelnud, et te ei soovi kolida Kadriorgu. Kui palju teil on veel aega selle küsimuse otsustamiseks ja kas see oleks tore pretsedent, kui president elaks edasi oma kodus mitte Kadrioru lossis?
Aus vastus on, et mul ei ole olnud väga palju aega selle peale mõelda. Ma ei tea täna, kui realistlik see plaan on, aga see on meie pere suur soov.
Miks te ei soovi sinna minna?
Me kolisime alles Eestisse, me ei olegi saanud õieti oma kodus elada.


description: Eilsel Keskerakonna noortekogu juhatuse koosolekul esitati konsensuslikult erakonna esimehe kandidaadiks Jüri Ratas.

title: Keskerakonna noortekogu esitas esimeheks Jüri Ratase

maintext:
«Kesknoored toetavad muudatuste ellu viimist erakonna juhtimises ja näeme, et just Jüri Ratas suudab Keskerakonnas olla ühendajaks ning juhtida ühtse meeskonna võiduka tulemuseni eesootavatel valimistel,» teatas Keskerakonna noortekogu juht Urmo Saareoja ja täpsustas, et kindlasti ei tähenda aga see, et keegi tahaks loobuda Edgar Savisaare nõuannetest ning toest.
«Jüri Ratas suudab kõnetada nii noori kui vanu, mehi ja naisi, eesti ja vene emakeelega inimesi. Ta on parim kandidaat erakonna esimehe kohale,» ütles Keskerakonna noortekogu peasekretär Julianna Jurtšenko.
Keskerakonna juhatuse kandidaatideks esitasid kesknoored riigikogu liikmed Kadri Simsoni, Mailis Repsi, Mihhail Korbi, Jaanus Karilaidi, peasekretäri kohusetäitja Jaak Aabi, Tallinna linnavolikogu esimehe Kalev Kallo, Tallinna abilinnapea Taavi Aasa, Põhja-Tallinna linnaosavanema Raimond Kaljulaidi ja Pirita linnaosavanema Tõnis Mölderi.
Aukohtu esimehe kandidaadiks esitati Kalle Klandorf, revisjonikomisjoni liikmekandidaatideks Lauri Laats ja Kalle Jõks.


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Teadlased tegid selgeks, miks poetomatite maitse tihti plasti meenutab
Kui mõnikord on öelnud, et mõned poes müüdavad tomatid oleksid justkui plastist tehtud, siis on nende väide selles mõttes õigustatud, et tihtilugu ei ole poetomatitel tõesti värsket tugevat tomatist lõhna ega maitset, mis iseloomustab otse kasvuhoonest nopitud punavilju.


description: President Toomas Hendrik Ilves tegi pühapäeva õhtul oma viimase telepöördumise presidendina, öeldes, et Kersti Kaljulaid saab Eestile heaks riigipeaks. «Palun teid, kaasmaalased, hoiame kõik koos uut presidenti, tema peret ja tema lähedasi.»

title: Ilves viimases telepöördumises presidendina: minu hinges on rahu. Eesti rahvas on nutikas ja Eesti on kaitstud

maintext:
Hea Eesti rahvas.
Kallid sõbrad.
Täna on minu viimane täispikk tööpäev teie presidendina. Homme annab Vabariigi Presidendi ametivande Kersti Kaljulaid, iseseisvuse taastanud Eesti neljas riigipea.
Minu hinges on rahulik tunne. Kümme aastat presidendina on iga päev kinnistanud seda, millesse uskusin juba lapsena. Et Eesti rahvas on tubli, nutikas ja sitke. Meil on ärgas meel, usk iseendasse ja oma riiki.
Sadadel kohtumistel Hiiumaast Narvani ja Lahemaast Valgani sain tuttavaks paljude inimestega, kellel on julgust suurelt mõtelda ja kaugele unistada. Olete andnud mulle usku ja jõudu. Aitäh teile.
Olen rahulik ka põhjusel, et Eesti on kaitstud ja meie julgeolek hoitud. Viimane kümnend on olnud pöördeline. Nägime, kuidas Euroopa senine julgeolekupilt mõranes ja kogesime, kui tähtis on liitlaste õlatunne. Riigikaitse kõrgema juhina nägin seda kõike lähedalt.
Sarnast õlatunnet – rääkimise, kuulamise ja üksteisega arvestamise oskust – vajame Eesti sees. Praegusest rohkem. See tähendab ka, et otsustajate otsused on põhjendatud ja arusaadavad nagu sedagi, et mõistame muret, kui kellelgi on raske toime tulla ja oleme toeks.
See on osa kestlikust vaatest Eestile.
Vabariigi President, kes seisab väljaspool erakondi, saab parlamendile, valitsusele ja erakondadele olla nõudlikuks partneriks. Nõudlikkus iseenda ja kaaslaste suhtes on sootuks midagi muud, kui solvav ja pealiskaudne või populistlik ärapanemine.
Kaks mõtet veel.
Olen kindel, et Kersti Kaljulaid saab Eestile heaks riigipeaks. Palun teid, kaasmaalased, hoiame kõik koos uut presidenti, tema peret ja tema lähedasi.
Paljud on küsinud, mida mina edasi teen. Jään tegelema teemadega, mida olen alati Eesti puhul oluliseks pidanud: välis- ja julgeolekupoliitika, kaasaegne e-riik, küberturvalisus. Kus ja kuidas ma seda kõike teen, ka see saab varsti selgeks. Ent, kui parafraseerida üht tuntud ütlust, siis minu refrääniks jääb alati Eesti.
Sõbrad,
Ma tänan teid kõiki, kes te olete otseselt või kaudselt mulle riigipea-aastatel kaaslasteks olnud. Presidenditöö on täis ülevust ja samas koormavat vastutust. Oled küll üksi, ent saad tuge nii paljudelt inimestelt, kelle mõtted, teod, unistused ja muredki on mind inspireerinud ja innustanud.
Ma tänan, hea Eesti rahvas, et sain sind presidendina teenida. See on olnud mulle suurim au.
Elagu Eesti!


description: Ametnikueetika nõukogu liikme, Tartu ülikooli eetikakeskuse juhataja Margit Sutropi hinnangul tuleb presidendiametist lahkudes Ärmal turismitalu avamata jätnud Toomas Hendrik Ilvese tegevuse eetilisuse hindamisel arvestada sellega, et ta ei saanud projekti alguses sündmuste arengut ette näha.

title: Sutrop: Ilves ei saanud Ärma turismitalu projekti alguses sündmusi ette näha

maintext:
«Esiteks on oluline arvesse võtta kahte asja, mida ta taotlust esitades ei saanud ette näha – et Toomas Hendrik Ilves saab presidendiks ja et ta lahutab Evelini Ilvesest, kelle projekt turismitalu rajamine algselt oli,» ütles Sutrop Postimehele.
Ta märkis, et turismitalu avamine vaid mingiks ajaks ei oleks samuti hea lahendus olnud. «Minu arvates oleks see olnud suurem pettus, kui ta seda valikut tehes oleks ette teadnud, et turismitalu on avatud vaid teatud perioodi. See oleks mõjunud vaid mulje jätmisena ja trahvist kõrvalehiilimisena,» märkis ta.
Sutropi sõnul on küsimus ka selles, mida teeb Toomas Hendrik Ilves järgmiseks – tema konkreetseid pikemaajalisi plaane pole veel avalikkusele räägitud, aga kui ta näiteks peaks siirduma mõne välisriigi ülikooli kutsel loenguid pidama, siis ei sobiks see ilmselt kokku turismitalu avamisega.
«Eetilisuse küsimus tõstatub kolmandaks ka toetuse eraldamise puhul oluliseks peetud eesmärgi täitmises – kuigi on tõsi, et laiemale avalikkusele talu turismitaluna avatud ei saanud, ei saa vastu vaielda, et tänu Ilvese presidendiks saamisele külastas talu väga mõjukas seltskond. Minu arvates on väga tervitatav, et Ilvese presidendina võõrustas nii ametlikul kui mitteametlikul visiidil olevaid külalisi Tallinnale lisaks Viljandimaal Ärmal. Tegemist on sihtgrupiga, kelleni Ärma turismitalu ilmselt poleks jõudnud kui Ilves poleks presidendiks saanud. Üle tuhande mõjuka inimese külastus teenib minu arvates turismiedendamise ning Eesti tutvustamise eesmärki ning on oluline, et nad said näha ka talukultuuri ning Eesti maapiirkonna külalislahkust ning meie elustiili rekkaami kontekstis,» rääkis Sutrop.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) esitas OÜle Ermamaa tagasinõude summas 19 039 eurot, pärast Ermamaa osaniku Toomas Hendrik Ilvese kirjalikku avaldust mitte jätkata toetuse eest rajatud Ärma talu sihipärast kasutamist. OÜ Ermamaa sai 2006. aastal EASi vahendusel Euroopa Liidu struktuurifondidest 190 392 eurot toetust, mis oli mõeldud Viljandimaal asuva Ärma turismitalu arendamiseks.
Toomas Hendrik Ilves esitas kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt. Seetõttu esitas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus OÜle Ermamaa tagasinõude lähtuvalt EASi juhatuse 30. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi. Nimetatud otsuses arvestati ka asjaoluga, et OÜle Ermamaa kuuluv Ärma talu on võõrustanud presidendi ametisoleku aja jooksul arvukalt väliskülalisi ja mitteametlikke külalisi.
OÜ Ermamaa renoveeris Euroopa Liidu toetuse abil Ärma tallu hoone, milles asuvas külalistemaja, raamatukogu ja konverentsikeskus. Keskust on sihtotstarbeliselt kasutatud 13. märtsist 2006 kuni augustini 2007 ehk 17 kuud. Toetuse tingimuste kohaselt pidi OÜ Ermamaa pidama Ärmal turismitalu vähemalt viis aastat ehk veel 43 kuud.
Toomas Hendrik Ilves oleks toetuse tagasimaksmisest pääsenud, kui Ärma talus peetaks turismitalu 1. jaanuarist 2017 kuni 31. juulini 2020.
OÜ Ermamaa asutas presidendi abikaasa Evelin Ilves 11 aastat tagasi. 2015. aastal, kui toonane presidendipaar teatas, et lahutavad abielu, andis presidendi kantselei teada, et Ärma talu jääb Toomas Hendrik Ilvese ainuomandisse.


description: Õiguskantsler Ülle Madise saatis Viru vangla ja Tartu vangla direktorile kirja, milles soovitab lõpetada tavavormist kehvema kvaliteediga riietuse väljastamine kartserisse pandud vangidele ning tagada neile võimalus inimväärikust riivamata riietuda.

title: Õiguskantsler soovitab vanglates lõpetada alandava kartsariietuse kasutamise

maintext:
Õiguskantsleri hinnangul tuleks lubada kartserikaristust kandvatel kinnipeetavatel kasutada vangla tavariietust.
Kehvema kvaliteediga riietuse väljastamine võib Madise sõnul kõne alla tulla olukordades, mil on põhjust arvata, et see võib hoida ära enesevigastamise või enesetapukatseid, näiteks anda neile poomise vältimiseks kergesti rebenevast kangast riided.
Vangistusseadus sätestab, et kartserisse vastuvõtmisel antakse vangile kartseri arvel olev riietus. Kehtiv õigus ei näe ette, et kartseris viibiva kinnipeetava riietus peaks kuidagi erinema kinnipeetava tavapärasest riietusest.
Eesti vanglates väljastatakse eranditult kõigile kartserikaristust kandvatele vangidele riietus, mis erineb oma värvuselt ja kvaliteedilt tavapärasest vanglavormist. Vanglad põhjendavad erinevat riietust vajadusega eristada kartserikaristust kandvat kinnipeetavat teistest.
Tartu vangla on selgitanud kartseririietuse kvaliteedi erinevust asjaoluga, et kartsa pandud vangil on suurem kiusatus tuua kambrisse keelatud esemeid ja riietuse erinev tegumood hõlbustab läbiotsimisi. Viru vangla on selgitanud, et kartseris viibivad vangid kipuvad kartseririietust lõhkuma. Eelmisel aastal registreeris Viru vangla kaheksa juhtumit, kui kartsa pandud vang on oma riided lõhkunud. Kuna kartseririietus on tavavormist soodsam, on selle väljastamine majanduslikult otstarbekam.
Õiguskantsler ei pea sellised põhjendusi pädevaks, kuna kartserisse pandud vangidele väljastab jalutuskäikudeks vajalikud riideesemed vangla, seega ei tohiks nende läbiotsimine probleeme tekitada. Samuti ei pea õiguskantsler suureks probleemiks riietuse lõhkumist. Arvestades, et Viru vanglas on umbes 900 kinnipeetavat, ei ole kaheksa riiete lõhkumise juhtumit aastas palju.
Õiguskantsler on kontrollkäikudel tuvastanud, et kartseririietus ei pea mõnel juhul nii hästi sooja, kui vangi tavariietus. Osa kartseririietust on õmmeldud linasest riidest või vanadest ja lõhutud voodilinadest.
«Tavariietusest veelgi õhema komplekti kandmine jalutuskäigu ajal võib seda enam ohustada inimese tervist ning seada kahtluse alla inimväärikust austava kohtlemise. Kartseririietus ei tohi olla ka sellise kvaliteedi ja välimusega, mis põhjustaks selle kandjale ebamugavustunnet või alaväärsust võrreldes teiste kinnipeetavatega,» leiab õiguskantsler.
Pikalt kartsas istuvad vangid peaksid saama kasutada voodit ka päeval
Samuti leiab õiguskantsler, et kui vang kannab kartserikaristust pikaajaliselt ehk üle 14 päeva, tuleks õiguskantsleri sõnul lubada vangidel kasutada voodit ja voodivarustust ka päeval.
Pikaajalise kartserikaristuse täitmisel voodi kasutamise keelamine päevasel ajal võib kõne alla tulla üksnes olukordades, kui vangi kartserisse panek on otseselt seotud voodivarustuse lõhkumisega või on alust arvata, et ta rikub kartsas olles vangla vara.
Vanglad põhjendavad päevasel ajal voodi ja voodivarustuse kasutamise keelamist eelkõige kinnipeetavale kartseris vähem mugava keskkonna loomise vajadusega.
Õiguskantsler märkis, et kartserikaristusel on inimese tervisele tõsised tagajärjed. Karistust intensiivistavad veelgi asjade kasutamisele seatud piirangud, näiteks televiisori vaatamise keelamine, lugemismaterjalide piiratud valik ja teatud hüvedest ilmajätmine näiteks vangla kaupluse kasutamine või sportimisvõimaluse piiramine.
Teadaolevalt on praegu Eesti vanglates kinnipeetavaid, kes on viibinud kartserirežiimil järjestikku mitmeid kuid, mõnel juhul isegi rohkem kui aasta. Enamik sellistest kinnipeetavatest veedab 23 tundi ööpäevast kartserikambris ning on tavapärane, et nad kasutavad päevasel ajal puhkamiseks kambri põrandat. Õiguskantslerile on teada juhtum, kus vang on põrandal puhkamise tagajärjel külmetanud ning haigestunud.


description: Värske uuringu kohaselt ei mõtle me kuigi palju võimalikele hädaolukordadele, kuid see-eest oleme küllalt kindlad, et teame, kuidas neis olukordades käituda.

title: Eesti elanike valmisolek hädaolukorraks: napid teadmised, kuid vägev enesekindlus

maintext:
Päästeameti tellitud uuring näitas, et Eesti elanike kriisiteadlikkus ning selleks ettevalmistus on madal. Ehkki umbes viiendik elanikest on viimase kolme aasta jooksul mõne hädaolukorraga, enamasti ilmastikunähtusega ise lähedalt kokku puutunud, ei peeta selliste olukordade tekkimist üldse tõenäoliseks. Seega ei mõelda ka kuigi palju, mida teha, kui hädaolukorda satutakse.
Samamoodi ei leia suurem osa inimesi, et nad ise üldse saaksid sellisteks olukordadeks valmistuda. Koguni 59 protsenti ei ole teinud midagi, et ennetada või leevendada võimalike hädaolukordade kahjusid.
Need, kes on midagi selleks teinud, on hinnanud üldjuhul, kui kaua nad saaksid elektri, vee või toiduta hakkama. Väga vähe on neid, kes on osalenud mõnel õppusel või varusid soetanud.
Seda kummalisem on uuringu järeldus, et kõigest hoolimata usuvad Eesti inimesed, et nad teavad, kuidas hädaolukordade eel või ajal käituda ning on kindlad, et neil on ka oskused mõnes hädaolukorras toimetulekuks.
Oodatult tunnevad mehed end hädaolukordadega kokkupuutumise asjus palju enesekindlamalt – nad hindavad oma teadmisi hädaolukordade eel või ajal käitumises oluliselt paremaks ning usuvad oma toimetulekuoskustesse oluliselt enam. Naised seevastu on mõelnud erinevatele hädaolukordadele rohkem.
Ka selgus, et noored usuvad rohkem, et saaksid hädaolukorras hakkama. Venekeelsed elanikud, eelkõige Virumaal on aga teistest paremini teadlikud kõigest evakueerumisega seonduvast – mida kaasa võtta, millise ohu korral peaks kodust lahkuma, kus on lähim evakuatsioonipunkt.
Uuringus käsitleti hädaolukordadena näiteks ulatuslikke metsa- ja maastikutulekahjusid, suuri liiklusõnnetusi, elutähtsa teenuse vähemalt 48-tunnist katkestust, kiirgusõnnetusi ja võimsaid ilmastikunähtusid, nagu näiteks üleujutus või suur torm.
Uuringu eesmärk oli kaardistada Eesti täisealise elanikkonna kriisikäitumise alased teadmised ja leibkondade ettevalmistus ohuolukordadeks. Kokku küsitleti 1191 Eesti elanikku.
Uuringu tulemusi kasutatakse teavitustöö väljatöötamisel. Elanike teadmisi, ettevalmistust ja hoiakuid kriisiolukordade osas kaardistati sel moel esmakordselt.


description: Eesti eri paigus juhtus esmaspäeval seitse rasket liiklusõnnetust, milles sai kokku vigastada 15 inimest.

title: Päevaga said liikluses vigastada 15 inimest, sealhulgas kolm last

maintext:
Esimene õnnetus juhtus kella 5.57 ajal Harjumaal Saue vallas Tallinna-Paldiski maantee 17. kilomeetril, kus Mercedes-Benz Atego veokit juhtinud 50-aastane mees põrkas kokku vastu liikunud Scania R480 veoautoga, mida juhtis 63-aastane mees. Sündmuskohalt viis kiirabi veokijuhid Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel. Politsei palub õnnetuse pealtnägijatel helistada politsei kliendiinfo telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee.
Teine õnnetus juhtus kella 10.29 ajal Pärnus Oja ja Raba tänava ristmikul, kus 44-aastane mees eiras peatumist nõudvat liiklusmärki ja sõitis Mercedes-Benz Sprinteri kaubikuga ette peateel liikunud linnaliini bussile Scania CN94, mida juhtis 58-aastane mees. Sündmuskohalt toimetas kiirabi Pärnu haiglasse kaubiku juhi ning liinibussis viibinud 26-, 62- ja 66-aastase naise. Lisaks pöördusid kohapeal kiirabi poole bussis viibides kergelt viga saanud 82-aastane mees, 16-aastane neiu ning 57-aastane naine.
Kolmas õnnetus juhtus kella 13.16 ajal Tallinnas Nõmme tee 28 maja juures, kus 36-aastane mees pidurdas jalgrattaga ja kukkus. Kiirabi viis viga saanud jalgratturi Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.
Neljas õnnetus juhtus kella 13.29 ajal Tallinnas Telliskivi tänav 62 maja juures, kus 48-aastase naise juhitud Nissan Qashqaile astus kõnniteelt ootamatult ette 81-aastane naine ja sai auto parempoolselt küljelt löögi. Kiirabi viis jalakäija Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Politsei palub õnnetuse pealtnägijatel helistada politsei kliendiinfo telefonil 612 3000 või saata e-kiri aadressile pohja.lmt@politsei.ee.
Viies õnnetus juhtus kella 14.05 ajal Narvas Tiirmanni tänav 3B asuvas parklas, kus 18-aastane naine ei veendunud manöövri ohutuses ja tagurdas Honda Civicuga otsa 81-aastasele mehele. Jalakäija sai kergelt vigastada ning kiirabi andis talle esmaabi kohapeal
Kuues õnnetus juhtus kella 14.52 ajal Harjumaal Tabasalus Klooga maantee ja Lasteaia tänava ristmikul, kus esialgsetel andmetel reguleerimata ülekäigurajal jalgrattaga sõiduteed ületanud 10-aastane tüdruk sai löögi Subaru Justylt, mida juhtis 81-aastane mees. Kiirabi viis lapse hiljem tema kodust Tallinna Lastehaiglasse kontrolli.
Seitsmes õnnetus juhtus kella 15.30 ajal Järvamaal Türi vallas Tallinna-Rapla-Türi maantee 87. kilomeetril, kus 45-aastane naine kaldus Mitsubishi Outlanderiga vastassuunavööndisse ja sõitis teelt välja kraavi. Sündmuskohalt viis kiirabi Paide haiglasse sõiduki juhi ja kuueaastase tüdruku.


description: Välisminister Jürgen Ligi arutas neljapäeval Eestis visiidil viibinud Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğluga Eesti-Türgi suhteid, rännet ning julgeolekuolukorda Euroopas, lisaks ka olukorda Süürias ning Ukraina küsimust.

title: Ligi: Eesti toetab Türgit teel Euroopa Liitu

maintext:
«Türgi on meie oluline liitlane NATOs ning Eesti toetab Türgit teel Euroopa Liitu,» kinnitas Ligi kohtumisel oma Türgi kolleegile.
Kohtumisel toodi ka välja, et Türgi oli üks esimesi riike, kes Eesti NATO liikmeks saamise järel oli valmis tegema õhuturvet Balti õhuruumis, teatas välisministeerium.
Välisminister Ligi avaldas lootust, et head suhted kahe riigi vahel tihenevad veelgi ning mõlemad ministrid soovivad sealjuures arendada ka majanduslikku koostööd.
Ligi tõi esile soovi jätkata dialoogi pidamist Türgiga erinevates välispoliitilistes küsimustes ning märkis, et Türgi on asendamatu partner rändekriisi lahendamisel. Ligi sõnul on Türgis toimunud riigipöördekatse järgses olukorras Eestile kui Euroopa Nõukogu eesistujale oluline, et toimuks ka tihe koostöö selle organisatsiooni ja Türgi vahel.
Ligi rõhutas, et eriti oluline on olukorra lahendamisel inimõigustest ja rahvusvahelistest lepetest kinnipidamine ning sõltumatu ja erapooletu õigusemõistmine.
Välisministrid allkirjastasid visiidi käigus ka Eesti ja Türgi valitsuse vahelise diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste töötajate ülalpeetavate töötamise kokkulepe. Kokkuleppe sõlmimine annab nii Eesti kui ka Türgi diplomaatilisse esindusse, konsulaarasutusse või rahvusvahelise organisatsiooni juures asuvasse alalisse esindusse lähetatud töötaja pereliikmele õiguse asukohariigis töötada.


description: Eesti peaminister Taavi Rõivas üürib ajutiselt perega eluaset kultuurimälestiseks tunnistatud kireva minevikuga Laidoneri villas.

title: Fotod: peaminister Rõivas üürib ajutiselt perega eluaset Laidoneri villas

maintext:
Septembris pani peaminister müüki oma Wismari tänaval asuva korteri, et saada raha Nõmmel asuva sünnikodu renoveerimiseks.
«See on pikem plaan, et esiisade maja kunagi korda teha,» ütles Rõivas Vikerraadiole. «Selleks, et saaks maja renoveerimisega alustada, tuleb senisest eluasemest loobuda ja aastaks-paariks kolida ajutisele pinnale.»
Rõivas ütles Linnalehele, et rendib ajutiselt osa Tallinna kesklinnas Õllepruuli tänaval asuvast majast, mis kuulub tema välismaale kolinud peretuttava ja endise nõuniku perele ja lisas, et maja teine osa on jätkuvalt selle omanike ja lähedaste kasutuses.
Kinnisturaamatu andmetel kuulub maja Gert ja Kristi Tiivasele. Kristi Tiivas töötas peaministri büroos alates eelmisest sügisest ekspordi ja välisinvesteeringute valdkonna nõunikuna ning tema abikaasa Gert Tiivas on investeerimisspetsalist, kes oli mullu paar kuud Starmani juht. Gert Tiivas kinnitas Postimehele, et Rõivas rendib temalt eluaset aadressil Õllepruuli 5 asuvas majas.
Tegemist on 1930. aastal valminud 600-ruutmeetrise elamispinnaga, kahekorruselise majaga, kus on 14 tuba. Aastatel 1922–1940 elas majas kindral Johan Laidoner. Endise Laidoneri villa juurde kuulub iluaed ja ühekorruseline abihoone.
Nõukogude ajal paiknesid samas hoones kunstiinstituudi kateeder ja noorte naturalistide jaam. Eesti taasiseseisvumisaegadel avati majas aga Tallinna bordell, mida juhtis Elvo Timm. Samas majas elas omal ajal ka USA suursaadik Melissa Wells. Hoone on kultuuri- ja haridusministri 19. juuli 1995 aasta määrusega tunnistatud kultuurimälestiseks.


description: Riigikogu sotsiaalkomisjon arutab teisipäevasel istungil seaduseelnõu, millega kehtestatakse üksi elava pensionäri toetus. Toetuse suuruseks on 2017. aastal kavandatud 115 eurot.

title: Tulevast aastat saab ligi 85 000 üksi elavat pensionäri toetust

maintext:
Sotsiaalkomisjoni esimehe Aivar Koka sõnul hakatakse tulevast aastast toetama ligi 85 000 üksi elavat pensionäri, et suurendada nende majanduslikku iseseisvust ja vähendada vaesust.
«Üksi elavate pensionäride majanduslik olukord on uuringute alusel halvem kui koos elavatel inimestel. Kui kõigi 65-aastaste ja vanemate inimeste suhtelise vaesuse määr on ligi 36 protsenti, siis üksi elavate pensionäride puhul on see määr kaks korda kõrgem ehk ligi 74 protsenti,» ütles Kokk.
Eelnõu kohaselt hakkavad üksi elava pensionäri toetust saama vanaduspensioniikka jõudnud inimesed, kes on enne toetuse väljamaksmist elanud kuus kuud üksi ja kelle netopension on tuleval aastal alla 470 euro (ehk alla 1,2-kordset keskmist pensioni). Andmed võetakse rahvastikuregistrist perioodi 1. aprill kuni 30. september kohta.
Toetus makstakse välja üks kord aastas oktoobrikuus. Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid selle määrab sotsiaalkindlustusamet pärast andmete kontrollimist. Toetuse maksmisel pensionäri töötasu ega muid sissetulekuid ei arvestata, seda ei maksustata tulumaksuga ning makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka.
«On hea, et inimese töist tulu ei arvestata toetuse maksmisel maha, sest see soodustab pensionieas töötamist, kasvõi osalise koormusega. Kuigi 115-eurone toetus ei ole suur raha, siis rasketes tingimustes elavale üksikule pensionärile on ka sellest abi,» ütles sotsiaalkomisjoni liige ja riigikogu pensionäride toetusrühma esimees Raivo Põldaru.


description: President Toomas Hendrik Ilves andis oma ametiajal armu 16 süüdimõistetule, kelle seas on väga erinevate tegude eest kohtus karistatud inimesi.

title: Ülevaade: president Ilves andis oma ametiajal armu 16 süüdimõistetule

maintext:
President Ilves vaatas kahe ametiaja jooksul kümne aastaga läbi 907 armuandmispalvet ning andis armu 16 korral.
President Rüütlile esitati viie aasta jooksul 637 palvet armu andmiseks ning ta andis armu 28 korral. President Merile esitati aastatel 1992-2001 kokku 1577 palvet armu andmiseks ning ta andis armu 71 korral.
Presidendi pressiesindaja Toomas Sildami sõnul on kõik armuandmised äärmise hoolikusega kaalutud ja kaalutletud ning presidendile annab seejuures nõu pädev komisjon, kuhu kuuluvad ka riigikohtu ja riigiprokuratuuri esindajad.
«Kellelegi armu andmise põhjused on sageli armuandmispalve esitanud inimese sügavalt eraelulised ning riigipea otsus seeläbi humaansuse akt. Oluline on meeles pidada, et armuandmine ei muuda olematuks armuandmispalve esitanud ja kuritegu kahetsenud inimese karistatust,» rääkis Sildam.
Esimene süüdimõistetu, kes Ilveselt armu sai, oli varguste eest neljaks aastaks ja üheks kuus vangi mõistetud Kristo Piirits. Ilves andis mehele armu 10. novembril 2006 allkirjastatud otsusega. Poevarguste eest karistust kandnud mehel oli olid armuandmise ajal kodus naine ja väike laps.
12. märtsil 2007 andis president armu Ilona Logatšjovale, kes kandis Pärnu maakohtu 28. juunil 2000 langetatud otsusega vanglakaristust. Kuna naise karistus on kustunud, siis kohtud tema süüteo detailide kohta infot ei väljasta. Naise kuritegu ei pälvinud ka ajakirjanduse tähelepanu.
31. oktoobril 2007 andis president Ilves armu Andrei Jevdokimovile, kes kandis erinevate kuritegude eest kolme aasta ja kahe kuu pikkust vanglakaristust. Lääne-Viru maakohus mõistis Jevdokimovi 29. novembril 2005 süüdi väljapressimises. Süüdistuse järgi pressis tol ajal veel koolis käinud Jevdokimov oma koolikaaslaselt raha välja ja lõi teda 2005. aasta veebruaris näkku. Kohus karistas teda selle teo eest kahekuuse vangistusega ja liitis karistusele varem varguse ja röövi eest mõistetud tingimisi karistusosa.
22. detsembril 2009 andis Ilves armu Marina Keningile, kes tappis 2005. aasta augusti keskel Ida-Virumaal Kohtla-Nõmmel peretüli käigus lauanoaga oma abikaasa. Viru maakohus mõistis ta 2006. aasta juulis süüdi tahtlikus tapmises ning mõistis ta seitsmeks ja pooleks aastaks vangi.
8. juunil 2011 andis president armu Niina Grigorjevale, kes kandis Harju maakohtu 2006. aasta augustis langetatud otsusega narkoäri eest üheksa ja poole aasta pikkust vanglakaristust. Süüdistuse järgi ajas naine Paldiskis amfetamiiniäri, samuti saatis Murru vanglas karistust kandvale vangile ümbrikus heroiini.
19. detsembril 2011 andis president armu Anti Vaherile, kellele Tartu maakohus mõistis 2000. aastal varavastaste kuritegude eest kuue aasta pikkuse tingimisi vanglakaristuse. Mees lahkus tingimisi karistuse ajal Eestist. Kuna ta rikkus sellega oma vabaduses viibimise tingimusi, andsid Eesti võimud tema suhtes välja Euroopa vahistamismääruse. Vaher leidis endale ühes Euroopa riigis töökoha ja lõi pere, kuid asukohariigi politsei sai ta kätte ja toimetas Eestisse. Armu andmise ajaks oli mees kandnud oma kuueaastasest vanglakaristusest ühe aasta. President arvestas talle armu andes muu hulgas sellega, et mees sooritas oma kuriteod alaealisena, samuti oli seadusandja on selliste kuritegude eest ettenähtud karistuse alammäära vähendanud.
11. juuni 2012 sai presidendilt armu Kristian Kala, kes kandis sõjaaegsete militaaresemete ebaseadusliku kogumise eest kaheaastast vangistust. Koos varem mõistetud tingimisi karistuse liitmisega pidanuks mees veetma vanglas kokku kolm aastat, kümme kuud ja 17 päeva.
12. veebruaril 2013 sai presidendilt armu Merli Kalajõgi, kes tappis 2008. aasta septembris Tallinnas Tammsaare teel Mustika kaubanduskeskuse lähedal tänaval noaga elukaaslase õe. Naise enda sõnul ei tahtnud ta ohvrit tappa ja ta pussitas teda tekkinud rüseluses kogemata. Tüli tekkis segaste peresuhete pinnal ning tapmine leidis aset, kui naised asusid tänaval oma suhteid klaarima. Pärast pussitamist kutsus Kalajõgi ise kohale kiirabi. Prokurör Ainar Koik nõudis kohtualusele kuueaastast ehk miinimumkaristust, kuna noore naise varasem minevik oli laitmatu, samuti aitas ta uurimisele igati kaasa. Ühtlasi kahetses naine juhtunut ja oma viimases sõnas vabandas kannatanute ees.
12. veebruaril 2013 sai Ilveselt armu Liliya Artamonova, kes kandis abikaasa mõrvamise eest üheksa-aastast vanglakaristust. Artamonova sooritas julma kuritöö 2005. aasta augusti keskel, kui olles oma abikaasast lahutamas, soovis saada endale mehele kuulunud korterit. Naine korraldas abikaasaga Ida-Virumaal surnuaial kohtumise, võttes eelnevalt kaasa haamri ja kirve ning kutsudes sündmuskohale ka oma kaks venda. Artamonova lootis provotseerida oma abikaasaga kakluse ning oli kindel, et löömingusse sekkuvad ka vennad. Artamonova plaan läkski täide ning kolmik peksis kannatanu vaeseomaks. Seejärel vedasid nad mehe jõe äärde, kus Artamonova hoidis oimetu mehe pead seni vee all, kuni ohver uppus. President andis naisele armu ja kuna ta on Venemaa kodanik, saadeti ta pärast vanglast vabastamist Eestist välja oma kodumaale haige ema juurde. Ühtlasi kehtestas riik tema suhtes 10-aastase sissesõidukeelu.
1. oktoobril 2014 sai presidendilt armu Jevgenia Kuznetsova. Viru maakohus mõistis Kuznetsova 9. juulil 2009 kokkuleppemenetluses süüdi narkootilise aine suures koguses käitlemises ning karistas teda kolmeaastase vangistusega. Kohus liitis karistusele varasema kohtuotsusega mõistetud ärakandmata karistusega ning kokku pidi Kuznetsova kohtu otsusega veetma trellide taga seitse aastat ja kuus kuud. Süüdistuse järgi äritses Kuznetsova 2008. aastal Ida-Virumaal korduvalt suures koguses narkootilise ainega. Naine on 80 protsendi ulatuses töövõimetuspensionär. Ilves andis süüdimõistetule armu seetõttu, et ta saaks hoolitseda oma lähisugulaste eest.
1. oktoobril 2014 sai riigipealt armu Taisi Kern, kes kandis vanglakaristust narkoäri pärast. Tartu maakohus mõistis Taisi Kerni 12. märtsil 2012 süüdi narkootilise aine suures koguses käitlemises ning karistas teda kolmeaastase vangistusega. Kohus liitis mehe karistusele varasema kohtuotsusega mõistetud ärakandmata karistusega ning kokku pidi Kern kohtu otsusega veetma trellide taga viis aastat, 11 kuud ja 27 päeva. Süüdistuse järgi äritses Kern 2011. aastal Tallinnas ja Tartus korduvalt amfetamiiniga. Ilves andis süüdimõistetule armu, et ta saaks hoolitseda oma lähisugulaste eest.
15. jaanuaril 2015 sai presidendilt armu Sirje Truus, kes kandis oma elukaaslase tapmise eest kuueaastast vanglakaristust. Süüdistuse kohaselt tarbisid elukaaslased 2012. aasta 12. veebruaril Jõgevamaal elumaja korteris alkoholi, mille käigus tekkis nende vahel tüli. Mingil hetkel haaras naine noa ning lõi ühe korra meest rindkere keskossa. Pärast juhtunut jooksis naine naabrinaise juurde, kes kutsus kohale kiirabi. Meedikud konstateerisid mehe surma sündmuskohal.
6. aprillil 2015 andis president Ilves armu politsei infosüsteemist andmete lekitamises süüdi mõistetud endisele politseiuurijale Alice Järvetile ja vabastas ta ligi 10 000 euro suuruse rahalise karistuse tasumisest. Samas jäi kehtima Järvetile kohtu määratud keeld töötada kolme aasta jooksul politseiametnikuna. Süüdistuse järgi edastas Alice Järvet 2009. aasta veebruaris kahel korral politsei andmebaasist «Kairi» teise inimese tervist, eraelu või äritegevust puudutavat teavet. Samas ei kuulunud selle teabe avaldamine tema töökohustuste hulka. Järvet ise on andmete lekitamist eitanud, kinnitades, et andmed, mida ta «Kairi» andmebaasist edastas, olid tööalased.
25. juunil 2015 sai presidendilt armu Taavi Nordström, kes kandis jõhkra tapmise eest 14-aastast vanglakaristust. Süüdistuse järgi tutvusid Nordström ja tema kaaslane 2002. aasta jõululaupäeval Haapsalus ühes baaris 32-aastase mehega, kellega mindi edasi tema korterisse. Seal tungisid Nordström ja tema kaaslasega korteriomanikule kallale ja peksid ta surnuks. Muu hulgas kasutasid süüdistatavad peksmisel tulist triikrauda, millega peksti abielus ja ühe lapse isa pähe ja rindu. Samuti viisid kurjategijad tapetu korterist minema asju 9000 krooni väärtuses. Enne kuritegu kandis Nordström juba ligi 16 aasta pikkust vanglakaristust, kuid vabastati ekslikult enne tähtaega vanglast. Süüdistuse järgi tulistas Nordström 2000. aasta 20. augusti õhtul Tartus autos istunud mehele kärbikust ühe haavlilaengu kõhtu ning tabas autost välja hüpanud teist meest tuharatesse. Mõlemad tulistamisohvrid jäid ellu.
25. septembril 2015 sai presidendilt armu riigireetur Aleksei Dressen. Armuandmine oli eelduseks, et Eesti saaks Dresseni röövitud kaitsepolitseiniku Eston Kohvri vastu välja vahetada. Venemaal spionaažis süüdi mõistetud Kohvrile andis armu Venemaa president Vladimir Putin. Kohvri ja Dresseni vahetus toimus 26. septembri hommikul 2015 Pihkva oblastis Kunitšina Gora piiripunktis Piusa jõe sillal. Kaitsepolitsei pidas riigireetmises kahtlustatud kapo endise töötaja, 1968. aastal sündinud Aleksei Dresseni kinni 2012. aasta veebruaris. Sama aasta juulis mõistis Harju maakohus Aleksei Dresseni süüdi riigireetmises ja asutusesisese teabe edastamises ning karistas teda 16-aastase vangistusega.
4. aprillil 2016 sai Ilveselt armu Nikolai Tome, kes kandis Türil mehe püstolilaskudega tapmise eest kaheksa aasta pikkust vanglakaristust. Süüdistuse järgi tulistas Nikolai Tome 27. augustil 2012 Türil Tehnika tänava kontorihoone eest seisva 23-aastase ja 33-aastase mehe suunas, kellest esimesega oli tal nädal varem ühes Paide toitlustusasutuses tüli tekkinud. Pärast tulistamist jooksid mõlemad mehed ära, kuid Tome hakkas 33-aastast meest taga ajama. Järgnevate sündmuste käigus tulistas Tome põgenenud meest mitu korda, ohver suri vigastustesse sündmuskohal. Tapetud Auris oli väidetavalt Türi kohalik allilmaliider. Tome rääkis kohtus, et tulistamisele eelnes pikka aega kestnud konflikt Aurisega, kes pressis talt raha välja. Sõber viis Tome pärast tapmist autoga metsa, kus mees rahunes ja otsustas õhtul ennast ise politseile üle anda. President andis Tomele armu inimlikest kaalutlustest lähtudes, arvestades ka tema loodetavat toimetulekut ühiskonnas.
President Toomas Hendrik Ilvese sõnul ei ole ta süüdimõistetud kurjategijate armuandmispalveid läbi vaadates võrreldes eelmiste riigipeadega liiga karmikäeline, kuna temani jõuavadki enamasti väga raskeid kuritegusid toime pannud inimeste armuandmispalved, mida ei ole võimalik rahuldada.
President Toomas Hendrik Ilves andis juba oma esimesel ametiajal süüdimõistetutele armu tunduvalt vähem, kui tema eelkäija president Arnold Rüütel. Ilves põhjendas seda 2012. aastal BNSile antud intervjuus sellega, et vanglad on vahepeal saanud seoses elektrooniliste jalavõrude kasutuselevõtmisega suuremad volitused süüdimõistetute tingimisi vabastamiseks ning temani jõuabki vähem armuandmispalveid, kui eelmiste presidentideni.
«Siis tulid presidendile otsustamiseks igasugused armuandmispalved, kuna ei olnud paljusid praegusi mehhanisme, millega kurjategijad enne tähtaega vanglast vabadusse pääsesid. Aga praegu paljud juhtumid minuni enam üldse ei jõuagi. Minuni ei jõua otsustamiseks selliseid südantlõhestavaid lugusid, kuidas keegi on vanglas, kuna on jätnud 50 krooni maksmata ja samal ajal elavad kolm last kodus kehvades oludes isata,» tõdes president.
Ilvese lisas, et nüüd jõuavadki praegu temani sageli tapjate ja mõrtsukate armuandmispalved. «Põhimõtteliselt Juri Ustimenko sarnased juhtumid jõuavadki minuni ja ma tõesti ei taha, et sellised inimesed vabadusse pääseksid,» ütles Ilves 2012. aastal.


description: President Toomas Hendrik Ilvese endistest nõunikest jätkas uues presidendi kantselei kooseisus vaid julgeolekunõunik Merle Maigre, ülejäänud tulevikuplaanidest veel rääkida ei soovi.

title: Ilvese endised nõunikud tulevikuplaane veel ei ava

maintext:
Ilvese endine avalike suhete nõunik Toomas Sildam ütles, et tema ei ole veel ühelegi töölepingule alla kirjutanud. «Eks ma vaatan ja mõtlen. Vaatan, mis on võimalused ja teen oma otsuse ja valiku,» lausus ta.
Presidendi kantselei endine direktor ja kunagine vabariigi valimiskomisjoni esimees Alo Heinsalu tänas oma tulevikuplaanide vastu huvi tundmast. «Jah, täna on minu viimane päev VPK direktorina. Esimene eesmärk on puhata,» vastas ta eile kirjale.
Toomas Hendrik Ilvese sisenõunik olnud Heli Suvi keeldus aga igasugustest kommentaaridest selle kohta, mida ta plaanib nüüd edasi teha.
Ilvese endine kultuurinõunik Jaan Tootsen kinnitas, et temal praegu midagi uut käsil ei ole, vaid ta kavatseb jätkata oma senist tööd Raadioteatri toimetajana. «Olen ju olnud kogu aeg tööl ka raadios rahvusringhäälingus ja teen edasi oma «Ööülikooli» saateid,» ütles ta.
Ilvese endine julgeolekunõunik Merle Maigre otsustas samal ametikohal jätkata ka uues presidendi kantselei kooseisus.
Presidendi kantseleis on kokku 60 töökohta, lisaks veel ihukaitsjad ja käsindusohvitserid.
Ilvese ametiaja lõppemisega lahkusid presidendi kantseleist tema nõunikud, kes olid ametisse nimetatud tema volituste lõppemiseni. Nii arvestasid Ilvese julgeolekunõunik Merle Maigre, sisenõunik Heli Suvi, avalike suhete nõunik Toomas Sildam, kultuurinõunik Jaan Tootsen, vabakonna nõunik Madle Lippus, nõunik-abi Piret Arukaevu ja nõunik-erasekretär Maimu Sibrits, et nende viimane tööpäev Kadriorus on 10. oktoobril.
Esmaspäeval oli viimane tööpäev ka protokolliosakonna juhatajal Piret Reintamm Bennol, kes lahkus ametist omal soovil. Päev varem lahkusid ametist välisosakonna juhataja Kai Kaarelson ning välisosakonna nõunik Liis Lipre-Järma, kes olid tähtajalise üleviimise korras ametisse nimetatud just selle kuupäevani.


description: Eesti suursaadik Austraalias Andres Unga ning Paapua Uus-Guinea suursaadik Austraalias Charles W. Lepani sõlmisid täna diplomaatilised suhted Eesti ja Paapua Uus-Guinea vahel.

title: Eesti sõlmis diplomaatilised suhted Paapua Uus-Guineaga

maintext:
Suursaadik Unga kohtus ka Canberras visiidil viibiva Paapua Uus-Guinea välisministri Rimbink Patoga, teatas välisministeerium.
Kohtumisel arutati võimalusi arendada Eesti ja Paapua Uus-Guinea suhteid, sealhulgas majanduse ja IT vallas. «Meil on hea meel, et Paapua Uus-Guineal on huvi Eesti e-lahenduste vastu. Näeme siin mitmeid võimalusi koostöö arendamiseks. Majanduskontaktide edendamisele aitaksid kaasa ettevõtjate vastastikused visiidid,» ütles Unga.
Samuti räägiti kohtumisel väikeriikide rollist rahvusvahelises poliitikas ning arutati vastastikuste kandidatuuride toetamist rahvusvahelistes organisatsioonides.
Paapua Uus-Guinea Iseseisvusriik, kus elab 6,79 miljonit inimest, asub Austraalia ja Okeaania maailmajaos. Riik hõlmab Uus-Guinea saare idaosa ja mitmeid väiksemaid saari, millest suurimad on Uus-Britannia, Bougainville ja Uus-Iirimaa. Paapua Uus-Guinea pealinn on Port Moresby. Riigikeeled on tok-pisin, inglise ja hirimotu.


description: Eesti Keele Instituut (EKI) korraldab homme, rahvusvahelisel selge keele päeval auhinnagala, kus pärjatakse selge sõnumi võistluse parimaid. Postimees teeb galast otseülekande

title: Postimehe otseülekanne: vaata, keda tunnustatakse selge sõnumi preemiaga

maintext:
EKI eestvedamisel juba kolmandat korda välja antava auhinna eesmärk on teadvustada Eestis selge ühiskondliku suhtluse väärtust ning tunnustada neid organisatsioone, kes edastavad avalikkusele oma sõnumit kõige selgemalt.
Võistlusele esitati sel aastal 137 tööd, mis on rekordarv ja mis näitab suurt huvi selge ühiskondliku infoedastuse vastu.
Gala toimub Energia avastuskeskuses ja seda juhib Urmas Vaino. Osalejaid tervitab ka võistluse selle aasta patroon Eiki Nestor.
Ürituse kava:
Kell 14 Avasõnad – patroon Eiki Nestor, Eesti Keele Instituudi direktor Tõnu Tender, võistluse korraldajad
14.20 Aino Piehl, Carrots or stickse – a dilemma for plain language promoters (inglise keeles)
14.40 Ülle Leis, Teadmise needus ja sibularõngaste sündroom
15 Hendri Laupmaa info disainimisest
15.30 Auhindade üleandmine


description: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

title: 10 olulist uudist, mida võiksid teada

maintext:
Põgenikust süürlane: imestan, kui lihtne see oli
Süüria pealinnast Damaskusest pärit Haysam saabus Rootsi 2014. aasta juunis, tema naine ning tema kaks tütart, üks 14- ja teine 15-aastane, tulid talle järele tänavu jaanuaris. Kui telepildi põhjal on paljudele tekkinud mulje, et rändekriisi haripunktis Euroopasse tulnud põgenikud on üldjuhul madala haridustasemega ja suudavad inglise keeles öelda vaid «I want to Germany» («Tahan Saksamaale»), siis Stockholmis Postimehega rääkinud reserveeritud Haysam on selle ettekujutuse täielik vastand.


description: Postimees on külas Türgi laevatehases, et uurida, kaugele on jõudnud uute parvlaevade ehitus.

title: Postimees Türgis: vaata, kaugele on jõudnud parvlaev Tiiu ehitus

maintext:
TS Laevad on kokku tellinud neli uut parvlaeva, millest kaks – Leiger ja Tiiu valmivad Türgi laevatehases Sefine ning ülejäänud kaks – Piret ja Tõll, Poola laevatehases Remontowa.
Möödunud nädalal selgus, et TS Laevade kinnitusel on pikisilmi Eestisse oodatud parvlaeval Leiger olulised puudused likvideeritud ning alustatud üleandmisprotsessi. Algselt loodeti, et Leiger saab liinile 1. oktoobrist, mil TS Laevad parvlaevade opereerimise Väinamerel üle võtsid, kuid nii paraku ei läinud.
Tiiul on tööd veel pooleli, mistõttu tuleb selle laeva üleandmist veel oodata. Millal see juhtuda võiks, ei ole veel teada.


description: Tallinna ringkonnakohtus olid täna arutlusel Autorollo kriminaalasja osapoolte kaebused juunikuisele otsusele.

title: Kaitsjad taotlesid Pentuse ja Roode õigeksmõistmist

maintext:
Kui Siim Roode ja Väino Pentuse kaitsjad taotlesid esimeses kohtuastmes süüdi mõistetud meeste õigeksmõistmist, siis ringkonnaprokurör Maria Entsik taotles Roodele määratud rahalise karistuse karmistamist.
Ringkonnakohtu pressiesindaja ütles Postimehele, et kohus kuulutab otsuse 1. detsembril.
Harju maakohus mõistis Väino Pentuse ja Siim Roode tänavu juunis Autorollo kriminaalasjas süüdi kõigis neile süüks pandud episoodides ning mõistis Pentusele tingimisi vangistuse ja Roodele rahalise karistuse.
Maakohus mõistis Pentuse süüdi OÜ Autorollo maksejõuetuse tekitamises, maksevõime olulises vähendamises ja püsiva maksejõuetuse süvendamises, raamatupidamiskohustuse rikkumises, võltsdokumendi kasutamises ja omastamises ning karistas teda tingimisi kahe aasta pikkuse vangistusega kolmeaastase katseajaga.
2010. aastal ettevõtte sisulise juhtimise üle võtnud Siim Roodele mõistis kohus OÜ Autorollo maksejõuetuse põhjustamise ja dokumendi võltsimise eest rahalise karistuse 7644 eurot.
Roode ütles vahetult pärast kohtuotsuse väljakuulutamist, et tema oma süüd jätkuvalt ei tunnista ning kavatseb otsuse kindlasti edasi kaevata. Väino Pentuse esindaja teatas pärast otsuse kuulutamist, et ka tema hinnangul ei saa süüdimõistva otsusega nõustuda.


description: India valitsus kiitis täna heaks süüdimõistetute üleandmise leppe, mis on eelduseks, et Indias vangi mõistetud laevakaitsjad saaksid kodumaale tulla.

title: India valitsus kiitis heaks vangide üleandmise leppe Eestiga

maintext:
Peaminister Shri Narendra Modi juhatusel koos olnud valitsus andis heakskiidu leppele, mis võimaldab toimetada vanglakaristust kandvad süüdimõistetud kodumaale lähemale oma peredele, kirjutab India ajaleht Business Standard.
India seadused lubavad sõlmida välisriikidega taolisi leppeid alates 2004. aastast. Seni on India sõlminud taolised lepped 28 riigiga.
Eesti valitsus kiitis Indiaga sõlmitava vangide üleandmise lepingu heaks juuli algul ning nüüd ootab leping India poole heakskiitu. Samas ei saa laevakaitsjaid lepingu alusel Eestisse tuua nii kaua, kuni nad endale määratud kohtuotsust vaidlustavad.
Eesti ja Briti laevakaitsjad kaebasid edasi neile relvadega riiki sisenemise eest mõistetud viieaastase vanglakaristuse jaanuari lõpus. Algselt pidi istung toimuma Tamil Nadu Ülemkohtu Madurai harus 1. juunil, kuid siis lükkus see kahe nädala võrra edasi ning 15. juunil lükati see uuesti edasi 5. juulile, mil kohtuistungit samuti ei toimunud.
India Tamil Nadu osariigi politsei arreteeris 2013. aasta 18. oktoobril piraaditõrjelaeva Seaman Guard Ohio 35 meeskonnaliiget, kelle hulgas oli indialaste, brittide ja ukrainlaste kõrval ka 14 Eesti kodanikku. Sama aasta detsembris esitati kogu kinnipeetud meeskonnale süüdistus ebaseaduslikus kütuse tankimises, ebaseaduslikus relvade käitlemises ja ebaseaduslikus territoriaalvetesse sisenemises.
Vahepeal mitu kohtuastet läbinud kohtuasja saatis India ülemkohus tagasi alama astme Tuticorini kohtusse, mis tegi oma otsuse 11. jaanuaril, määrates süüalustele relvadega riiki sisenemise eest viieaastase vanglakaristuse.


description: Kolmapäeva pärastlõunal jäi Saaremaal Vätta poolsaare lähedal kadunuks merele kalastama läinud 61-aastane mees. Otsingud eile tulemust ei andud ja meest leida ei õnnestunud.

title: Kalastama läinud mees jäi kadunuks

maintext:
Eile kell 14.41 sai merevalvekeskus teate, et Saaremaal Laheküla küla lähedal on kaduma jäänud hommikul merele läinud kalamees. Kell 14.45 saadi täiendav teave, et Vätta poolsaare lähedal on merel kummuli Kasse paat, kuid inimest paadi juures näha ei olnud, selgitas Politsei- ja piirivalveameti (PPA) pressiesindaja Ruth Vilusaar.
Juhtumile reageerisid Kuressaare politseijaoskonna merepäästjad, päästjad ja Pihtla vabatahtlikud. Päästjad ja vabatahtlikud leidsid Tirbi nina rannast kadunud mehe mütsi ja saapad. Kella 16 paiku liitus otsingutega ka PPA kopter. Otsingud lõpetati kell 18, meest leida ei õnnestunud.
Kuressaare politseijaoskonna juhtivpiirivalvur Tanel Nuudi sõnul võis esialgsetel andmetel õnnetuse juhtumisele mõju avaldada lainetus, mis võrkude kontrollimise ajal paadi ümber lükkas. «Hetkel on keeruline õnnetuse täpset põhjust öelda, aga sellele vaatamata, panen siinkohal siiski kõikidele südamele, et merele minnes oleks tagatud inimeste turvalisus ja tehtud kõik endast olenev, et õnnetusi vältida,» lisas Nuut.
Täna jätkatakse otsingutega paadi leiukoha piirkonnas kaldavaatluse ja tuukrite abiga. Otsingutega on liitunud kohalikud inimesed.


description: Saaremaa suurim spordisündmus jäi ilma suurest hulgast pealtvaatajatest ja peab nüüd lappima auku ürituse eelarves, kirjutab Saarte Hääl.

title: Saaremaa ralli jäi ilma suurest hulgast pealtvaatajatest

maintext:
Saaremaa rallil kolmanda koha saanud Rainer Aus ja Simo Koskinen polnud oma etteastega rahul. Seitsmendal kiiruskatsel tehti viga ja kaotati teine koht Miko-Ove Niinemäele. Koskinen teatas, et lõpetab karjääri, kuid Aus selles nii kindel polnud.
Postimehe otsepilt: Siim Plangi võitis esimest korda Saaremaa ralli
Sel nädalal pandi kodusele rallihooajale väärikas punkt ja kavas on juba järjekorras 49. Saaremaa ralli. Võitjaks tõusis Siim Plangi, kes edestas 54,7 sekundiga Miko-Ove Niinemäed. Plangi jaoks oli tegemist karjääri esimese Saaremaa ralli võiduga. Kolmas oli Rainer Aus, kes kaotas omakorda Niinemäele 7,4 sekundiga. Neljanda kiiruskatse järel hoidis esikohta Kaspar Koitla, kuid viiendal katsel sõitis ta rajalt välja ja katkestas. «Olen ülimalt rahul. Tulime siia sõitu nautima ja eesmärk oli selle aasta Eesti parimatel sammus püsida. Kukkus paremini välja ja võitsime,» ütles Plangi Postimehele. «Eks konkurentide ebaõnn mängis ka oma rolli, kuid ise tulime viperusteta lõpuni. Rehvid püsisid terved ja mõistus kaine.»


description: Politsei palus möödunud nädalal inimeste abi, et leida 16-aastast Kristiinat, kes ei naasnud maikuus pärast koduskäiku enam kooli ja kellega noorsoopolitseinik enam viimasel ajal ühendust ei saanud. Täna teatas politsei, et tüdruk on leitud ja nüüdseks on ta ka kooli naasnud.

title: Maikuust saati kadunud olnud 16-aastase tüdrukuga on kõik korras

maintext:
Politsei otsis 16-aastast Kristiinat alates maikuust, kui ta ei naasnud koduskäigu järel Maarjamaa hariduskolleegiumi Emajõe õppekeskusesse Tartumaal Kaagveres, teatas Põhja prefektuur 6. oktoobril.
Noorsoopolitseinikul õnnestus temaga vahepeal telefoni ja sotsiaalmeedia teel suhelda, kuid viimasel ajal ei olnud Kristiinaga siiski ühendust saadud ning ta polnud ka lastekodusse tagasi tulnud.
«Noorsoopolitseinik sai Kristiinaga ühendust ning temaga on kõik korras. Tänaseks on ta kooli naasnud,» teatas Põhja prefektuuri pressiesindaja täna pärastlõunal.


description: Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits tegi avalduse, milles kutsub teisi riigikogu liikmeid loobuma Kersti Kaljulaiu presidendiks valimisest esmaspäeval ja soovitab valida Eesti uueks riigipeaks Siim Kallas.

title: Kaljulaidile toetsusallkirja andnud Ernits kutsub hoopis Kallast presidendiks valima

maintext:
«[Seetõttu] teen ettepaneku Kersti Kaljulaidu presidendi ametisse mitte nimetada,» kirjutab Ernits avalduses, milles ta selgitab, et tema meelest ei ole nii kiirelt pärast valimiskogu nurjumist toimunud uue presidendikandidaadi leidmine ja esitamine õige.
«Ainuke võimalus leida täna Eestile pärispresident, on valida neist, kes tegid kaasa kogu kurnava kampaania, kellega Eesti inimesed said mitme kuu jooksul tuttavaks. Kas me tohime visata ja unustada ära kogu demokraatliku protsessi – nagu poleks seda olnudki – kokku võttes seda vaid sõnadega «saage üle, võitjaid ei olnud»,» kirjutab Ernits.
«Oleme täna püüdnud Eestile presidenti valida juba viiel korral. Kolmes voorus riigikogus ja kahes voorus valijameeste abiga. Võitjana väljus neist viiest voorust üks inimene – Siim Kallas. Seepärast oleks loomulik valida presidendiks just tema – valimiste sisuline võitja. Või vähemalt esitada ta esmaspäeval toimuvaks kuuendaks valimisvooruks teiseks kandidaadiks. Siis oleks tõepoolest tegemist presidendi valimistega, mitte määramisega,» leiab Ernits.
Tema hinnangul kiirustas riigikogu esimees Eiki Nestor liialt Kaljulaiu nime väljatoomisega ega andnud fraktsioondele aega temaga tutvuda.
«Samas, enne fraktsioonide kohtumist potentsiaalse kandidaadiga oli meie esimees Eiki Nestor juba andnud intervjuusid AK-s ja saatnud pressiteate. Igal pool kostis sõnum, et vanematekogu on teinud juba ettepaneku Kaljulaidile kandideerimiseks, ehkki tegelikku seisukohta polnud saanud selleks ajaks keegi reaalselt kujundada. Peale ettepaneku tegija enda. Ma käsitlen seda Nestori sooloprojektina, sest mulle teadaolevalt ei olnud ka sotsid ise sellise asjade käiguga sajaprotsendiliselt rahul,» märkis Ernits.
«Ma olen rääkinud kõikide fraktsioonide liikmetega. Paljud neist tunnevad täpselt samasugust hingematvat pettumust nagu mina ja nagu Eesti rahvas, kelle jaoks on demokraatlikud valimised kaotanud mõtte. Ka Kersti Kaljulaid ise mainis oma kirjas Eestimaa inimestele, et ükskõik, kes praegu uue tulijana presidendiks saab, on portselanpresident. Kersti, ära taha selleks saada!» ütleb Ernits, kes varasemalt kinnitab, et küsimus ei ole mitte Kaljulaiu isikus, vaid protseduuris.
«Ma olen juba aastaid tagasi rääkinud sellest, et Kerstist võiks saada president. Kuid täna ma leian, et riigikogu ei saa ametisse määrata Eesti Vabariigi presidenti nädal pärast kokkulepete kriisi,» rõhutas Ernits.
«Ühenädalast õnnetust ei saa venitada viieaastaseks katastroofiks. Ma olen kindel, et Kersti Kaljulaid saab presidendiametis hakkama, aga see, kuidas ta ametisse nimetatakse, mädandab Eesti poliitilist kultuuri. Praegu toimuv ei ole demokraatlik valimisprotsess, see on ametisse määramine. Nagu nõukogude ajal. Mina sellega kaasa minna ei suuda. Head kolleegid, riigikogu liikmed, tuleme mõistusele, ajame selja sirgeks. Vähemalt korraks,» lõpetas Ernits.
Reedel esitati Kaljulaid 90 riigikogu liikme allkirja toel presidendikandidaadiks. Allkirja andis ka Ernits.
Reformierakonna kandidaat Siim Kallas teatas laupäeval pärast valimiskogu, milles ta ei saanud presidendiks äravalimiseks piisavat toetust, et ei kavatse uuesti kandideerida.
Riigikogu erakorraline istung presidendi valimiseks algab esmaspäeval kell 13.