title: Rahvatantsurühm West avab tantsuhooaja

maintext:
Rahvatantsurühm West avab tantsuhooaja
Kui oled juba ammu mõelnud, et tahaksid rahvatantsu tantsida, esineda, uusi tutvusi luua, toimivat trenni teha, olla osakeseks Eesti rahvakultuurist ning nautida seda kõike fantastiliselt toredate inimestega, siis sea sammud esmaspäeval, 19. septembril kell 19 Haapsalu kultuurikeskuse rõdusaali, kus rahvatantsurühm West avab oma tantsuhooaja.
Tule üksi või võta sõber kaasa. Meie ootame sind!
Kui tekkis huvi, helista julgelt 5661 6070.
Vaido


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Vasalemmas võeti kokku rallisprindi hooaeg (1)
Toimetanud Kaire Reiljan
Marko Kukuskin võtis oma klassis nii Vasalemma võistluse kui ka hooaja. Foto Margus Kirs
Laupäeval toimunud Lyoness Vasalemma rahvasprindil jõudsid läänlased neljas võistlusklassis poodiumikohale.
Tänavusel viimasel sprindivõistlusel oli kümnes võistlusklassis stardijoonel 84 autot. Läänlastel, keda oli seitsmes võistlusklassis stardis 16, läks väga hästi. Oma võistlusklassi kõigis voorudes olid võitmatud Marko Kukuškin ja Kalle Kruusma.
V60+ klassis olid hooaja parimad selged juba enne võistlust, kuid siiski käis võidusõit viimase etapi viimaste meetriteni. Taaskord oli võidukas Toomas Lemberg, Hillar Kruusma ja Väino Tõkke ees ning samas järjestuses oli ka hooaja kokkuvõttes.
J-16 klassis esindasid läänlasi Jako Allika ja Cärolyn Soidla. Jakol tuli sõit sellel etapil hästi välja ja Vasalemmast tulemuseks teine koht. Aasta kokkuvõttes saavutas ta tubli 3. koha.
14aastane Cärolyn Soidla oli oma debüüthooajal stardis uue autoga, mis on erinevalt eelmisest VAZ 2105-st ,VW Golf ja esiveoline. Reedel sai ta autot proovida ja esimene võistlus oli kohe Vasalemma rajal, mis vigu ei andesta. Sõiduga jäi Cärolin igati rahule ja vigu ei teinud. Tüdruk oli võistlusel küll viimane, kuid hooaja kokkuvõttes tuli poistega rinda pistes igati tubli 9. koht 13 võistleja seast Lääne regiooni arvestuses. Kõige rohkem head meelt tegi aga noorukesele Cärolynile see, et ta oli kiirem nii mõnestki kogenumast sõitjast.
J-18 klassis, kus võistleb esimest hooaega Ranno Kristmann, oli stardis 7 sõitjat. Risto sai Vasalemmas 6. koha, kuigi esimeses voorus sõitis ta välja isegi 4. koha. Hooaja kokkuvõtteks oli Kristmann tosina võistleja seas 10..
2WD-v klassis oli stardijoonel kaks läänlast: Rauno Ollemaa ja Reio Lõhmus. Lõhmusele oli see esimene võistlus. Rauno Ollemaa sõitis päev läbi stabiilselt ja sai kõigis voorudes kolmanda aja, kuid lõpetas võistluse 4. koha ja hooaja 43 võistleja seas 7. kohaga. Reio Lõhmus oli Vasalemmas küll viimane, kuid sai kuhjaga kogemusi ja kokkuvõtteks 26. koha.
2WD-s klassis oli palju kaalul, sest nii meie mees Marko Kukuškin kui ka konkurent Andrek Põllumäel oli EALi sarjas võrdne summa ja Vasalemma võistluse võtja oli ka hooaja parim. Kukuškin ei jätnud midagi juhuse hooleks, vormistades võistluse võidu kahe esimese vooruga ja läks kolmandasse vooru lustima, võites ka selle. Talle kuulus 1. koht ka aasta kokkuvõttes.
Teisel läänlasel Valmar Gildenil purunes auto ja nii ei saanudki ta võistluselt tulemust. Hooaja kokkuvõttes sai ta 44 võistleja seas 5. koha.
4WD klassis oli stardis ka Kaido Saul, kes sel aastal on olnud hädas tehnikaga. 11 sõitja seas tuli tubli 8. koht.
SU klassis oli stardis 12 sõitjat, kellest 5 läänlast. Sõit tõotas tulla pingeline, sest viimasel kahel võistlusel oli pidurdamatusse hoogu sattunud hooaja keskel tehnilist ebaõnne kogenud varasem SU klassi liider Kalle Kruusma. Tal oli õrn lootus sarjavõit veel enda kasuks pöörata. Kui eelmistel võistlustel vormistas ta võidu kahe vooruga, siis nii läks ka seekord ja viimasesse, kolmandasse vooru sai ta vabalt lustima minna.
Esimeses voorus kaotas Kruusmale 19 sajandik sekundiga Egert Jakobi, kes teises voorus oli viies. Nii jäi Jakobil Raplamaa mehe Aivo Täpsiga jagada 2. ja 3. Koht. Vasalemma esikolmik seega Kruusma, Jakobi ja Täpsi. Eri sarjade kokkuvõttes jagunesid aga esikolmiku kohad ära Egert Jakobi, Kalle Kruusma ja Aivo Täpsi vahel.
Jonar Ilves ja Stern Ilves, kes osalenud üksikutel võistlustel, olid vastavalt 5. ja 7. ning Bruno Jakobi 10.
Kalle Kruusma
Tulemused:
Lyoness Vasalemma rahvasprint 2016 II:
Lääne regioon MV 2016:
Helmet Palmi mälestusvõistused 2016:
SU karikavõistlused 2016:
Videomaterjali:
Pildimaterjali:

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Kaja Lotmani asemele saab keskkonnaameti regioonijuhiks Sulev Vare
Tarmo Õuemaa
Sulev Vare.
1. oktoobrist ühendatakse keskkonnaameti Saare-Lääne-Hiiu regiooniga Pärnu- ja Raplamaa ning selle juhiks saab Haapsalust pärit Sulev Vare. Saare-Lääne-Hiiu regiooni senine juht Kaja Lotman asub ameti juhtkonna nõuniku kohale.
Oktoobrist on keskkonnaametil senise kuue regiooni asemel kolm – Põhja, Lõuna ja Lääne regioon. Lääne regiooni hakkavad kuuluma peale praeguse Saare-, Lääne- ja Hiiumaa ka Pärnu- ja Raplamaa.
Endine Haapsalu aselinnapea ja Lääne maavanem Sulev Vare juhtis siiani kaht keskkonnaameti regiooni: Pärnu-Viljandi ja 2014. aastast ka Harju-Lääne-Rapla regiooni.
„Keskkonnaametis oli juba mõnda aega kuue regiooni peale neli regioonijuhti. Kui tuli koondamisülesanne, otsustati, et vaadatakse regioonide piirid üle,” selgitas Sulev Vare reformi tagamaid.
Lääne regiooni jäävad Läänemaa, Saaremaa, Hiiumaa, Pärnumaa ja Raplamaa. Harju-, Järva-, Viljandi- ja mõlemad Virumaad ühendatakse Põhja regiooniks. Ülejäänud maakonnad saavad Lõuna regiooniks.
„Sulev Vare osutus valituks, sest tegemist on keskkonnasektoris pikaajalise, kümne aasta töökogemusega asjaliku, järjekindla, eesmärgile pühendunud töötajaga, kes on keskkonnaametis ennast tõestanud võimeka ja sihikindla juhina,” vahendas ameti pressiesindaja Sille Ader.
Vare kavatseb enese sõnul sättida oma töö nii, et jõuaks igasse regiooni maakonda. „Meil ei ole üht kindlat regiooni keskust, aga kontor on igas maakonnas,” ütles ta. „Olen seal, kus on vaja olla. Esmaspäevad näiteks Pärnus, edasi vajadusel Haapsalus, saartel, Raplamaal.”
„Olen vestelnud meie piirkonna senise looduskaitse juhtivspetsialisti Marju Eritiga ja Saaremaal asuva keskkonnakasutuse spetsialisti Raivo Kallasega. Valukohad on läbi räägitud ja võib öelda küll, et meil on enam-vähem samad arusaamad,” ütles Vare.
Kaja Lotman on oktoobrist keskkonnaameti juhtkonna nõunik looduskaitse alal. See ei tähenda, et töö viib päriseks Tallinna. „Sel tööl polegi eriti tähtis, kus istud. Töövaldkond on terves Eestis, teha saab seda igal pool. Kontor on seal, kus maha istun ja arvuti lahti teen,” ütles Lotman.
Looduskaitsenõuniku töö sisu on rahvusvaheline koostöö ja dokumentide analüüs, kuid kindlasti ka looduskaitsevaldkonna suhtluse parandamine. „Inimeste suhtumine looduskaitsesse ei ole kõige parem. Peab pingutama, et paremini suhelda näiteks maaomanikega,” ütles Lotman.
„Põhierinevus senisest tööst on see, et ma ei osale enam otsuste tegemises,” lisas ta.
Kaja Lotman juhtis keskkonnaameti Saare-Lääne-Hiiu regiooni 2009. aastast. „See ei ole amet, kus on suured eesmärgid, mille kohta saab pärast öelda, et need on nüüd täidetud. Ikka jooksev protsess,” sõnas Lotman. „Tähtsam märksõna on poollooduslike koosluste hooldamine, mille valdkonnas on õnnestunud palju teha. Põnevad olid suured planeeringud – raudteeplaneering ja elektriliini planeering, samuti Hiiumaa mereala planeering ja Saaremaa püsiühenduse planeering, mis küll on soiku jäänud. Oli suurte planeeringute aeg.”
Bioloogiharidusega Lotman ei salanud, et valis uue ameti sellise, mis oleks erialaselt huvipakkuvam. „Mulle küll meeldib mingil määral administreerimistöö, aga mitte nii suurel määral,” ütles ta.
Sulev Vare
Sulev Vare lõpetas 1985. aastal Tallinna tehnikaülikooli tööstuse planeerimise erialal.
Olnud Haapsalu aselinnapea, keskkonnaministeeriumi kantsler ja Lääne maavanem.
Enne keskkonnaametisse tööle asumist juhtis KMG Ehituse juhatuse, hiljem Rotermann Grupi juhatuse tööd.
2010. aastast on Sulev Vare juhtinud keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni ja 2014. aastast ka Harju-Lääne-Rapla regiooni.
Allikas: keskkonnaamet


maintext:
Eestisse saabunud kvoodipagulastest pole keegi riigist lahkunud
BNS
Sõjapõgenikud. Arhiiv
Kui Lätist on lahkunud peaaegu kõik Euroopa Liidu rändekava alusel rahvusvahelise kaitse saanud inimesed, siis Eestisse vastu võetud inimestest ei ole lahkunud keegi.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag kinnitas BNS-ile, et EL-i rändekava alusel Eestisse vastu võetud inimestest keegi lahkunud ei ole.
„Kõigile vastuvõetud inimestele/peredele on määratud tugiisik, neile on tagatud eesti keele õpe ja nad on läbinud kohanemisprogrammi. Tööturule sisenemist toetab töötukassa. Vastuvõetud inimeste seas on suur osa lapsi, kelle seast kõik kooliealised käivad koolis,” ütles Raag.
Läti on rändekava alusel vastu võtnud kokku 69 varjupaigataotlejat, kellest viis said pagulasstaatuse ja 18-le anti täiendav kaitse.
Läti telekanal LTV teatas esmaspäeval, et Euroopa Liidu ümberpaigutamiskava alusel rahvusvahelise kaitse saanud 23 inimesest on Lätist lahkunud 21.
Läti paigutab Euroopa Liidu rändekava aluse riiki saabuvad inimesed esmalt Mucenieki pagulaskeskusesse, kus menetluse korras otsustakse, mis staatuse nad saavad.
Eesti viib menetluse läbi enne, kui inimene riiki saabub. Eestisse saabudes toimetatakse nad kohe edasi neile määratud elupaika.
Esimesed kvoodipõgenikud saabusid Eestisse aprillis, tänaseks on Eesti Euroopa rändekava alusel vastu võtnud 47 inimest.


title: Lääne Elu

maintext:
Poks
Trennid E, K, N kl 17.30–19 põhikooli aeroobikasaalis.
Oodatud on 12–15 a vanused huvilised, sh tütarlapsed. Esimene trenn 5. septembril. Treeneritel 5. ja 3. tase, info: poksiklubi „Hapsal”, tel 501 0987 või ka endiselt 5564 9678.
Ülo Telgmaa


maintext:
Karilaid näeks Keskerakonna esimehe ja peaministrina Ratast
BNS
Jaanus Karilaid. ARVO TARMULA
Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid ütles ETV saates "Kahekõne", et kuigi Edgar Savisaart ei ole mõtet veel poliitiliselt maha matta, näeks ta erakonna eesotsas ja ka Eesti peaministrina Jüri Ratast.
"Edgar Savisaare eest seisan ma täna ja ka homme. Edgar Savisaar on inimene, kes on kahtlemata palju teinud. Ta on olnud meie üks esimesi peaministreid, ta on olnud linnapea ja on teinud poliitikat, mis eristub tänasest võimuliidu parempoolsest poliitikast. Edgar Savisaart ei ole kunagi mõttes poliitiliselt maha matta. Ma olen rääkinud hoopis muudest asjadest, et me peaksime erakonnas vastu võtma põhikirja, oma juhtimist paremaks muutma. Ja ma olen ärgitanud noori inimesi kandideerima erakonna esimehe kohale, ma olen nimetanud, et see võiks olla Jüri Ratas, aga see ei tähenda, et ma oleksin praegu kuidagi Edgar Savisaart praegu kiusamas," rääkis Karilaid saates.
Saatejuht Indrek Treufeldt viitas, et Jüri Ratas on öelnud, et ta ei taha mingisugust erakorralist kongressi ja uuesti erakonna esimeheks kandideerida. "Ma alles eile ja täna hommikul temaga rääkisin. Minu sõnadel on kate," vastas Karilaid.
Treufeldt meenutas ka Keskerakonna eelmist kongressi, kus Karilaid viimasel hetkel otsustas siseopositsioonist Edgar Savisaart toetama asuda. Toona kandideeris erakonna esimeheks Kadri Simson.
"Sel hetkel oli palju inimlikke põhjuseid. Edgar Savisaar oli tulnud välja koomast, väga raskest haigusest. Need kahtlustused, mis talle peale pandi ei olnud veel rullunud sellesse faasi, kuhu nad täna on jõudnud välja. Ma arvasingi sel hetkel, et pidigi kaitsma Savisaart. Ja Savisaarega tegime ka väga head koostööd selle esimese viie kuu jooksul," selgitas Karilaid.
Küsimusele, kui Karilaid oleks teadnud aastal 2015 neid asjaolusid, mida ta teab praegu erakonna juhtimise kohta, kas ta oleks siis käitunud teistmoodi vastas ta, et ta ei olnud tol hetkel veel Jüri Ratasega nii põhjalikult asjadest rääkinud.
"Juhul, kui ma oleks tõesti Jüri Ratasega nii põhjalikult vestelnud, nagu ma olen seda viimasel ajal teinud, siis võib-olla oleks Ratast juba tänaseks Keskerakonna esimees, aga selliseid üksikuid aspekte on täna eraldi väga raske hinnata," sõnas ta.
Karilaid rõhutas, et ta ei ole Savisaare vastane ja ei ole pooli vahetanud, vaid ta on ühtse Keskerakonna poolt.
"Suure tõenäosusega Keskerakond läheb varsti valitsusse. Kui me tahame minna riigikassat juhtima, siis me peame tegema oma koduõue korda ja praegu me pingutame, et teha oma koduõu nii korda, et meie maine ja usaldusväärsus on maksimaalne," leidis Karilaid.
"Mina arvan, et Jüri Ratas on valmis võtma peaministri rolli endale. See on tema jaoks suur eksam ja ma loodan, et ta saab sellega hakkama," lõpetas Karilaid.


authors:
Lääne Elu
Janar Sõber

maintext:
Laupäeval saab Lihulas näha head kreeka-rooma maadlust
Janar Sõber
1. oktoobril korraldab raskejõustikuklubi Leola Lihula gümnaasiumi spordihoones kuuendat korda kreeka-rooma maadluse mälestusvõistlused Gustav Vahari auks.
Võistlus on kasvanud aastatega suuremaks ja toimub kahel maadlusmatil. Võistluse sihtgrupis on noormaadlejad vanuses 2004. aastal sündinud ja nooremad, 2001. ja 1999. aastal sündinud ja nooremad. Kahes viimases vanuses toimuvad ka Eesti meistrivõistlused ja sarnaste tingimustega võistlustel osalemine on heaks õppimise kohaks.
Kokku on oodata üle 100 osaleja, tänaseks on end ülesandnud Kehtna, Pärnu, Kohtla-Järve, Tapa, Valga ja isegi Lätlased tulevad 10 poisiga.
Lisaks oma võimete võrdlemisele eakaaslastega on võistluse eesmärk mälestada esimest Läänemaalt pärit maailmameistrit Gustav Vaharit.
Gustav Vahar sündis 11. oktoobril 1879 Lihula vallas. 1903. aastal astus ta Georg Lurichi truppi ja hakkas elukutseliseks maadlejaks. 1907. a tuli ta Lissabonis elukutseliste maadlejate seas maailmameistriks. Lurichi truppi kuulus ta üle 11 aasta.
Võistlus saab toimuma tänu Kultuurkapitali Läänemaa ekspertgrupi, Lihula valla ja Lihula tarbijate ühistu toele.
Lisainfot saab klubi veebilehelt.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

title: Olari Taal sai maja vanalinnas valmis

maintext:
Olari Taal sai maja vanalinnas valmis (3)
Kristjan Kosk
Ärimees ja poliitik Olari Taali uhke maja Haapsalus Vee tänava endisel tenniseväljakul on valmis.
Taal ütles, et lasi maja ehitada endale ja seda välja rentima või müüma ei hakka. „Olen juba vana mees ja see on mulle hea ja rahulik koht,” lisas Taal.
Seda, millal ta majja sisse kolib, ta öelda ei osanud. „Eks neid raamatuid ja muid asju ole elu jooksul hulganisti kogunenud, et nende kolimine võtab omajagu aega,” ütles Taal.
Vast valminud majal on poolteist korrust ja üle 200 ruutmeetri. Taal põhjendas, et muinsuskaitse ei luba sinna ehitada ei ühe- ega kahekorruselist hoonet. „Maja ei tohi olla liiga kõrge ega ka liiga madal,” ütles ta.
Koduaknast avaneb Taalil merevaade siis kui puud on raagus.
Hoone arhitekt oli Vallo Valge. Maja hinda Taal avaldada ei soovinud.
Taalil on Läänemaal majapidamine ka Saunjas.
Fotod: Arvo Tarmula


title: Eesti majandus teises kvartalis kasvas

maintext:
Eesti majandus teises kvartalis kasvas
Kristjan Kosk
Allikas: statistikaamet
Täpsustatud andmetel suurenes Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2016. aasta II kvartalis võrreldes eelmise aasta II kvartaliga 0,8%, teatas statistikaamet.
II kvartalis oli SKP jooksevhindades 5,3 miljardit eurot. Sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud SKP suurenes II kvartalis eelmise kvartaliga võrreldes 0,5% ja 2015. aasta II kvartaliga võrreldes 0,6%.
Täpsustatud andmetel olid 2016. aasta II kvartalis Eesti majanduse suurimad pidurdajad energeetika, mäetööstuse ning kinnisvaraalase tegevuse tegevusalad. Energeetika tegevusalal kahanes kõikide energialiikide tootmine. Mäetööstuse tegevusala lisandväärtus langes põhiliselt põlevkivi kaevandamise vähenemise tõttu. Kinnisvaraalane tegevus jooksevhindades küll kasvas, aga hinnakasvu tõttu tegevusala lisandväärtus püsivhindades vähenes.
SKP kasvu panustas 2016. aasta II kvartalis enim info ja side tegevusala, mille lisandväärtus suurenes tänu programmeerimis- ja infotegevuste lisandväärtuse kiirele kasvule. Suure panuse SKP kasvu andsid veel põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük ning kaubandus. Kaubanduses kasvas enim jaekaubanduses loodud lisandväärtus, samuti suurenes hulgikaubanduse lisandväärtus.
Eesti majanduse suurima tegevusala, töötleva tööstuse lisandväärtus mõjutas SKP-d positiivselt. II kvartalis suurenesid enam kui pooled töötleva tööstuse tegevusalad. Neist suurimad kasvajad olid elektriseadmete, tekstiili- ja rõivatootmine, samas vähenes oluliselt metall-, elektroonika- ning mineraalsete toodete tootmine.
Kaupade ja teenuste eksport suurenes reaalarvestuses 4,1% peamiselt elektroonikatoodete, elektriseadmete ning puidu ja puittoodete väljaveo kasvu toel. Koguimport kasvas võrreldes eelmise aasta II kvartaliga hinnamõjusid arvesse võttes 8,8%, mis on viimase 14 kvartali suurim kasv. Kaupade ja teenuste importi suurendas enim elektroonikatoodete, mootorsõidukite ja metallide sisseveo kasv.
Netoekspordi osatähtsus SKP-s moodustas 2016. aasta II kvartalis 3,8%.
SKP kasvas aeglasemalt kui hõivatute ja töötatud tundide arv (vastavalt 2,0% ja 2,9%), seega vähenes kogumajanduse tootlikkus nii hõivatu kui ka tunni kohta. Töötaja kohta makstud hüvitised kasvasid tootlikkusest kiiremini ning tööjõu ühikukulu suurenes eelmise aasta II kvartaliga võrreldes 6,4%.
Sisemajanduse nõudlus tugevnes. Reaalarvestuses suurenesid sisenõudluse kõik komponendid peale valitsemissektori lõpptarbimiskulutuste. Elanike lõpptarbimiskulutused suurenesid 3,0%. Enim kasvasid elanike kulutused transpordile, toidukaupadele ja vabale ajale.
Kapitali kogumahutus põhivarasse kasvas 2016. aasta II kvartalis peale langust eelnevas 8 kvartalis hinnamõjusid arvesse võttes 5,4%. Enim suurenesid kodumajapidamiste investeeringud eluruumidesse, samuti mittefinantsettevõtete kapitali kogumahutus põhivarasse – hoonetesse ja rajatistesse ning masinatesse ja seadmetesse. Samal ajal valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse vähenes.


maintext:
Riigiprokuratuur: Tarankovi tapmine ei olnud juhuslik (1)
BNS
Tee mõrvapaika on politsei poolt suletud. Foto: Urmas Lauri
Riigiprokuratuur teatas, et Eesti allilma liidriks peetud Nikolai Tarankovi tapmine ei olnud juhuslik vägivalla akt ning andis mõista, et ilmselt tapeti Tarankov tulirelvaga, teatas BNS.
„Käesolevas kriminaalasjas on ohvrina tuvastatud Nikolai Tarankov. Praeguseks ajahetkeks kogutud tõendid osundavad asjaolule, et tegemist ei olnud juhusliku vägivalla ohvriks sattumisega, vaid toimepanija tegutses eesmärgiga tekitada surmavaid vigastusi just Nikolai Tarankovile,” ütles kriminaalmenetlust juhtiv riigiprokurör Vahur Verte pressiesindaja vahendusel BNS-ile.
Riigiprokuratuur ei soovinud uurimise huvides avalikustada tapmise täpsemaid detaile nagu surma täpne aeg või koht.
„Täpse surma põhjuse selgitab välja ekspertiis, seni kogutud esmased tõendid viitavad, et teo toimepanemisel võidi kasutada tulirelva,” lisas riigiprokurör Verte.
„Kahtlustatavana kedagi antud kriminaalasjas seni kinni peetud ei ole. Samas on tunnistajatena üle kuulatud erinevaid inimesi, sealhulgas ka inimene, kes surnukeha leidis,” teatas Verte.
Läänemaal leiti kolmapäeva pärastlõunal Eesti allilmaliidriks peetava Tarankovi surnukeha. Meest on peetud Eesti organiseeritud kuritegevuse ja selle katusorganisatsiooni ehk ühiskassa juhiks juba 1990-ndate aastate algusest saadik.
Riigiprokuratuur kinnitas, et on alustatud kriminaalmenetlust tapmist käsitleva paragrahvi alusel seoses sellega, et Läänemaal Saunja külas kõrvalisest kohast leiti kolmapäeva päeval meesterahva surnukeha. Kriminaalasja kohtueelset menetlust viib läbi keskkriminaalpolitsei ning juhib riigiprokuratuur.


maintext:
Kaljulaid: kavatsen kiiresti hakata kohtuma Eestimaa inimestega (2)
BNS
Fraktsioonide valdava toetuse saanud presidendikandidaat Kersti Kaljulaid kinnitas, et kavatseb esimesel võimalusel hakata kohtuma Eestimaa rahvaga, et tutvustada ennast ja oma vaateid.
Kaljulaid tunnistas, et kuigi kolmapäevased kohtumised fraktsioonides olid konstruktiivsed, esines ka eriarvamusi ja mitte vaid Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonis. “Kuid mul on hea meel, et saime kõikides küsimustes ausalt ja avameelselt vestelda. Olen tänulik kõikidele selle toetuse eest. Olen veennud riigikogu liikmeid, nüüd jääb minu ülesandeks veenda ka ülejäänud Eesti rahvast,” ütles Kaljulaid kolmapäeval riigikogus ajakirjanike ees.
Enda tutvustamiseks soovitas Kaljulaid esmalt inimestel lugeda tema kirjutisi. “Olen tänavu kirjutanud kolm teksti, mida saab lugeda minu isamaaliseks kõneks,” märkis Kaljulaid, tõdedes, et kiirel ajal on inimestel võibolla keeruline süveneda pikkadesse tekstidesse, kuid just nii on võimalik temaga kõige kiiremini tuttavaks saada.
“Kui esmaspäeval läheb kõik hästi, siis kavatsen ka ise jõuda kiiresti Tallinnast kaugemale. Loodan, et saame omavahel hästi jutule,” lisas Kaljulaid.


title: Detailplaneeringu algatamise teade

maintext:
Detailplaneeringu algatamise teade
Haapsalu Linnavalitsus teatab, et Haapsalu Linnavalitsuse 21.9.2016 istungil algatati otsusega nr 581 Haapsalus Kaluri tn 34 ja 34a kruntide detailplaneering, kinnitati lähteseisukohad ja jäeti algatamata keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Planeerimisele tulevad munitsipaalomanduses krundid pindalaga 9963 m2. Vastavalt kehtivale üldplaneeringule kavandatakse alale ravimudasadama rajamist. Samuti planeeritakse maa-ala kasutust väikepaatide randumis- ja hoidmiskohana jms.
Kuna planeeringu algatamisega ei kavandata tegevusi, mis oleks olulise keskkonnamõjuga KeHJS § 33 lg 1 p 3 mõistes, samuti ei sisalda detailplaneeritav tegevus KeHJS § 6 lg 2 loetletud tegevusvaldkondi, mille puhul tuleb kaaluda keskkonnamõju strateegilise hindamise vajadust, otsustati mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.


maintext:
Marina Kaljuranna avaldus: ma seisan kaljuna Eesti eest (1)
Marina Kaljurand, kes teatas täna, et loobub välisministri kohast ja kandideerib presidendiks, saatis oma kampaaniajuhi Andreas kaju vahendusel pöördumise Eesti rahvale.
Armas Eesti rahvas, head sõbrad!
Olen otsustanud, et küsin endale valimiskogu liikmete toetust, et kandideerida Eesti Vabariigi Presidendiks.
Viimase nädala jooksul, pärast Reformierakonna juhatuse enamuse otsust mind valimiskogus mitte toetada, olen sügavalt mõelnud, mida ja kuidas edasi. Milline oleks see tee, mis ei viiks mind vastuollu minu isiklike põhimõtetega. Mul ei ole kombeks valida kergemat teed. Ma ei karda vastutust ega pole selle eest kunagi põgenenud. Kuigi raskeid hetki on olnud. Nagu meil kõigil.
Võtsin enda jaoks lõppeva nädala jagu mõtlemisaega ja olen selle aja jooksul saanud uskumatult palju julgustust: telefonitsi ja meilitsi, Setust ja Saarest, väga erinevatelt inimestelt. Sealhulgas ka valijameestelt, kes väljendasid valmisolekut seada mind valimiskogus üles presidendikandidaadina.
Kõige selle eest tahan öelda: suur, suur aitäh kõigile toetajatele üle Eesti. Teie seas on nii omavalitsuste kui ka kultuuri-, äri-, hariduse-, spordi-, põllumajanduse ja teiste elualade esindajaid, sealhulgas ka Riigikogu liikmeid. Teie hulgas on eri päritoluga ja emakeelega inimesi, noori ja vanu, mehi ja naisi. Teid ühendab see, et te loodate ja usute minusse. Järelikult pean ka mina uskuma, töötama ja veel kord töötama selle nimel, et seda usaldust, mis meil tekkinud on, õigustada. Tänu teile on minu senine teekond olnud erakordselt inspireeriv ja edasiseks jõudu andev. Tänu teile võin ma öelda, et rahva arvamus loeb, sest ainult tänu teile olen ma täna seal, kus ma olen. Ma tänan teid kogu südamest.
Ühtlasi esitasin täna peaministrile tagasiastumisavaluse välisministri ametikohalt. Olen veendunud, et ei ole õige jätkata välisministrina Reformierakonna juhitavas valitsuses, samal ajal konkureerides Reformierakonna kandidaadiga. Ma loodan, et välisteenistus saab väärika ja pühendunud ministri.
See otsus ei olnud lihtne, sest saan aru vastutusest, mis kaasneb välisministri tööga. See samm oli raske ka isiklikel põhjustel. Täna lõpeb minu enam kui 25-aastane välisteenistus, mis on olnud minu töö, minu hobi, minu kutsumus, minu elu. Aga ma ei saa minna vastuollu oma südametunnistuse ja põhimõtetega.
Mis kallutas mind sellist otsust tegema?
Esiteks – see lai toetus, mida erinevad inimesed sõltumata rahvusest, soost või erakondlikust kuuluvusest on mulle kuude kaupa väljendanud, ei ole lihtsalt üks meeldiv tänukiri või auhind, see on ka kohustus ja vastutus. Kandideerimata jättes petaksin kõiki neid, kes usuvad minusse ja loodavad, et saan mõjutada Eesti tulevikku just selles suunas nagu soovivad ja ootavad Eesti inimesed. Ma ei peta neid, kes minusse usuvad.
Teiseks – valimine ja valituks saamine on vaba ühiskonna alus. Kandideerides kinnitan ma nii endale kui Eestile, et me oleme oma otsustes vabad. Selle põhimõtte mõistmine ei ole alati paraku nii üldarusaadav, kui tahaks uskuda. Meenutagem 2006. aasta presidendivalimisi, mil üks juhtiv poliitik soovitas kultuuriinimestel ja kodanikel oma liistude juurde jääda. Andes mõista, et nende liistude hulka ei kuulu valimises ja valituks saamises osalemine. Kodanikud ja valijamehed ähvardusest ei hoolinud, vaid rakendasid oma kodanikuõigusi. Ähvardamisega demokraatiat ei tehta.
Kolmandaks – olen tänaseks tõesti sõltumatu kandidaat, kuna minu taga ei seisa mitte ühtegi erakonda. Küll aga inimesed pea kõikidest erakondadest ja maailmavaadetest. Usun, et minu kõrval saavad seista kõik need, kes on väsinud lõpututest vastandumistest. Võin piltlikult öelda, et minu erakond on minu toetajad.
Neljandaks – näen ja tunnen vajadust suurema ja kõikehõlmavama ühiskondliku dialoogi, kaasamise ja koostöö järele. Mulle on kohtumistel korduvalt öeldud, et presidendilt oodatakse oskust ja soovi kõnetada erinevaid ühiskonnarühmi, erinevate muredega ja erinevaid emakeeli kõnelevaid inimesi, ka neid, kes on jäänud elu hammasrataste vahele. Ma olen valmis seda tegema, ma soovin seda teha ja ma oskan seda teha. Minu elu ja töö on suuresti seisnud oskuses märgata, kuulata, selgitada ning lahendusi leida, ka kõige keerulisemates olukordades. Ma ei lakka ka presidendina olemast Marina. President ei saa elada väljaspool meie igapäevast elu. Presidendi hääl ei tohi olla eliidi hääl.
Viiendaks – me elame keerulisel ja rahutul ajal ning ei ole oodata, et rahvusvaheline olukord lähiajal oluliselt muutuks. Kokkulepitud julgeolekukorraldus on pideva surve all, rahvusvahelist õigust püütakse väänata ja moonutada. Me elame maailmas, kus on üle 60 miljoni põgeniku. Me elame olukorras, kus terrorism ja ekstremism püüavad hirmutada meid ning muuta meie elu ja väärtushinnaguid. Me elame ajal, kui inimesed ei tunne ennast alati turvaliselt ja kindlalt ning muretsevad tuleviku pärast.
Sellisel ajal peab Eesti riigipeaks olema inimene, kes ei page probleemide eest. Riigipea peab seisma Eesti rahvuslike huvide eest, ja ka teadma, kuidas ning kellega koos seda teha. Sõprade ja liitlastega koos oleme tugevad, üksi ja määramatusest tuge otsides osutuma nõrkadeks. Eesti on minu ja meie ainus kodu. Olen kogu elu, ka kõige raskematel hetkedel teadnud ja tundnud, et olen koos Eestiga ja tahan olla koos Eestiga. Ma seisan kaljuna Eesti eest.
Minu otsus on tehtud. Edasine sõltub valijameestest ja -naistest. Soovin teile julgust teha selline valik, nagu just teie paremaks ja õigemaks peate. Soovin, et juhinduksite valiku tegemisel oma südametunnistusest ja soovist valida Eestile parim president.
Hea valimiskogu liige – ma soovin ja palun teie toetust: kui te olete valmis mind toetama ning kui ma ei ole veel teieni jõudnud, siis palun andke endast märku.
Olen valmis kõigiga kohtuma ja rääkima.
Nii nagu seni ja nii nagu edaspidi.
Marina Kaljurand


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

maintext:
Lääne Elu paberleht teisipäeval, 6. septembril
Kaie Ilves
Kullamaa kaebab valitsuse riigikohtusse
Kullamaa volikogu kaalub reedel, kas esitada riigikohtusse taotlus algatada põhiseaduslikkuse järelevalve ja tunnistada osa haldusreformi seadust kehtetuks.
Ridala vald tahab hakata kasse sundkorras kiibistama
Selle aasta jooksul on Ridala vald maksnud hulkuvate kasside püüdmise ja hoidmise eest varjupaigale 2000 eurot rohkem kui mullu terve aasta eest kokku.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Vahejuhtum sadamas: tüürimees ei ole kaldal jumal
Urmas Lauri
Piletikontrolöri raadiotelefoni kaudu andis parvlaeva tüürimees sadamas pildistanud ajakirjanikule korralduse lahkumiseks. Foto: Urmas Lauri
Teisipäeva pärastlõunal käskis parvlaeva St Ola tüürimees Lääne Elu ajakirjanikul sadamas pildistamine lõpetada.
„Mida kurat ta siin pildistab! Kes lubas? Aja ta minema!“ kostus autosid laevale suunava kontrolöri raadiotelefonist.
„Peate siit kohe lahkuma,“ ütles kontrolör ajakirjanikule. „Miks?“ küsisin vastu. „Tüürimees käskis,“ lausus mees.
Nii Saaremaa Laevakompanii kui ka Väinamere Liinide juhatuse liige Anu Hiiuväin ütles Lääne Elule, et nemad ei ole sadamas pildistamise keelamiseks mingit korraldust andnud.
Sadamas pildistamiseks tuleb sadamakaptenilt luba küsida, laevakaptenid ja tüürimehed kaldal toimuvat kamandada ei saa.
Rohuküla sadama direktor Riho Sõrmus, mees, kes vastutab ka Heltermaa, Sõru ja Sviby sadama toimimise eest, ütles, et tavaliselt küsitakse nii pildistamiseks kui ka filmimiseks tema käest luba.
„Kui midagi juhtub, vastutan ju mina,“ selgitas Sõrmus. „Kui sina sadama territooriumil pildistad ja näiteks auto alla jääd, vastutan sinu elu eest mina.“
„Tüürimehel pole mingit õigust! Tema ei saa [sadama territooriumil] kamandada,“ ütles Sõrmus. „Ta oleks pidanud pöörduma minu poole.“


maintext:
Üksi elavat pensionäri toetatakse 115 euroga aastas
BNS
Valitsus kiitis heaks ja saadab parlamendile sotsiaalhoolekande seaduse ja riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise eelnõu, mille järgi hakatakse üksi elavale vanaduspensionärile maksma kord aastas 115 eurot.
Toetust hakkavad saama inimesed, kes on enne toetuse väljamaksmist elanud kuus kuud üksi. Andmed võetakse rahvastikuregistrist perioodi 1. aprill kuni 30. september kohta ning toetus makstakse välja oktoobrikuus. Valitsus teeb ettepaneku kehtestada toetus inimestele, kelle pensioni suurus on väiksem kui 1,2 kordne keskmine pension.
Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid selle määrab sotsiaalkindlustusamet pärast andmete kontrollimist.
Toetuse maksmisel ei arvestata, kas vanaduspensioniealine inimene töötab või ei tööta, samuti ei arvestata talle makstavaid muid sotsiaaltoetusi ja tulusid. Töine tulu jäetakse arvestamata selleks, et soodustada vanaduspensionieas töötamist, seal hulgas osalise koormusega. Pensionäritoetust ei maksustata tulumaksuga ja makstud toetust ei arvata toimetulekutoetuse arvestamisel sissetulekute hulka.
Seaduse jõustumisega kaasnevate kulude katmiseks on riigieelarves ette nähtud suurusjärk 10 miljonit eurot.
Seaduse planeeritav jõustumise aeg on 1. jaanuar 2017.


title: Hanila valib homme valijamehe

maintext:
Hanila valib homme valijamehe
Kaie Ilves
Kas Hanilast läheb presidenti valima volikogu esimees Mardi Leiumaa (paremal) või keegi teine, pole esialgu veel teada. Arhiiv
Sel nädalal valib valimiskogusse oma esindaja kuus Läänemaa volikogu. Hanila volikogu tuleb kokku homme, Lihula ja Martna volikogu neljapäeval.
Nõva, Kullamaa ja Lääne-Nigula volikogu tulevad kokku reedel.
Tuleval teisipäeval koguneb Ridala ja reedel Haapsalu ja Vormsi volikogu.
Reede, 16. september on viimane päev otsustada, sest 17. septembriks peab valijamees olema teada.
Valijameeste kogu valib Eestile uue presidendi 24. septembril Estonia kontserdisaalis.
Valijameeste kogusse kuulub 101 riigikogu liiget ja 234 kohaliku omavalitsuse esindajat. Läänemaalt sõidab presidenti valima kümme valijameest, igast volikogust üks. See, kui palju valijamehi omavalitsus välja paneb, sõltub omavalitsuse suurusest. Näiteks Tallinnast läheb valimiskokku kümme, Tartust neli valijameest.
Läänemaalt on üks valijamees juba valitud – Noarootsi vallast läheb valimiskogusse vallavolikogu liige Vladimir Belovas (Keskerakond).


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Praamipiletite eest saab nüüd maksta ka mobiiliga
Toimetas Lemmi Kann
Foto: arhiiv
Alates septembrist on Telia ja Diili klientidel võimalik TS Laevad OÜ uues piletimüügikeskkonnas www.praamid.ee tasuda parvlaevade piletite eest mobiiliarvega, teatas Telia Eesti.
Piletite ostmisel tuleb järgida müügikeskkonna juhiseid ja valida makseviisiks mobiilimakse. Parvlaevade piletite eest mobiilarvega tasumine on võimalik Telia ja Diil lepingulistel era- ja äriklientidel ning kõnekaartide kasutajatel.
Suurklientidest ehk ärikliendi lepingu sõlminud tööandja telefoni kasutajad saavad teenust kasutada, kui tööandja on Telia iseteeninduses andnud vastava õiguse või on tellinud Era-arve teenuse.
Parvlaevade piletite ostmisel kehtib päevalimiit 50 €.
Ostutehingu maksumusele lisandub Telia mobiilsideteenuse teenustasu 0,32 € (km-ga; 0,27 € km-ta).


title: Kiltsi lennuvälja angaaris põles prügi

maintext:
Kiltsi lennuvälja angaaris põles prügi
Toimetas Lemmi Kann
Neljapäeval, 8. septembril kell 12.43 sai häirekeskus teate tulekahjust Ridala vallas Kiltsi külas. Teataja sõnul oli tuli lahti Kiltsi lennuväljal ühes angaaris ja lähedal viibinud inimesed olid juba hakanud oma jõududega põlengut kustutadama.
Kui päästjad sündmuskohale jõudsid, selgus, et hoones põles umbes paari ruutmeetri jagu prügi.
Päästjad kustutasid tulekahju.


maintext:
Keskkonnaministeerium plaanib ulukifarmide kaotamist
BNS
Marko Pomerants. Foto: Arvo Tarmula
Keskkonnaministeerium saatis ministeeriumitele ja huvigruppidele arvamuse avaldamiseks looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse, kus tehakse ettepanekud kaotada ulukifarmid ja lihtsustada asjaajamist.
"Täna on ulukifarmide peamiseks probleemiks Eesti territooriumi loodusmaastike aiaga piiratud aladeks jagamine ja sellega metsloomade liikumisteede piiramine," ütles keskkonnaminister Marko Pomerants ministeeriumi pressiesindaja teatel.
"Tarastamispraktika laiem levik oleks juba väga oluliseks ohuks Eesti liigirikkusele. Küsimus on ka selles, millist jahindusmudelit me omaks peame – tänaseni oleme järginud pigem Põhjamaadele omast jahikuvandit: ulukite küttimist vabas, metsikus looduses. Ka meie jahiseadus sedastab, et jahimaa on uluki vabaks olemasoluks olev ja jahipiirkonnaks sobiv ala. Sellele vastandub Kesk-Euroopa oma ohtrate ulukiaedadega, kus on lihtne endale sobiv trofeeloom küttida,“ sõnas minister.
Seaduse uuenduste oluliseks põhimõtteks on ka tegeleda murekohtade ennetamise, mitte tagajärgedega. „Muuhulgas tahame, et maaomanikul oleks võimalik saada oma maal leiduvatest ja potentsiaalselt piiranguid tekitavatest loodusväärtustest parem ülevaade kui seni. Plaanis on suurendada ka kaitsealuste loomade tekitatud kahju ennetuseks tehtud kulutuste piirmäära,“ ütles Pomerants.
Pärast ministeeriumite ja huvigruppide tagasisidet alustab keskkonnaministeerium looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu koostamist. Uuenenud seadus on kavandatud jõustuma 2017. aasta kevadel.
"Kuulutasin 2016. aasta looduskaitse ja inimeste teineteisele lähendamise aastaks. Looduskaitseseaduse muudatusega tahame tuua looduskaitse inimesele lähemale, muutes reeglid selgemaks ja andmed paremini kättesaadavaks. See kõik võimaldab kaitsta loodust viisil, mis hoiab head tasakaalu inimese ja looduse vajaduste vahel," sõnas Pomerants.


maintext:
Leedo surub piletimüügi homsest soojakutesse
Kristjan Kosk
Mandri ja saarte vahel teenindab reisijaid kuni uute parvlaevade saabumiseni üle 40 aasta vana parvlaev St. Ola. Foto: Urmas Lauri
Oktoobri esimestel päevadel müüb TS Laevad Rohuküla, Heltermaa, Virtsu ja Kuivastu sadamas pileteid ajutistest soojakutest.
Riigifirma Tallinna Sadam tütarfirma TS Laevad võtab 1. oktoobri südaööl Vjatšeslav Leedo firmadelt üle mandri ja Saaremaa ning Hiiumaa vahelise parvlaevaliikluse opereerimise.
Põhjus soojakute püstitamiseks peitub selles, et kuni 1. oktoobri südaööni opereerib sadamais Leedo firma Tuule Reisid. Alles pärast südaööd hakkab Leedo firma asju pakkima ja pinda uuele operaatorile vabastama. Enne 1. oktoobrit Leedo uut operaatorit äripinnale ettevalmistusi tegema ei luba.
Kuna uue operaatori sissekolimine ja uue piletisüsteemi käivitamine ei käi üleöö, on TS Laevad sunnitud kasutama ajutist lahendust soojakute ja lisatöötajate palkamise näol. „Oluline on, et reisijail oleks mandri ja saarte vahet reisimisega võimalikult vähe segadust,” ütles TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar Lääne Elule.
Rohuküla ja Heltermaa sadama direktor Riho Sõrmus selgitas, et soojakuid tuleb mõlemasse sadamasse arvatavasti kaks ja need paigutatakse vahetult sadamakassade ette. Tõkkepuud ja sadamakassa ruumid ise kuuluvad sadamate haldamisega tegelevale riigifirmale AS Saarte Liinid. TS Laevad loodab kassad soojakuist sadamakassadesse üle viia võimalikult kiiresti.
Leedo tegevus on arusaadav
TS Laevade juhatuse liige Kaido Padar ütles, et saab Leedost aru, miks ta ruume viimase minutini kinni hoiab. „Ta tahab ikkagi väärikalt lõpetada,” ütles Padar.
Padar rääkis, et ajutised soojakud, kust hakkavad TS Laevad pileteid müüma, jõuavad sadamaisse reede õhtul. „Reede hilisõhtu on meile kõige kiirem aeg, sest siis peame soojakud ajutisteks kassadeks valmis seadma,” ütles ta. Ta lisas, et soojakute kassadeks seadistamise protsess on neile selge ja sellele kulub kuni neli tundi. Punkt kell 00.00 peab TS Laevad müüma pileteid tõrgeteta ja sadama maa-alal liiklust korraldama.
Viimane laev väljub nii Heltermaa kui ka Rohuküla sadamast reede õhtul kell 22.15. Tõenäosus, et keegi tuleb pärast südaööd sadamasse piletit ostma, on väike. Laupäeva hommikul sõidab parvlaev välja 6.30. See annab uuele operaatorile lisaaega oma tööd sadamais koordineerida. Virtsu ja Kuivastu liinil väljub reedel viimane parvlaev kell 23.59. Laupäeva hommikul on esimene väljumine kell 5.35.
Padar ütles, et soojakuist loodetakse sadamakassadesse ümber kolida kolme või nelja päeva jooksul. Et kõigi nelja sadama opereerimine läheks õlitatult, võib aega minna paarist nädalast kuni ühe kuuni.
30 ajutist töötajat
Ootamatute olude lahendamiseks on TS Laevad palganud nelja sadamasse kokku 30 lisatöötajat kuupikkuste töölepingutega. Nende ülesanne on korraldada sadamas liiklust ja vajadusel nõustada ning suunata reisijaid. Padar selgitas, et eriti esimestel nädalatel peame ootamatusteks valmis olema. Padar tõi näite, et lähiajal lubab tuulist ilma ja kui piletimüügisüsteemid peaksid elektrikatkestuse tõttu rivist välja minema, saab sadamas tööd füüsiliselt edasi korraldada. „Parem olgu kaks meest üle kui üks puudu,” ütles Padar.
Padar kinnitas, et kõik need Tuule Reiside töötajad, kes on soovi avaldanud, saavad sadamais tööd jätkata TS Laevade koosseisus.
Peale opereerimise sadamais võtab TS Laevad oktoobris üle ka mandri ja saarte vahelise püsiühenduse korraldamise. Juba enne oli teada, et mitte ükski neljast tellitud uuest parvlaevast ei jõua 1. oktoobriks liinile. Püsiühenduse käigushoidmiseks ostis TS Laevad Leedolt 4 miljoni euroga parvlaeva Regula. Samuti on uus operaator sõlminud lepingu parvlaevade Hiiumaa, St. Ola ja Harilaiu rentimiseks.
Parvlaevad Leiger ja Tõll peaksid asuma liinile oktoobri teises pooles, Tiiu novembris ja Piret hiljemalt jaanuaris.


authors:
Lääne Elu
Riina Tobias

maintext:
Ühisgümnaasiumi õpilased korraldavad tuleviku olümpiamängud
Riina Tobias
ERAKOGU
21. septembril korraldavad kolm Läänemaa ühisgümnaasiumi 11. klassi õpilast Haapsalu lossihoovis kooliperele tuleviku olümpiamängud.
Üks korraldajatest Sirle Küünarpuu rääkis, et tuleviku olümpiamängude korraldamise mõtte andis kehalise kasvatuse õpetaja Leelo Paju, kui kevadel käisid õpilased Tartus spordimuuseumis kohtumas jooksja Rasmus Mägiga ja teiste olümpialastega.
"Seal räägiti olümpiaga seonduvaist asjadest ja õpetaja ütles, et võiks oma koolis ka olümpiamängud teha," rääkis Küünarpuu.
Et õpilased peavad õppeaasta jooksul läbi viima ühe praktilise töö ja seda kevadel kaitsma, võtsid Sirle Küünarpuu, Kaitlyn Lääts ja Viktoria Tutuko õpetaja mõttest kinni.
"Idee tuli sellest, et maailm areneb, ja kui mõelda loominguliselt, siis võiks teha kõike uutmoodi," selgitas Küünarpuu tuleviku olümpiamängude mõtet. Nii on ühisgümnaasiumi mängudes tegevad tulnukad ja androidid.
Iga klass mõtleb mängudeks omale nime ja osaleb n-ö linna või riigina. Kavas on näiteks vanade telefonide visked läbi olümpiarõngaste, hüpped hiidsussidega, vehklemine, ufode teatevõistlus ja autode vedu.
"Tahtsime saada ka elektriautosid, aga ei õnnestunud," ütles Küünarpuu.
Näidisaladeks on sõidud segway'dega ja monoratastega.
Tuleviku olümpiamängud avatakse olümpiatule süütamisega gümnaasiumi spordiplatsil ja rongkäiguga lossihoovi. Vihma korral toimuvad mängud Wiedemanni spordihoones.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Haapsalu linn tahab ehitada uue põhikooli Nikolai kooli asemele (3)
Lehte Ilves
Linnavalitsus tahab ehitada uue põhikooli Nikolai kooli asemele, maja kolledži osa see projekt ei puuduta. ARVO TARMULA
Haapsalu linnavalitsus muudab haridusministeeriumi soovitusel oma varasemat plaani ja rajab uue põhikooli Nikolai kooli asemele. Varasema kava kohaselt tahtis linnavalitsus põhjalikult remontida Kuuse tänava koolimaja.
Nikolai kooli kasuks oli mitu argumenti. Lihula mnt 12 kinnistu paikneb Haapsalu linna staadioni ja spordikompleksi vahetuses läheduses, nii et õpilased ei pea kehalise kasvatuse tundi minekuks sõiduteed ületama. Kuuse tänava koolimajja võimlat ei kavandatud, kehalise kasvatuse tunnid pididi toimuma spoordihoones ja staadionil.
Lihula mnt 12 kasuks räägib ka hea ligipääs, liiklusohutuse poolest saab paremini korraldada liiklemist ja parkimist. Positiivne on, et uue hoone ehituse ajal ei katke õppetöö Haapsalu põhikoolis Kuuse 1, linn ei pea tegema lisakulutusi ajutiste õppepindade rentimiseks/kohandamiseks. Uue koolihoone ehituse ajal on lastele tagatud tavapärane õppetöö rütm.
Uue koolihoone puhul saab ehitada koolimaja, mis arvestab haridusministeeriumi soovitust vähendada veelgi uue koolimaja mahtu. Ministeeriumi hindamiskomisjoni hinnangul peaks koolimaja tulema 1000 ruutmeetri võrra väiksem kui Kuuse tänavale kavandatud maja ehk 7,28 m² õpilase kohta. Linnavalitsus märgib oma pressiteates, et need on väga tähtsad komponendid positiivse rahastusotsuse saamisel.
Haapsalu linnapea Urmas Suklese sõnul saab linn ehitada soovitatud suurusega koolimaja 5 miljoni euroga, see on maksimaalne summa, mis on võimalik riigilt toetuseks saada.
“Sel puhul kindlustab linn probleemideta uue koolihoone ehitamise omafinantseeringu," ütles Sukles.
Haapsalu linnavalitsusel on aega taotluse muutmiseks 23. septembrini. Haridus- ja teadusministeeriumi hindamiskomisjon teeb rahastusotsuse aasta lõpuks.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Rahvusvaheline muusikapäev toob tasuta kontserte ka Läänemaale
Toimetanud Urmas Lauri
Laupäeval, 1. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist muusikapäeva ja selle puhul leiab üle kogu Eesti aset suurejooneline muusikapäeva kontserdiprogramm.
„Fookus on peamiselt klassikalisel muusikal, aga kuulda võib ka pärimust ja jazzi,“ ütles muusikapäeva trüki- ja sotsiaalmeedia juht Nele Volbrück. Enam kui 150 kontserti leiab aset nii linnas kui ka maal, rohkem ja vähem ebatavalistes kohtades. Kõik kontserdid on kuulajale tasuta ning ükski maakond ei jää tähelepanuta.
Läänemaal toimuvad kontserdid Haapsalu neuroloogiline rehabilitatsioonikeskuses, Haapsalu raudteejaamas, Uuemõisa mõisas, Lihula kultuurikeskuses, Dirhami külalistemaja konverentsisaalis ja Risti põhikooli esisel platsil.
Läänemaal astuvad üles Kristjan Kannukene ja Henri Zibo ning Kaitseväe orkester dirigent Peeter Saani juhendamisel.
Rahvusvaheline Muusikapäev
1. oktoober on Rahvusvaheline Muusikapäev. Eesti Muusikanõukogu korraldab sel puhul 2013. aastast suurejoonelist tasuta kontsertide programmi, mille raames kõlab ühel päeval elav muusika üle terve Eestimaa. Muusikapäev tutvustab muusikuid ja pakub vahetuid muusikaelamusi. Kontserdiprogramm kutsub märkama muusika rolli ja olulisust meie igapäevaelus. Muusika kõlab sel päeval nii traditsioonilistes kontserdisaalides kui ka ootamatuis paigus. Muusikapäev on laiaulatuslik heatahte projekt, kus nii muusikud kui kontserdipaigad ühinevad vabatahtlikkuse alusel.
Muusikapäeva programm maakondade kaupa on nähtav siin.
Tasuta kontserdid Läänemaal 1. oktoobril
11.00 – Haapsalu neuroloogiline rehabilitatsioonikeskus – Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion)
– Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion) 12.00 – Haapsalu raudteejaam – Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan
– Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan 14.00 – Uuemõisa mõis – Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion)
– Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion) 15.00 – Lihula kultuurimaja – Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan
– Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan 16.00 – Dirhami külalistemaja konverentsisaal – Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion)
– Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion) 16.30 – Risti põhikooli esine plats – Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan
Muusikapäeval esinejad Läänemaal
Kristjan Kannukene (vokaal, kitarr, vioola), Henri Zibo (akordion)
Kristjan Kannukene (laul, kitarr, vioola) jõudis eestlaste teadvusesse tänu saatele “Eesti otsib superstaari”, kus teda nimetati mulluse aasta isikupäraseimaks finalistiks. Kannuke on mees nagu orkester – ta on osav kitarrist, väleda sõrmejooksuga viiuldaja, suurepärane laululooja, karismaatiline lavafiguur ning kõige tipuks on tema lemmikstiil bluus!
Ka Haapsalust pärit akordionist Henry Zibo sai eestimaalaste hulgas kuulsaks läbi televisiooni, sedapuhku küll tänu saatele “Klassikatähed”. Oma noorusest hoolimata valdab Zibo suurepäraselt oma pilli, mistõttu teda iseloomustab lai repertuaar. Ta esitab ühesuguse veenvusega nii kiiret sõrmejooksu kui ka rahulikku tunnetust vajavaid teoseid ning suudab nõudlikumatki kuulajat veenda selles, et akordionil saab suurepäraselt mängida kunstmuusikat.
Kaitseväe orkester, dirigent Peeter Saan


maintext:
Otsitakse Halinga vallas juhtunud liiklusõnnetuse pealtnägijaid
Lääne Elu
Reedel, 16. septembril kella 12.50 ajal anti teada liiklusõnnetusest Pänumaal Halinga vallas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 108. kilomeetril, teatas politsei pressiesindaja.
Seni teadmata asjaoludel põrkasid kokku Tallinna suunas liikunud 63aastase naise juhitud Citroën ja 63aastase mehe juhitud Nissan. Õnnetuses said vigastada lisaks juhile Citroënis viibinud 51aastane ja 59aastane mees ning Nissanis olnud kaasreisija, 67aastane naine.
Kõik viis inimest toimetati haiglasse.
Politsei palub kõigil, kes nägid õnnetust pealt, võtta ühendust 5343 5613 või telefonil 444 6673.


maintext:
Autoleht: mis juhtub, kui auto täie hooga vastu puud sõidab?
Autoleht
Üliturvaline Opel Mokka ei olegi nii turvaline. Foto: Autobild.de
Turvalisus võib olla petlik – kui maanteekiirusel vastu puud sõita.
Vaikus pärast suurt pauku tundub ebamaine.
Aega läks vaid napp sekundikümnendik, et väiksest linnadžiibist saaks kineetilise energia mõjul absurdselt moondunud kägar. Vaid silmapilk, mil plekk kokku pressiti, talad murdusid, vedrustus purunes, poldid rebenesid, plast tükkideks lendas. Tükid, mis varem moodustasid auto, lendusid laiali betoonpõrandale ning Opel Mokka seisab nukralt kunstliku puu küljes.
Kes esimest korda kokkupõrketesti pealt näeb, ehmub tohututest jõududest, mis sellega kaasnevad. Kuid ka ekspertidele Dekra testikeskusest on seekordne katse väga eriline: Autolehe partnerajakirja Auto Bildi tellimusel peavad spetsialistid välja selgitama, millised tagajärjed on sõitjatele, kui nad moodsa autoga vastu puud sõidavad. „Sellisel kujul ei ole me avariitesti veel teinud,” märgib Dekra peakatsetaja Peter Rücker. „Samas tuleb vastu puud sõitu reaalses liikluses sageli ette – ja pahatihti on neil fataalsed tagajärjed.”
Autovalik langes Opel Mokkale. Kompaktse, soodsahinnalise džiibikesena esindab see populaarset ja aina populaarsemaks muutuvat autoklassi.
Tuntud Euroopa testis Euro NCAP saavutas Mokka 2012. aastal viis tähte – tipptulemus. Seega turvaline auto, mis värviti eeloleva testi tarbeks mattkollaseks. Ettevalmistuste käigus istutatakse esiistmetele kaks maneekeeni, kumbki väärt 120 000 eurot ning varustatud hulga anduritega. 18 mõõtekanali kaudu edastavad mannekeenid andmeid erinevate kehaosade kohta. Need võivad olla nii jõud, suunad kui ka kiirendused-aeglustused. Ainuüksi kaela puhul mõõdetakse kolme erinevat kriteeriumit.
Reeglitepärases Euro NCAPi testis käitus Mokka turvaliselt. Koormusnäitajad jäid peaaegu kõikides punktides normi piiresse, kui auto kiirusega 64 km/h väikse ülekattega (40%) vastu deformeeruvat takistust paisati.
Auto Bildi ja Dekra loodud stsenaarium esitab autole suurema, aga mitte ebareaalse väljakutse: kiirusega 80 km/h nina ees vastu terasposti. See on 20sentimeetrise läbimõõduga, jäigalt maa küljes kinni ega anna praktiliselt üldse järele.
Vastavalt laastavad on ka tagajärjed: „puu” tungib kere pikitala ja mootoriploki vahele ning edasi sõitjateruumi, lõikab läbi vedrustusest ja sööb ennast läbi kõrvalagregaatide. Deformatsioon kestab 0,17 sekundit. Selle ajaga jõudis puu 1,35 meetri sügavusele auto sisse ja ulatub sedasi peaaegu tuuleklaasi ülaservani. Kõrval istuja küljel deformeeruvad nii põhjaplekk kui ka tulesein ning lükkavad armatuurlaua koos turvapadjaga sõitjateruumi sisse. Jalaruum kõrvalistme ees kahaneb 18 sentimeetriseks – mis inimese puhul tähendaks raskeid jala- ja vaagnavigastusi. Sellele lisaks fikseerivad andurid kriitilised näidud peakiirenduse, rinnakorvi ja reite juures.
Konkreetselt olid testi näidud ECE-piirnormide lähedal või üle nende. Maakeeli panduna tähendab see, et kõrvalistuja saanuks suure tõenäosusega surma, resümeerivad avariieksperdid.
80 km/h tähendavat „liiga suurt koormust, mis ületab selgelt ülemaailmselt kehtivad piirnormid”. Euro NCAPi testi osana paisatakse auto ka küljega vastu jäika peenikest posti, aga kiirusel 32 km/h – eelkõige testimaks pea- ja külgpatjade tõhusust. Frontaalkokkupõrge puuga testiprogrammist praegu puudub. „Lähtudes reaalsetest liiklusjuhtudest on tegu suure puudusega,” leiab Dekra avariiuurija Markus Egelhaaf.
Loe pikemalt selle nädala Autolehest.


maintext:
Pool sajandit vana linttraktor avab nostalgiapäevad
Kaie Ilves
Tarmo Engmani linttraktor sai nostalgiapäevadeks värske kuue. ARVO TARMULA
Täna õhtul kell üheksa algavad Haapsalus SEE teatri õue peal ehk tootmiskoondises Vikero lintmakimuusika saatel taas Haapsalu nostalgiapäevad – seekord juba 12. korda.
Nostalgiapäevade korraldaja Roman (Rommi) Sultangirejevi sõnul on endisaegsete sõidukite paraadi ja väljanäitusega tuntust kogunud nostalgiapäevade tänavune täht 1971. aastal toodetud DT 75 M tüüpi linttraktor. „Sõidab, teeb hirmsat häält ja kopp on ka. Kaks mootorit ja roomikutega nagu tank,” kirjeldas Sultangirejev.
Näha saab linttraktorit homsest See teatri õuel. Kell üheksa õhtul pannakse Sultangirejevi sõnul iludusele ka hääled sisse ja paar meetrit teeb masin sõitugi. Teist korda käivitatakse traktor pühapäeva keskpäeval nostalgiapäevade lõpetamisel.
Kohapeale tuuakse traktor treileriga, sest linnatänavail sellega sõita ei tohi – lõhub ära. Linttraktori omanik on vanatehnikahuviline haapsallane Tarmo Engman, kes on nostalgiapäevadest osa võtnud igal aastal. „Kohapealne vanatehnikaüritus, kuskile kaugele hakata sõitma on keerulisem,” ütles Engman.
Engmani GAZ 51 tüüpi veoauto on igal aastal juhtinud vanasõidukite paraadi ja juhib ka tänavu. Engmanil on alles ka tema päris esimene auto – GAZ 21 tüüpi Volga, mille lubas Engman samuti sõidukorda teha ning sellega ühel heal aastal nostalgiapäevade paraadile ja väljanäitusele tulla. „Ühte-teist on mul veel varuks. Saab üllatada,” ütles Engman.
Linttraktor on Engmani valduses kuskil sajandivahetusest, enamu ajast seisab masin jõude, aeg-ajalt aga teeb Engman sellega tööd. „Kevadel sai maakodus mõned kivid ära lükatud ja kändusid kangutatud,” ütles Engman. Enne nostalgiapäevi värvis ta traktori üle. Masin võib olla üsna haruldane, sest Engmani sõnul on enamik selletaolisi läinud vanarauaks.
Roman Sultangirejevi sõnul ongi nostalgiapäevade kese ja kõige ägedam ettevõtmine just vanasõidukite paraad ja väljanäitus. „Paraadi ja väljanäituse ümber asi keerlebki,” ütles Sultangirejev. Midagi imelikku selles ei ole, sest just vanatehnikahuvilise Jaan Kelneriga 12 aastat tagasi pärast Valge Daami päevi hernesuppi süües ja juttu ajades tuli Sultangirejevil idee nostalgiapäevi korraldada. „Mõtlesime välja ja kahe nädalaga tegime asja ära,” meenutab Sultangirejev.
Nostalgiapäevadel on Sultangirejevi sõnul nüüd oma kindlad osalejad, kes ootavad seda aega kannatamatult ja tulevad igal aastal. „Me ei propageeri nõukaaega. Poliitikast ja punalippudest on asi väga kaugel, aga me oleme sellest ajast tulnud,” ütles Sultangirejev.
Seda, kui palju sõidukeid võiks laupäeva keskpäeval Mulla tänavalt ja Lihula maanteelt Haapsalu lossiparki startivale paraadile tulla, ei osanud Sultangirejev eile veel öelda. „Seda on võimatu ennustada. Kunagi ei tea ette,” nentis Sultangirejev. Viimastel päevadel on telefon igatahes olnud tulla tahtjate kõnedest kogu aeg punane. Mõnevõrra võib sõidukite (sapakate) hulka kahandada samal päeva Lõuna-Eestis peetav sapakate kokkutulek.
Paraad hakkab liikuma Mulla tänavalt laupäeval kell üks. Pärast seda saab vanasõidukeid uudistada väljanäitusel lossipargis. Peale vanatehnika pakuvad nostalgiapäevad ka hulga muud huvitavat – muusikat ja laadamelu, nostalgiadiskot, näitemängu jm.
Nostalgiapäevad
Reede, 9. september
21 nostalgiapäevade avamine SEE teatri õues
Laupäev, 10. september
12 Mulla tn ja Lihula mnt – kogunemine paraadiks.
13 paraad peatänavalt piiskopilinnusesse.
Piiskopilinnuses laat ja moedemonstratsioon
Pühapäev, 11. september
12 nostalgiapäevade lõpetamine SEE teatri õues


maintext:
Allar Jõksi kampaaniaauto sattus ahelavariisse
Toimetanud Urmas Lauri
Allar Jõks avariikohal. Foto: kaader videolõigiust
Isamaa ja Res Publica Liidu endine peasekretär ja Jõksi kampaaniameeskonna liige Tiit Riisalo postitas sotsiaalmeediasse video täna hommikul Võhma kandis toimunud ahelavariist, kus osales ka presidendikandidaadi Allar Jõksi auto.
„Kampaaniarajal juhtub kahjuks ka ebameeldivaid asju,“ kirjutas Riisalo videolõigu juurde selgituseks ja lisas, et inimesed terved, tehnika sai kannatada. „Sõbrad olge liikluses tähelepanelikud!“ soovitas kampaaniajuht.
Postimehele selgitas Riisalo, et Allar Jõksi ja tema kampaanimeeskonna auto sõitis ühe postiauto taga, mis tahtis teha vasakpööret. „Postiauto juht ei saanud seda aga kohe teha ja me peatusime tema taga ning meie taga olev auto peatus samuti. Paraku ei saanud sellele järgnenud kaubikujuht õigel ajal pidurdatud ja nii sõitis ta tagant sisse meie taga olnud autole, mis omakorda sõitis meile tagant sisse,“ rääkis ta Postimehele, lisades, et roolis oli Allar Jõks ise.
Kuu aega tagasi põhjustas Paidesse Arvamusfestivalile kiirustanud presidendiks pürgiv EKRE esimees Mart Helme ahelavarii, kus osales viis autot. Ka tolles avariis ei saanud keegi viga, kuid Helme sõiduk sai kõvasti kannatada.


maintext:
Rõivase hinnangul on sobivaid presidendikandidaate mitu
Toimetas Lemmi Kann
Taavi Rõivas. Foto: Arvo Tarmula
Peaminister Taavi Rõivase hinnangul on presidendikandidaatide hulgas mitu sellesse ametisse sobivat inimest ning see, mis erakond presidendikandidaadi esitab, on teisejärguline küsimus.
"Ma ütlen ausalt, et nende kandidaatide hulgas, kes praegu välja on käidud valimiskogusse, on päris mitu, kelle puhul ma oleksin väga rahulik, kui nad lähevad välismaale Eestit esindama," ütles Rõivas reedel pressikonverentsil.
"Presidenti ei valita mitte Reformierakonnale, vaid tervele Eestile. Meist igaühe huvides on, et president oleks võimalikult hea, et ta esindaks Eestit võimalikult hästi. Ja see, mis parteist ta tuleb, on, ma väga loodan, enamike jaoks teisejärguline küsimus," rääkis Rõivas.
Peaministri hinnangul on kandidaatide hulgas siiski ka neid, kelle presidendiks saamist ta ei sooviks. "On ka neid, kelle puhul nii kodaniku kui peaministrina ma hoiaks piip ja prillid sel hetkel, kui ma tean, et mõni oluline kohtumine selle kandidaadiga on toimunud, kui sellest kandidaadist on president saanud," ütles peaminister.
Rõivas kutsus presidendivalimiste kampaanias keskenduma sisulisele debatile ja kandidaatide tundmaõppimisele. "Natukenegi võiks nüüd poliittehnoloogia kõrval pöörata tähelepanu ka sellele, milline nendest kandidaatidest päriselt presideniks sobib. Ma väga loodan, et me näeme selle lähema kahe nädala jooksul sisulisi debatte, et välispoliitikas küsitakse veel sisulisemaid küsimusi, kui see, et kes on parajasti konkurentsivolinik. Tegelikult me kõik kodanikena tahame teada, kes need inimesed on," tõdes peaminister.
"Nii, et mõtleme selle peale, et lisaks poliitilistele põnevustele on ka suur pilt – kellest saab Eesti president. See on päriselt," lõpetas peaminister Rõivas.


maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 10. septembril
Kaie Ilves
Seitse Läänemaa valijameest on teada
Kui Läänemaa valijamehed peaksid täna hääletama, siis jaguks hääli igale seni jutuks olnud presidendikandidaadile. Kui vaagida valijameeste erakondlikku kuuluvust ning seda, mida nad on ise öelnud, saaks Marina Kaljurand läänlasteslt kolm, aga võimalik, et ka neli häält, Mailis Reps ja Allar Jõks kaks, Siim Kallas ühe või kaks ning Mart Helme ühe hääle.
Intervjuu presidendikandidaat Allar Jõksiga
Neljapäeval Läänemaa omavalitsusjuhtide ja valijameestega kohtumas käinud presidendikandidaat Allar Jõks ütleb, et Siim Kallasest erinevalt ei ole ta poliitilise eliidi kandidaat.


maintext:
Eesti Post eitab plaani lõpetada ajalehtede laupäevane kojukanne
BNS
Haapsalu postimaja. Foto: Arvo Tarmula
Eesti Post lükkas ümber neljapäeval Maalehes ilmunud väited nagu kavatseks postiettevõte lõpetada ajalehtede laupäevase kojukande, teatas BNS.
Laupäeval või mõnel teisel päeval lehtede kojukande lõpetamine ei ole võimalikki, sest postiseaduses on sätestatud kohustus kanda perioodikat 6 päeval nädalas, teatas Eesti Posti kommunikatsioonispetsialist Mattias Kaiv.
Maaleht avaldas neljapäeval artikli „Eesti Post ähvardab jätta inimesed laupäeval lehtedeta”, milles väidab, et valitsuse nõutud kärpekava tõttu või Eesti Post loobuda laupäeviti ajalehtede kojukandest ning samuti võib perioodika kojukanne kallineda.
Eesti Posti esindaja teatas, et ettevõte lükkab ümber artikli avalõigus toodud väite „valitsuse seatud juhised nõuavad Eesti Postilt kärpekava” osas. Valitsus, omanik ega muu osapool ei ole ettevõttelt midagi sellist nõudnud ega sellesuunalisi juhiseid esitanud, märkis Kaiv pressiteate vahendusel.
Eesti Post kinnitas, et universaalset postiteenust korraldava ettevõttena jätkab perioodika kojukannet seaduses sätestatud tingimusel kuuel päeval nädalas.
Küll aga tunnistas ettevõtte esindaja, et väljaandjatega kohtumistel peetakse läbirääkimisi järgmise aasta kojukande hinna osas, nagu see on toimunud igal sügisel ja toimub ka tänavu.


maintext:
Eesti Loomakaitse Selts palub loomade ajutisel majutamisel inimeste abi
Toimetas Lemmi Kann
Igal sügisel hüljatakse Eestis hulgaliselt lemmikloomi, kes vajavad enn päriskodu leidmist hoiukodu. Pildil on Vilkla varjupaiga noored kiisud, kes ootavad oma inimest. Foto: Arvo Tarmula
Eesti Loomakaitse Selts näeb sügise saabudes vaeva hüljatud ja abivajavate kasside ning koerte ajutise majutamisega kuni neile on vajalikud veterinaarsed protseduurid tehtud ja uus kodu leitud.
Mitmed loomasõbrad pakuvad erinevatele loomakaitseorganisatsioonidele vabatahtlikult oma kodu hüljatud ja abivajavate lemmikloomade ajutiseks majutamiseks – selliseid kodusid nimetatakse loomakaitsjate seas hoiukodudeks. Kui aga hättasattunud loomade arv ületab hoiukodude arvu, ei ole loomakaitsjatel võimalik loomi kuskile majutada ja nii jäävadki mitmed abivajavad tänavatele, ilma arstiabita ning uue kodu leidmise lootuseta.
„Saades teate hüljatud kassist või koerast, otsime abi eelkõige kohalikult omavalitsuselt ja nende lepingujärgselt varjupaigalt. Väga palju hüljatakse loomi aga just Harjumaa väiksemates linnades ja valdades ning antud piirkonnas tegutsevat varjupaika kaasates ootaks kasse kindel surm,“ ütleb Eesti Loomakaitse Seltsi hädajuhtumite juht Maaja Mäll ja lisab, et kahjuks ei mõista mitmed kohalikud omavalitsused oma kohustust hüljatud lemmikloomade probleemiga tegelemisel.
"Meil on valida, kas jätame looma abita või organiseerime talle ise hoiukodu, vajaliku arstiabi, söögi ja muu vajamineva uue kodu otsinguteni välja," märkis ta.
Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liige ja hoiukodu pakkuja Oleg Zhemchugov nentis, et abivajavaid loomi on kahjuks liiga palju. "Ühel hoiukodul pole muidugi võimalik kõiki aidata, kuid ükshaaval on see võimalik. Iga hoiukodu loom on jätnud erilise kogemuse ja sooja jälje, olgu see siis kutsika pissiloik või eaka koera tänulik pilk.“
Eesti Loomakaitse Selts palub loomasõbralike inimeste abi lemmikloomadele ajutise majutamise pakkumisel. Hoiukoduks olemine annab hea võimaluse tutvuda loomapidamisega lähemalt, eriti kui on mõte võtta endale tulevikus lemmikloom. Hoiukodus oleva looma arstiarvete tasumisel, toitmisel ja transportimisel saab aidata selts. Koerte ja kasside kõrval vajavad tihti majutust ka linnud, närilised jt eksootilised loomad.


maintext:
Anvelt: Tarankovi tapmine toob kaasa võimujagamise
BNS
Riigikogu liige ja endine keskkriminaalpolitsei juht Andres Anvelt. Foto: erakogu
Riigikogu liikme, keskkriminaalpolitsei endise juhi Andres Anvelti hinnangul võib Nikolai Tarankovi tapmine kaasa tuua tõsise võimujagamise allilmas, kirjutab Eesti Päevaleht.
Anvelt nentis, et julgeolekuorganid on viimasel ajal pildilt kõrvaldanud allilmaliidrid Assar Pauluse ja Haron Dikajevi. „Seega tekkis hea võimalus n-ö uutel tulijatel mängu astuda,” rääkis Anvelt.
„Nüüd on muidugi küsimus selles, kes siia tuleb. Mina pelgan kõige rohkem, et siia tulevad nn seaduslikud vargad, nagu on Venemaa kuritegevuses traditsiooniliselt olnud,” sõnas Anvelt. Ta märkis, et Tarankov hoidis seni niinimetatud seaduslikud vargad Eestist eemal, kuid näiteks Lätis on nad kanda kinnitanud.
„Nad võivad Eestis juba kohal olla, hoida madalat profiili. Kindlasti kuuleme lähiajal, kes nendest seda trooni endale üritab haarata,” tõdes Anvelt. „Kindel suund on sellele, et läheb tõsiseks ümberjagamiseks.”
Samas ei uskunud Anvelt, et Tarankovi tapmine võiks käivitada kättemaksulaine. Ka rõhutas Anvelt, et ilmselt ei pea tavakodanikud veriste 1990-ndate naasmist kartma, aga kindlasti tuleb nüüd korrakaitseorganitele tööd juurde.
Haapsalus tapeti kolmapäeva pärastlõunal Eesti allilmaaliidriks peetav Nikolai Tarankov.
Keskkriminaalpolitsei juhi Krista Aasa kinnitusel leiti peavigastusega surnukeha metsa alla kõrvalisse kohta pargitud autost.
Tarankovi on peetud Eesti organiseeritud kuritegevuse ja selle katusorganisatsiooni ehk ühiskassa juhiks juba 1990-ndatest aastatest saadik.


maintext:
Kutsekoolis korraldati esimest korda riigikaitsenädal
Toimetanud Urmas Lauri
Kutsekooli õpilased välilaagris. Foto: Elle Teder
19. -23. septembril toimus Haapsalu Kutsehariduskeskuses õppekavakohase kohustusliku riigikaitseõpetuse raames esimest korda riigikaitsenädal, teatas õpetaja Elle Teder.
Riigikaitsenädal koosnes viiest sisutihedast õppepäevast:
Teooriapäev, mille raames omandasid osalejad teadmised sellest, mis on riigikaitse ja kes saab riigikaitses osaleda.
Praktiline väljaõppe päev, mille käigus said osalejad rivi- ja relvaõpet ning topograafiat.
Õppekäigu päev, kus osavõtjad külastasid Eesti Sõjamuuseumi, Side- ja Vahipataljoni ning Päästeametit. Õppekäigul harjutati ka rivis liikumist ja käskluste täitmist. Seekord osales kokku 94 õpilast.
Kaks välilaagri päeva “Reibas Rästik 24”
Suureks eneseületuseks oli mitmetele osalejatele välilaagris olemine, kuna nii mõnelegi oli metsalaagris telkimine esmane. Õpilaste tagasisides välilaagri kohta väljenduvad erinevad emotsioonid – väga positiivsed, kui ka rahulolematud. Unustamatu kogemuse aga said kõik osalejad ning uuel nädalal oli laagris osalenud õpilastel palju erinevaid muljeid, mida omavahel ja teistele jagada.
Laagris toimus instruktorite juhendamisel palju huvitavaid tegevusi nagu köieronimine, airsoft koolitus, õppegranaadi viskamine, telgi püstitamine, elupäästev esmaabi, maskeerumine, topograafia, välitingimustes toiduvalmistamine, katelokist söömine, välihügieen ja rännakmarss.
Laagri lõpetamisel tunnustati 73 õpilast hõbedase rinnamärgiga, mis tõendab riigikaitseõpetuse edukat läbimist. Laagri ülema Jüri Bachmani tagasiside osalejatele oli positiivne.
"Loodame, et järgmisel aastal saavad sama kogemuse osaliseks juba teiste rühmade õpilased, kes osalevad riigikaitse õpetuses," nentis õpetaja Teder.


description: Halduskohus arutas teisipäeval Tallinna linna kaebust päästeameti ettekirjutusele, mille kohaselt tuleb Haabersti linnaosavalitsuse hoones moodustada tuletõkkesektsioonid.

title: Tallinn vaidlustas päästeameti ettekirjutuse kohtus

maintext: Täna saab Lennusadama lipuväljakul näha maailma suurimat Lego laeva, mis püstitas selle aasta augustis ka Guinnessi rekordi.


description: Harjumaal asuva Rae vallavolikogu arutas teisipäeval Raasiku valla liitumisettepanekut ning otsustas 12 häälega liitumise ettepanekust keelduda.

title: Rae volikogu lükkas Raasiku liitumisettepaneku tagasi

maintext:
Rae ja Raasiku liitumisega halveneks ennekõike Rae valla sotsiaal-majanduslik olukord, pikemas perspektiivis toimuks märkimisväärne elukeskkonna arengu pidurdumine võrreldes praeguse tempoga, teatas Rae volikogu esimees Agu Laius BNS-ile. Ta pidas oluliseks ka asjaolu, et 16 650 elanikuga Rae vald vastab seadusega ette antud 5000 elaniku nõudele ja samuti soovituslikule 11 000-le, mille tõttu liitumine ei ole vajalik.
«Peale Raasiku volikogult liitumisettepaneku saamist analüüsiti Rae vallavalitsuses põhjalikult võimaliku ühendvalla finantsvõimekust ja avalike teenuste kättesaadavusega seotud küsimusi ning leiti, et liitumine Raasiku vallaga vähendaks senist Rae valla elanikele osutavate teenuste kvaliteeti ja teenuste kättesaadavust,» sõnas Laius.
Rae vallavanem Mart Võrklaeva sõnul suhtus vallavalitsus analüüsi täie tõsidusega ning osakonnad on põhjalikult võrrelnud kahe valla arengukavasid ja investeeringuvajadusi.
«Analüüsi käigus selgus, et mõlemal vallal on suured investeeringuvajadused, mida on vaja katta laenudega. Rae vallal tuleb lähima kahe aasta jooksul juurde luua lasteaiakohti Järvekülla ja Lagedile, samuti ehitada juurde lähiaastatel uusi koolikohti Peetri piirkonda, panustada tervisekeskuste rajamisse, ühendada ühtsesse kergliiklusteede võrku kõik suuremad asumid ning viia koolibussi marsruudid tolmuvaba katte alla,» rääkis Võrklaev, kelle sõnul plaanib Raasiku samuti mitmeid investeeringuid haridusvaldkonda, teedesse ja kergliiklusteedesse.
Võrklaev tõi liitumise juures miinusena veel välja selle, et ühendvalla moodustamisel tuleb ühtlustada kõik toetused ja haridustöötajate palgatasemed, mis tähendaks küll Raasikul suuremaid toetusi ja palkasid, aga Raes läbi ühtlustumise kasvu ei tule. «Rae areng pidurduks nii investeeringutes kui palkade- toetuste kasvus, sest paratamatult kõigeks raha ei jätku,» lisas ta.
Agu Laius lausus, et on liitumisettepaneku teemal kohtunud samuti Rae aleviku- ja külavanematega ja saanud nendelt üksmeelse tagasisideme, et liitumist ei pooldata.
Keeldumise eelnõu vastu hääletas volikogus kümme volinikku.


description: Tallinna abilinnapea Eha Võrk ja Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma allkirjastasid täna Mustamäe Kiriku Sihtasutuse asutamise lepingu.

title: Linnavalitsus osaleb Mustamäe kiriku ehitamises

maintext:
«Mustamäe Kiriku Sihtasutuse tegevuse peamiseks eesmärgiks on ehitada linnaossa kirikuhoone. Ühtlasi hakkab sihtasutus tegelema kirikuhoone ehituse rahastamise ning hilisema haldamise ja kasutamise korraldamisega. Tallinna linn otsustas osaleda asutajana Mustamäe Kiriku Sihtasutuses linnavolikogu 25. augusti 2016 otsusega,» ütles abilinnapea Eha Võrk.
«Rajatav kirikuhoone hakkab toimima lisaks usutalituslikule tegevusele ka kohalike elanike ühistegevust edendava keskusena. Kirikuhoonesse on planeeritud ka näiteks ruumid laste päevakeskuse ja noorte tugikeskuse jaoks jms. Kiriku saali on võimalik teenistuste välisel ajal kasutada kontsertide läbiviimiseks ning kiriku abiruume vaimuliku ja hingehoidliku suunitlusega seminaride ja koolituste korraldamiseks,» rääkis Võrk.
EELK Mustamäe Maarja Magdaleena kogudus üürib praegu ruume Mustamäe linnaosa valitsuse soklikorrusel. Koguduse juures tegutsevad nii leerikool, laste loominguringid, noorte osalusgrupid kui ka eakate teelaud. Kogudus korraldab ka loenguid erinevatel teoloogilistel ja muudelgi inimeste jaoks tähtsatel teemadel, suviseid lastelaagreid ja ekskursioone, suur rõhk on heategevusel, toidupakkide jagamisel linnaosa vähekindlustatud peredele jne.


description: Tallinna linnavalitsus kinnitas loomaaia uueks direktoriks Tiit Marani, kes on loomaaias töötanud aastast 1983.

title: Tallinna loomaaia direktoriks saab Tiit Maran

maintext:
Laste loomaaia söödaköögi klaasseina taga olevas puuris elavate suhkru-liugurpossumite 18. mail sündinud pojal on silmad avanenud ja vanemad jätavad teda üha julgemalt omapäi.
Tallinna loomaaia direktori leidmiseks korraldatud konkursile laekus tähtajaliselt ehk 31. juuliks 14 avaldust.
Käesolev nädal tõi Tallinna loomaaia töötajatele rõõmsa uudise, kui paar nädalat tagasi laia maailma uudistama läinud loom koju naasis.
Tallinna Linnavalitsuses anti täna välja määrus, millega Tallinna loomaaia pikaaegne direktor Mati Kaal vabastatakse alates 1. juulist tema enda soovil ametist, kuigi see ei pruugi tähendada veel tööst kõrvale jäämist.
Uudiseid loomaaiast: vihm ajab loomad liikvele
Eestimaiselt pilviseks ja vihmaseks kiskunud jaanikuu teeb loomaaiaelu ja loomade jälgimise aga hulga huvitavamaks.


description: Põhja-Tallinna vanem, keskerakondlane Raimond Kaljulaid sai täna kuriteokahtlustuse seoses 2013. aastal tema erafirmas valminud reklaamplakatiga, mis tõi ka Tallinna linnapea ametist kõrvaldatud Edgar Savisaarele kahtlustuse maksumaksja raha kasutamises isiklikuks valimiskampaaniaks.

title: Fotod ja video: Põhja-Tallinna vanem sai valimisreklaami pärast kahtlustuse

maintext:
Kaljulaid ütles täna kaitsepolitsei hoonest väljudes, et talle esitati kahtlustus omastamisele kaasaaitamises. Vandeadvokaat Aivar Pilve soovitusel loobus ta kaitsepolitseis ütluste andmisest.
Kahtlustus on seotud mõni kuu enne eelmisi kohalikke valimisi Tallinna tänavatele ilmunud plakatiga, kus Savisaar, abilinnapea Arvo Sarapuu ja Tallinna ettevõtlusameti osakonnajuhataja Jaanus Mutli kutsusid linlasi kõigepealt Hiiu staadioni talgutele ja hiljem remondijärgsele avamisele ja jalgpallimängule.
Kaljulaid ütles eelmisel nädalal, et 2013. aastal oli hoopis teine olukord kui täna. «Ma ei olnud siis ametiisik, vaid ettevõtja ja vaatasin hoopis teisi asju. Et kampaaniad saaksid õigel ajal valmis, et ettevõte kahjumisse ei jääks jne. Poliitikutega plakateid, voldikuid, filme ja muid reklaammaterjale tehti nii omavalitsustes kui ka riigi tasemel erinevate erakondade poolt ning muidugi ma eeldasin ja arvan tänaseni, et need olid seaduslikud,» ütles Kaljulaid.
Praeguseks on olukord Kaljulaidi sõnul tundmatuseni muutunud. Tema ise on reklaamiärist täielikult väljunud ning ühiskonna hoiakud on teised.
«Tuletame meelde, milline oli poliitiline kontekst 3-4 aastat tagasi. Andrus Ansip oli euro tulekul oma UFOga pildis. Urmas Reinsalu ja Ken-Marti Vaher olid Koduomanike Liidu trükistes, mida riik rahastas. Minister Juhan Parts oli KredExi voldikus, mida levitati väidetavalt tema valimispiirkonnas, rääkimata reformierakondlastest MISA filmides. Vaevalt, et keegi midagi sellist enam teeks, sest inimeste tundlikkus on pärast kõiki neid skandaale hoopis teine,» arvas Kaljulaid.
Samas on tema sõnul problemaatiline, et täpseid mängureegleid ei ole siiani kehtestatud. Pole selgust, kas linnapea, minister või keegi kolmas võib olla omavalitsuse või riigi välja antud trükisel, videos või mujal.
«Selles mõttes on alustatud täiesti valest otsast. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon oleks pidanud riigikogult ja erakondadelt nõudma üheselt mõistetavate reeglite kokku leppimist, kas siis seadusena või eetikakoodeksina. Seda asja ei peaks teps mitte arutama kriminaalmenetluse raames,» ütles Kaljulaid.
Ta kinnitas, et ei ole kunagi linna ja erakonna raha sassi ajanud, ka ettevõtluses olles. «Kui ma olen teinud reklaame erakonnale, siis on arved läinud erakonnale ja kui oleme teinud töid omavalitsustele, siis on arved läinud nendesse omavalitsustesse. Keegi ei ole tellinud Tallinna raha eest valimisreklaami. Ei otse ega vihjamisi. Ja seda ei oleks ma kunagi tegema hakanud. Antud juhul telliti Hiiu staadioni reklaam ja see ka vastu saadi,» ütles Kaljulaid neljapäeval.


description: Tallinna abilinnapead ja linnaosavanemad tegid täna ühise avalduse.

title: Tallinna abilinnapead distantseerivad end Keskerakonna võimuvõitlusest

maintext:
Postimees avaldab avalduse täismahus:
Mõistagi puudutavad arengud Keskerakonnas varem või hiljem ka linna juhtimist, arvestades, et Edgar Savisaar on küll aasta ametist kõrvaldatud, kuid siiski volikogu poolt valitud linnapea. Näeme linnavalitsuse liikmete ja linnaosavanematena, et meie kõige olulisem ülesanne on tagada stabiilsus linna juhtimises. Seega keskendume kõik oma igapäevaste tööülesannete täitmisele, 2017. aasta linnaeelarve koostamisele ning oleme kõigi tallinlaste teenistuses.
Teatame ühtlasi, et ei lase linna juhtimist erakonna võimuvõitlusesse kaasa tõmmata. Igaüks üksikuna on loomulikult oma valikutes vaba, samuti kõik need erakonnakaaslased, kes töötavad meie poliitilistes meeskondades. Meie lojaalsus linna juhtidena kuulub Tallinnas elavatele inimestele. Erakondliku poliitikaga võib igaüks tegeleda vaba kodanikuna. See ongi demokraatia.
Linnaametnikuna ei saa keegi mingeid eeliseid ega kahjusid tänu sellele, millised on tema seisukohad erakonnapoliitikas.
Loodame siiralt, et keegi ei püüa Tallinna linna erakondlikku võimuvõitlusesse kaasa tõmmata. Kui keegi teeb selliseid katseid, lükkame need ühiselt tagasi.
Tallinna abilinnapead:
Taavi Aas
Kalle Klandorf
Mihhail Kõlvart
Merike Martinson
Arvo Sarapuu
Eha Võrk
Linnaosade vanemad:
Vadim Belobrovtsev
Maria Jufereva
Marek Jürgenson
Helle Kalda
Raimond Kaljulaid
Tõnis Mölder
Alar Nääme
Tiit Terik


description: Tallinna linnavolikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni aseesimees Jaak Juske leiab, et täna Hiiu staadioni avamise reklaamidega seoses kahtlustuse saanud Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaid peab oma ametikohalt kohe tagasi astuma.

title: Juske: Kaljulaid peab kohe ametist lahkuma

maintext:
«Kaljulaid on kahtlustuse kohaselt Savisaare lähedase perekonnasõbrana seotud korruptiivse skeemiga, kus väärkasutati tallinlaste raha Hiiu staadioni reklaamikampaanias. Reklaamide tegemise hetkel oli ta reklaamiteenust pakkunud eraettevõtja, kuid täna on ta Põhja-Tallinna linnaosavanem. Kaljulaiu jätkamine sellel ametikohal rikub Põhja-Tallinna linnaosa mainet,» sõnas Juske.
Möödunud aastal andis Kaljulaid Savisaarele 35000 eurot laenu. «See näitab, et nad on oma tegemistes tihedalt seotud. Kuigi Kaljulaid väidab, et ta intresse ei küsi, tekib kahtlus, et intresside asemel on ta nimetatud linnaosa vanema ametikohale,» selgitas Juske.


description: Laupäeval Saue linnas mänguväljakul alaealist tüdrukut löönud mehe isik on kindlaks tehtud.

title: Saue lapselööja isik on kindlaks tehtud

maintext:
«Mehe isik on kindlaks tehtud ja ta ei kujuta endast praegu kellelegi kohtu. Politsei ja prokuratuur tegelevad praegu juhtumi asjaolude täpsustamisega ning otsustavad asja edasise käigu,» ütles Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik.
Laupäeval lõi täiskasvanud mees Sauel laste mänguväljakul ühte tüdrukut rusikaga näkku, politsei algatas juhtumi kohta kriminaalmenetluse.
«Õhtul kella kaheksa ajal ründas meesterahvas Koondise tänava kiige peal minu tütart ja lõi talle rusikaga näkku. Põhjuseks oletatavasti kõvahäälne jutt ja naer. Tegime politseile selle kohta avalduse. Lapsevanemad, ärge laske lapsi sinna üksi kiikuma enne kui jõhkard on kätte saadud,» kirjutas tüdruku ema sotsiaalmeedias.


description: Tallinna linnasüdames ülejärgmisel aastal valmiv Maakri Kvartal otsib läbirääkimiste käigus ettevõtteid viie toitlustuskoha opereerimiseks.

title: Maakri Kvartalisse tuleb viis toitlustuskohta

maintext:
Maakri Kvartali projekti juhi Jaan Erelti sõnul on Maakri Kvartalisse planeeritud kuni viis toitlustuspinda. «Restoranide ja kohvikute jaoks on planeeritud nii suuremad kui väiksemad toitlustuspinnad eri hoonetes, sealhulgas ka 30-korruselise kõrghoone 3. korrus. Projekt on koostatud nii, et iga operaator saab toidukoha lõplikus viimistlemises ja kujundamises osaleda,» rääkis Erelt.
Rävala puiestee, Tornimäe, Maakri ja Pääsukese tänavaga piirnev Maakri Kvartal pakub toitlustuskohtade operaatoritele lisaks heale asukohale võimalust paigaldada ka väliterrass. «Suurte büroohoonete ja hotellide vahetu lähedus, mugav ligipääs ning paiknemine südalinnas muudab Maakri Kvartali atraktiivseks paigaks nii restorani- kui ka kohvikupidajatele. Südalinna tuiksoonel asuvad toidukohad sobivad nii hommikukohvi joomiseks, ärilõunaks kui ka soliidseks õhtusöögiks,» selgitas Erelt.
Maakri Kvartal on ettevõtja Olav Miili poolt arendatav kinnisvaraprojekt, mille krooniks on Tallinna selle kümnendi ainus 30-korruseline kõrghoone. Praeguseks on kõrghoonel valatud kümme korrust betoonkarkassi. Ühtlasi alustatakse sel nädalal hoone klaasfassaadi paigaldustöödega.
Kvartalis on seitse hoonet brutopinnaga kokku 36 000 ruutmeetrit, sealhulgas 22 000 ruutmeetrit üüritavat pinda. Maakri Kvartali fookus on suunatud ainult äripindadele, eluruume kvartalisse ei ehitata. Kvartali ankurüürnikeks on OP Pank, Seesam Insurance AS ja EfTEN Capital AS. Kompleksile ehitatakse otseühendus Rävala puiestee aluse Europarkiga.
Maakri Kvartali juhtiv arhitekt on Rasmus Tamme ARS Projektist ning ehitustöid teostab AS Merko Ehitus Eesti. Projekti finantseerib OP Pank ja arendust nõustab EfTEN Capital AS.


description: Pühapäevasel üle-Euroopalisel autovabal päeval peeti Tallinnas linnaorienteerumise võistlus, milles kontrollpunkte tuli läbida ühistranspordiga sõites.

title: Pildid: tallinlased võistlesid ühistranspordiga orienteerumises

maintext:
Kogupereürituse eesmärgiks oli suunata inimesi rohkem ühistransporti kasutama, säästes niimoodi aega, raha ja linnakeskkonda. Võistlus toimus juba viiendat aastat järjest. Idee on pärit Portugalist Madeira saarelt, kus taolist kogupereüritust korraldatakse igal sügisel.
Edu valemiks on linna ja ühistranspordi liinivõrgu hea tundmine ja planeerimisoskus.
Võistlusel läbisid osalejad kahe tunni jooksul võimalikult palju linna peidetud kontrollpunkte, liikudes igal võimalusel ühistranspordiga (bussi/trolli/trammi/rongiga). Sel aastal oli rajal võistluspõnevuse lisamiseks kaks liikuvat punkti, mis on paigutatud ühistranspordi sõidukitesse.


description: Tallinna linnavalitsus esitas volikogule 2016. aasta teise lisaeelarve eelnõu, mis muuhulgas näeb ette täiendava rahastuse ühistranspordi arendamiseks, teede ja tänavate remontimiseks ja Kultuurikatla D-korpuse renoveerimistööde alustamiseks.

title: Linnavalitsus koostas teise lisaeelarve

maintext:
Ühistranspordi valdkonnas eraldatakse lisaraha uue trammitee ehitamiseks lennujaamani ning olemasoleva trammitee rekonstrueerimine Kopli suunal. Tööd jõuavad lõpule alles järgmisel aastal, kuid tänavuste tööde täies mahus elluviimiseks eraldab linn lisaeelarvega täiendavalt 4,6 miljonit eurot. 2016. aastal tehakse seega töid kokku 10,2 miljonit eurot eest.
Elroni rongides tallinlastele aasta lõpuni linna piires tasuta sõidu võimaldamiseks nähakse lisaeelarves ette täiendavalt 163 000 eurot.
Kultuurikatla D-korpuse rekonstrueerimise ettevalmistustöödeks eraldatakse täiendavalt 100 000 eurot. Kultuurikatel on 2017. aasta teisel poolaastal, Eesti eesistumise ajal Euroopa Liidu Nõukogu üheks kohtumispaigaks. Lisaks toetab linn lisaeelarvest täiendava rahaeraldusega ka Mustamäe kiriku ehituse ettevalmistustöid.
Teerajatiste korrashoiuks nähakse ette lisaks miljon eurot, mille arvelt teostatakse remonttöid mitmetel suurtel tänavatel ja ristmikel. Lisavahendid on ette nähtud nii Viru väljaku, Balti jaama ja Liivalaia tänava jalakäijate tunnelite hoolduseks kui ka kvartalisiseste teede hoolduseks linnaosades. Lisavahendid nähakse ette ka linnaosadesse uue jõuluvalgustuse paigaldamiseks.
Täiendavaid vahendeid heakorratöödeks on kavandatud ka nii Kadrioru Pargile, Tallinna Kalmistutele ja Tallinna Jäätmekeskusele kui ka Lasnamäe linnaosavalitsusele. Arvestades nõudlust suurendatakse 150 000 euro võrra toetust korteriühistutele õuealade heakorrastamiseks ning korterelamutele supergraafikas seinapiltide teostamiseks eraldatakse 40 000 eurot.
Suurendatakse ka puuetega inimeste transporditeenuseks ja isikliku abistaja teenuseks ettenähtud vahendeid, samuti väljaspool Tallinna asuvatelt hooldekodudelt üldhooldekodu teenuse ostmiseks ning tulenevalt sündide arvu kasvust ka imiku hoolduspakkide soetamiseks ja sünnitoetuseks ette nähtud vahendeid.
Kultuurivaldkonnas saab lisarahastust Tallinna Linnateater, et katta vajalike remonttööde ja etendustega seotud kulusid ning toetatakse täiendavalt ka teatrifestivali Kuldne Mask Eestis. Lisavahendid nähakse ette ka sporditegevuse ning spordiprojektide toetusteks. Suureneb ka väikeettevõtluse toetus uute töökohtade loomiseks.
Lisaeelarvega suurenevad linnaeelarve tulud ligi kaheksa miljonit eurot, millest lõviosa ehk ligi kuus miljonit eurot moodustab tulumaksu kasv. Tallinlaste arv kasvab jätkuvalt ning kasvanud on ka linlaste sissetulekud – seega on rohkem maksumaksjaid ning maksutulu suurem.
Linna asutused kavandavad oma majandustegevusest saada esialgu prognoositust ligi 1,3 miljonit eurot rohkem tulu.
Lisaeelarve kohaselt vähenevad linna üldkulud 5,6 miljonit eurot ja seda eeskätt linna reservfondi vähendamise tõttu. Linna tegevuskulud vähenevad lisaeelarves kavandatud muudatuste tulemusena kokku ca kolme miljoni euro võrra ning suur osa lisatuludest suunatakse linna hoiustesse, mis võimaldab tõrgeteta katta eelolevate perioodide suuremate projektide kulutusi.
Teise lisaeelarve vastuvõtmisel suureneb linna eelarve sissetulekute ja väljaminekute maht 183 597 euro võrra, mille tulemusena kujuneb Tallinna linna 2016. aasta eelarves planeeritud sissetulekute ja kavandatud väljaminekute täpsustatud mahuks 596 034 192 eurot.


description: Laupäeval lõi täiskasvanud mees Sauel laste mänguväljakul ühte tüdrukut rusikaga näkku, politsei algatas juhtumi kohta kriminaalmenetluse.

title: Politsei otsib Saue lapsepeksjat

maintext:
«Õhtul kella kaheksa ajal ründas meesterahvas Koondise tänava kiige peal minu tütart ja lõi talle rusikaga näkku. Põhjuseks oletatavasti kõvahäälne jutt ja naer. Tegime politseile selle kohta avalduse. Lapsevanemad, ärge laske lapsi sinna üksi kiikuma enne kui jõhkard on kätte saadud,» kirjutas tüdruku ema sotsiaalmeedias.
Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik ütles Postimehele, et asja uuritakse. «17. septembril kella 21 paiku said politsei teate, et Sauel Koondise tänava mänguplatsil lõi vanem mees alaealist tüdrukut ning lahkus lähedalasuvasse kortermajja. Arstid vaatasid tüdruku üle, kuid haiglaravi ta ei vajanud. Politseinikud alustasid uurimist, kontrollivad laekunut infot ning selgitavad välja, kes oli ründaja,» rääkis Kuik.
Kõigil, kes nägid juhtunut pealt, palutakse helistada politsei numbril 612 5685. Kriminaalmenetlust viib läbi Põhja prefektuur ning juhib Põhja ringkonnaprokuratuur.


description: Täna kella 15 ajal põrkasid Tallinnas Pärnu maantee 11 juures kokku liinibuss ja sõiduauto. Liiklusõnnetuses keegi kannatada ei saanud, küll on liiklus sealkandis veel häiritud.

title: Fotod: Tallinnas Pärnu maanteel põrkasid kokku buss ja sõiduauto


description: Täna saab Lennusadama lipuväljakul näha maailma suurimat Lego laeva, mis püstitas selle aasta augustis ka Guinnessi rekordi.

title: Lennusadamas peatub maailma suurim Lego laev

maintext:
Maailma suurim Lego laev valmis laevaettevõtte DFDS 150. juubeli puhul ning selle ehitamise projekti oli kaasatud ligi 7000 DFDSi töötajat, sealhulgas ka Eestist. Mängulaeva ehitamiseks kulus 1 015 000 legoklotsi, selle pikkus on 12,035 meetrit, kõrgus 2,72 meetrit ja laius 1,67 meetrit. Lego laev pole mitte ainult suur, vaid ka üllatavalt detailne ja tõetruu.
DFDS on Põhjamaade suurim meretranspordi- ja logistikaettevõte, mis opereerib 55 laevaga 25 liinil nii Lääne- kui ka Põhjamerel. DFDSi Eesti tütarfirma teenindab Paldiski-Kapellskäri liini ning alates oktoobrist hakkab opereerima ka Paldiski-Hanko kauba- ja reisijateveo laevaliini.


description: Venemaa kultuuri tutvustav festival FEELRUSSIA toimub Tallinna südames Raekoja platsil 17.-18. septembril.

title: Galerii ja video: Tallinnas peetakse rahvusvahelist Venemaa kultuuri tutvustavat festivali

maintext:
Festivali eesmärk on traditsioone austades tutvustada Venemaa rahvaste ajaloolist rikkalikku kultuuri, kogu selle mitmekesisuses, esitleda rahvaloomingut viljelevaid folkloorikollektiive, tuua arvuka publikuni parimaid näiteid muusikast, koreograafiast, teatri- ja kinokunstist, teatasid korraldajad.
Festivali eel toimus Tallinnas pressikonverents, kus osalesid Vene Föderatsiooni kultuuriministri asetäitja Sergei Obrõvalin, Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart ja Venemaa Suursaadik Eestis T. E. Hr Aleksandr Petrov.
Festivali avas Moskva Kremli Spasski torni tähtsaim heli – lokulaudade kõla. Lokulaudasid kasutati Kremli Spasski torni kellade kõla taaselustamisel. Just sellest instrumendist kujunes FEELRUSSIA festivali iseloomulik sümbol. Festivali avamisele järgneb ansambli «Kolokola Rusi» (Vanavene kellad) meistriklass «lokulauad kellatornis».
Pealaval esinevad Maria teatri ooperisolistid ning rahvamuusika ja -tantsu ansamblid. Lisaks astuvad üles mitmed erinevaid stiile ja suundi esindavad kollektiivid. Festivali kavasse kuuluvad Venemaa mängu- ja multifilmide programm, näitused, õpitoad ning lastele mõeldud interaktiivne näidend.
Ürituse korraldajaks on Vene Föderatsiooni kultuuriministeerium Vene Föderatsiooni välisministeeriumi toetusel, koostöös Vene Föderatsiooni saatkonnaga Eestis.
Venemaa Föderatsiooni kultuuriministri asetäitja Alla Manilova sõnul on vabaõhufestivali eesmärgiks pakkuda parimat erinevatest kultuuridest.
«Oleme senini maailma erinevates paikades oma rahvaste põliskultuure ja traditsioone äärmiselt tagasihoidlikult tutvustanud. Nüüd avaneb maailmal võimalus õppida Venemaad paremini tundma, mõistes foto, kino, disaini, tantsu, teatri ja muusika kaudu selgemalt suure riigi rahvaste hinge,» selgitas Manilova. «FEELRUSSIA on erinevaid valdkondi liitev projekt, mille üks tähtsamaid eesmärke on motiveerida inimesi Venemaad külastama,» lisas Manilova.
Venemaa kultuuri tutvustav festival on varasemalt toimunud Kasahstani suurimas linnas Almatõs, Austria pealinnas Viinis, Baieri pealinnas Münchenis ja Hispaania pealinnas Madriidis. Senini on festivali külastanud üle 90 000 inimese. Tallinna järel antakse teatepulk üle Ateenale ja Bolognale.


description: Linnavalitsus määrab tänasel istungil Põhja-Tallinnas asuva tänava nimeks Turvise tänav.

title: Põhja-Tallinna tekib Turvise tänav

maintext:
Turvise tänavaks nimetatakse seni nimetu tänavalõik, mis kulgeb Kopli asumis Uus-Maleva tänavalt algul põhjasuunas ja seejärel kirdesuunas. Tänavalt on praegu juurdepääs mitmetele Amburi tänava majadele.
Tallinna nimekomisjon leidis, et tegemist on Amburi tänavaga ristuva ja iseseisva tänavana tajutava tänavalõiguga. Seega on sellele tänavailmelisele tänavalõigule vaja määrata omaette tänavanimi. Ühtlasi jääb Amburi tänavaks edaspidi üksnes Uus-Maleva tänavalt algav ja Kilbi tänaval lõppev tänavalõik.


description: Keskkonnaamet jättis kooskõlastamata paljuvaieldud Tallinna mereäärse Reidi tee ehitusloa.

title: Keskkonnaamet ei kooskõlastanud Reidi tee ehitusluba

maintext:
Otsus puudutab Jõe tänavast Russalka ristmikuni kavandatud teelõiku. Keskkonnaameti jaoks ei ole projekt piisavalt selge ja põhjalik. Näiteks ei ole ameti jaoks selge, mil määral täpselt mereala täidetakse ja milline on selle mõju liiva liikumisele sadama sissesõiduteele, kirjutas ERRi uudisteportaal.
Samuti tahab keskkonnaamet täpsemalt teada teeehituse mõju Kadrioru pargile ja seda, kuidas haljastust säilitatakse. Tallinna linnavalitsus lubab viidatud puudustega tegelda ja siis ehitusloa taotluse uuesti esitada.


description: Teisipäeva õhtul kella 20 ajal jäi Mustamäel elektrita 1600, Haaberstis 2600 majapidamist. Praeguseks on elektrita veel mõniteist klienti, kellele Elektrilevi loodab voolu tagasi tuua enne südaööd.

title: Mustamäel ja Haaberstis jäi teisipäeva õhtul elektrita 4200 majapidamist

maintext:
Teisipäeval kell 19:42 jäi elektrita 1600 majapidamist Tallinnas Mustamäe piirkonnas. Elektrivarustus taastati kell 20:34, rikke põhjuseks oli lühis kaabelliinil, andis teada Elektrilevi.
Lisaks tekkis teine rike, mis jättis kell 20 vooluta 2600 klienti Haabersti piirkonnas. Kella 21:25ks oli elektrivarustus taastatud ligikaudu 2000 kliendile, kella 22ks oli elektrita veel 13 majapidamist.


description: Tallinnas Lasnamäel sõitis eile kella 12 paiku autoga kokkupõrget vältida üritanud liinibuss vastu tänavavalgustusposti, õnnetuse tagajärjel said viga bussis viibinud ema ja tema üheaastane laps, kes viidi Tallinna lastehaiglasse.

title: Lasnamäel sai bussiõnnetuses viga üheaastane laps

maintext:
Põhja prefektuuri pressiesindaja Seiko Kuik ütles eile päeval Postimehele, et Lasnamäel Punane tänav 68 juures sõitis liinibuss vastu tänavavalgustusposti. «Post kukkus kokkupõrke tagajärjel elektriliinidele,» lisas pressiesindaja.
Praeguseks selgunud andmetel asus liinibuss Man, mida juhtis 52-aastane mees, vasakpöördeks ümber reastuma, kui bussile sõitis ette seni tuvastamata musta värvi sõiduauto. Vältimaks otsasõitu sõiduautole, sõitis bussijuht teelt välja, purustades paremal pool sõidutee ääres oleva tänavavalgustusposti.
Reisijana bussis olnud üheaastane poiss koos emaga toimetati Tallinna lastehaiglasse. Esialgsetel andmetel ei ole nende vigastused rasked.
«Praeguseks on teada, et bussijuht oli kaine,» lausus Kuik. Ta lisas, et liiklus oli kohapeal mõnda aega häiritud.
«Bussijuht rääkis, et talle oli keegi ette sõitnud ning otsasõidu vältimiseks pidi ta kõrvale pöörama. Selle tõttu kaldus buss teelt välja vastu kivi ja sealt edasi vastu posti. Asja uurib politsei ja ettevõttes on algatatud sisejuurdlus,» ütles bussifirma esindaja eile päeval Postimehele.
Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


description: Täna hommikul oli Tallinna ringteel ummik, mis ulatus Luigelt Jüri ringini.

title: Fotod: ummik Tallinna ringteel


description: Eesti ja Soome politseiüksused harjutasid täna hommikul Tallinna-Helsingi liinilaeval puhkenud massikakluse lahendamist.

title: Fotod: Eesti ja Soome eriüksused harjutasid liinilaeval massikakluse lahendamist

maintext:
Üks treening toimus Tallinki laeval täna hommikul kella 8-10-ni ning teine toimub õhtul kella 20-22-ni. Õppusel osalevad erinevad politsei- ja piirivalveameti (PPA) üksused, teiste seas K-Komando, lennusalk ja Tallinna kordon ning kaitseväe õhuvägi. Soome kolleegidest harjutavad merel tegutsemist politsei ja piirivalve eriüksused ning piirivalve laeva- ja kopterimeeskond.
Eriüksused lähtuvad sellest, et laeval tekkinud konflikt tekib kahe seltskonna vahel, mis kiiresti eskaleerub ning kasvab üle massikakluseks, seades ohtu ka kõrvaliste inimeste elu ja tervise. Sellele infole tuginedes asuvad olukorda esmalt lahendama mõlema riigi politsei ja piirivalve eriüksused, kelle ülesanne on oht maandada ning vägivallatsejad kinni pidada.
«Laev on kriisisituatsiooni lahendamiseks üsna keeruline paik, mistõttu tuleb kõik üsna põhjalikult läbi mängida, harjutada erinevate üksuste koostegutsemist. Arvestada tuleb sündmuskoha eripäradega ning nendega võimalikult kiiresti kohaneda. Kriisi lahendamise edukus oleneb suuresti kahe riigi omavahelisest koostööst,» selgitas õppuse üks korraldajatest, PPA politseimajor Marti Magnus.


description: Eesti vastupanuvõitlemise päeva auks heiskavad täna päikesetõusul Pika Hermanni torni sinimustvalge lipu Tallinna 21. kooli õpilased.

title: Tallinna 21. kooli õpilased heiskavad lipu Pika Hermanni torni

maintext:
Riigikogu esimees Eiki Nestor rõhutas, et Eesti riigi järjepidevust rõhutavate sündmuste tähistamine ja mäletamine on äärmiselt oluline. «Väga südantsoojendav on tähistada neid tähtpäevi koos noortega ja tunda, et nad kannavad endaga edasi meie riigile tähtsaid väärtusi,» lisas ta.
1940. aasta suvel, mil Nõukogude väed okupeerisid Eesti territooriumi, sai Raua tänava koolist ehk tänasest Tallinna 21. koolist Eesti armee sidepataljoni ajutine kodu. Just seal pidasid Eesti vabariigi sõdurid maha oma ainsa lahingu Teises maailmasõjas.
Vastupanu osutas Eesti rahvas taas neli aastat hiljem, kui taganevate Saksa okupatsioonivägede ja pealetungiva punaarmee Tallinna jõudmise eel lehvis 1944. aasta septembris Pika Hermanni tornis sinimustvalge lipp.
Neljapäeval heiskavad Pika Hermanni roni riigilipu Markus Kuris, Hendrik Malm, Oliver Kaljula, Mark Abner, Kaspar Oskar Tali, Markus Louis Mühlberg, Marko-Raul Peetersoo, Karl–Matthias Madis, Erik Teppan ja Karl Rudolf Kunnas. Pärast hommikust lipuheiskamise tseremooniat kohtuvad õpilased Riigikogu esimehe Eiki Nestoriga ning tutvuvad Toompea lossiga.
Tallinna 21. kooli liputoimkond on 1997. aastast tegutsev õpilasorganisatsioon, mis esitab, valvab ja kaitseb kooli lippu ja vajadusel riigilippu lähtudes Eesti lipu seadusest.
Vastupanuvõitluse ja Otto Tiefi valitsuse päeva peetakse Riigikogu otsusel riikliku tähtpäevana kümnendat aastat.


description: Tallinna linn ja Eesti Juristide Liit korraldavad  neljapäeval, 29. septembril kella 10–14 Mattiase Põhikooli esimese korruse saalis (Erika tn 7A) õigusapteegi, kus Tallinna elanikud saavad tasuta õigusabi.

title: Õigusapteek pakub neljapäeval tasuta õigusabi

maintext:
Kõrgelt kvalifitseeritud notarid, kohtutäiturid, advokaadid ja kohtunikud nõustavad linnaelanikke eesti ja vene keeles, Põhja-Tallinna valitsuse sotsiaaltöötajad annavad nõu toetuste, hoolekande ja eestkoste kohta. Korrakaitsealast nõu pakub munitsipaalpolitsei.
Nõustamine on kõigile tasuta ja teenindus toimub elavas järjekorras. Eelnevalt registreeruda pole vaja.
Õigusnõu antakse notaritoimingute, pärimisõiguse, perekonnaõiguse, laste elatisraha nõuete, töölepingu seaduse, korteriühistute problemaatika ja otsuste vaidlustamise küsimustes, täitemenetluse, era ja juriidiliste isikute pankrotimenetluse, kohtusse pöördumise, hagiavaldustele esitatavate nõuete, maksekäsukiirmenetluse, kohalike omavalitsuse ja riigiasutusega suhtlemise ja dokumentide vormistamise, tarbijakaitse ja sinna esitatavate kaebuste lahendamise, korteriühistu, lepingu- ning võlaõiguse alal.
Täiendavat teavet õigusapteegi korralduse ja võimaluste kohta saab Eesti Juristide Liidu kodulehelt või telefonil 6313002.


description: Kolmapäeva õhtul esitles Eesti Meedia endine juht Mart Kadastik Tallinnas Wabaduse kohvikus oma elutööraamatut «Nüüd ma siis kirjutan».

title: Eesti Meedia endine juht Mart Kadastik esitles elutööraamatut


description: Täna harjutavad Eesti ja Soome politseiüksused Tallinna-Helsingi liinilaeval puhkenud massikakluse lahendamist.

title: Eesti ja Soome eriüksused harjutavad liinilaeval massikakluse lahendamist

maintext:
Õppusel osalevad erinevad politsei- ja piirivalveameti (PPA) üksused, teiste seas kiirreageerijad, K-Komando, lennusalk ja Tallinna kordon ning kaitseväe õhuvägi. Soome kolleegidest harjutavad merel tegutsemist politsei ja piirivalve eriüksused ning piirivalve laeva- ja kopterimeeskond.
Eriüksused lähtuvad sellest, et laeval tekkinud konflikt tekib kahe seltskonna vahel, mis kiiresti eskaleerub ning kasvab üle massikakluseks, seades ohtu ka kõrvaliste inimeste elu ja tervise. Sellele infole tuginedes asuvad olukorda esmalt lahendama mõlema riigi politsei ja piirivalve eriüksused, kelle ülesanne on oht maandada ning vägivallatsejad kinni pidada.
«Laev on kriisisituatsiooni lahendamiseks üsna keeruline paik, mistõttu tuleb kõik üsna põhjalikult läbi mängida, harjutada erinevate üksuste koostegutsemist. Arvestada tuleb sündmuskoha eripäradega ning nendega võimalikult kiiresti kohaneda. Kriisi lahendamise edukus oleneb suuresti kahe riigi omavahelisest koostööst,» selgitas õppuse üks korraldajatest, PPA politseimajor Marti Magnus.
Treeningud toimuvad Tallinki laeval hommikul umbes kell 8-10 ning õhtul kell 20-22.


description: Politsei sai täna lõuna paiku teate, et Ülemiste kaubanduskeskuse parklast varastati uhiuus linnamaastur Jeep Grand Cherokee.

title: Ülemiste keskuse parklast langes uhiuus maastur varaste küüsi

maintext:
Auto on musta värvi ja on numbrimärgiga 059 BRZ. Kõigil, kes on näinud sellise numbriga sõidukit, palutakse sellest teada anda.
Maanteeameti sõidukite registris on auto põhiandmete juurde tehtud märge, et Jeep on varastatud.
Eestis algab sellise mudeli hind alates 48 000 eurost.


description: Portaal rus.postimees.ee küsis kahelt Tallinna linnaosavanemalt, kuidas võib Edgar Savisaare kõrvaldamine mõjutada nende ametikohti.

title: Kas Savisaare pooldajad võivad soojadest ametikohtadest ilma jääda?

maintext:
Tallinna abilinnapead ja linnaosavanemad tegid täna ühisavalduse, milles distantseerisid ennast Keskerakonnas toimuvast võimuvõitlusest ja lubasid keskenduda Tallinna stabiilsele juhtimisele. Avaldusest võis välja lugeda ka seda, et Tallinnas Savisaart enam tulihingeliselt ei toetata. Rus.postimees.ee küsis linnaosavanematelt, ega nad ei karda oma tööst ilma jääda.
Lasnamäe vanem Maria Jufereva:
Kuidas mõjutab praegune olukord minu ametikohta, on raske ette ennustada. Ühest küljest, 78 protsenti Lasnamäe elanikest väljendas küsitluse kohaselt minu töö kohta heakskiitu. Teisest küljest saan ma väga hästi aru, et pole midagi igavest päikese all. Olen kindel, et see pole minu viimane töökoht ja elus on ka teisi väljakutseid. Millal need tulevad, seda näitab aeg.
Üldiselt olen ma mõõdukas optimist ja loodan, et parteil õnnestub erimeelsused ületada ja jõuda kompromissile. Ma leian, et minu peamine ülesanne seisneb selles, et jätkata tööd Lasnamäe vanemana ja lahendada jooksvaid küsimusi võimalikult efektiivselt.
119 000 elanikuga linnaosa juhtimine on väga suur vastutus. Kõik need inimesed vajavad stabiilsust ja tunnet, et linnaosavalitsus teenib täiel rinnal nende huvisid. Ma võtsin selle vastutuse enda kanda aasta tagasi ja olen valmis seda edasi kandma.
Kristiine linnaosavanem Vadim Belobrovtsev:
Poliitikas, nii nagu ka ajaloos ei ole tingivat kõneviisi. Sellepärast pole mõtet vastata küsimusele, «mis saab, kui…». Praegu, olles Kristiine linnaosavanem, töötan ma linnaosa elanike hüvanguks. Kuidas muutub poliitiline olukord, seda näitab aeg. Täna kirjutasid kõik kaheksa linnaosavanemat üksmeelselt alla avaldusele, milles lubavad jätkata oma tööd linnaelanike huvides ning mitte lasta ennast tõmmata parteisisestesse arveteklaarimistesse.