title: Kas teadsid? HI-viirusekandja võib elada kauem kui inimene ilma HIV-ita

maintext:
"Ma julgen väita, et keskmine eestlane mõtleb, et kui mul on HIV, siis on elu läbi. Teadusuuringutele põhinedes teame aga, et HI-viirusekandja võib tegelikkuses elada kauem kui inimene ilma HIV-ita," märkis Ravimitootjate Liidu esindaja Hanno Püttsepp täna Riigikogus toimuval avalikul HIV-teemalisel ümarlaual.
Hanno Püttsepa sõnul on põhjus lihtne: HIV-positiivne patsient külastab arsti vähemalt kaks korda aastas ning siis avastatakse tal ka teisi võimalikke tõbesid varakult. "Hirmust, et HI-viirusega on elu läbi, tuleb üle saada," rõhutas Püttsepp.
Ravimitootjate Liidu esindaja sõnul on viimase aasta jooksul toimunud olulisim muudatus see, et ravi saavad kõik HIV-positiivsed patsiendid ning see on kooskülas ka rahvusvaheliste ravijuhenditega. "Veel aasta tagasi ootasime, kui HIV-positiivne patsient jääb nii haigeks, et saaks tema ravi alustada," lausus ta.
HIV-epideemia lõpetamiseks Eestis tuleb tema sõnul tagada, et viirus ei kanduks nakkusekandjailt mittenakatunuile. "Et viirus ei kanduks, peavad kõik HIV-positiivsed saama ravi ja seda ka korrektselt võtma. Kui nad võtavad ravi korrektselt, siis tegelikkuses on viiruse edasikandumine mittenakatunule kaitsmata vahekorra ajal vaid 1%," rõhutas ta.
Et kõik viirusekandjad aga üles leida, on vaja inimeste testimist.


description: Mitte kellelegi meist ei meeldi haigeks jääda, kuid talviselt külmad ilmad teevad siiski oma töö.

title: Nipid, kuidas talvel tervena püsida

maintext:
Jäär Võnked toovad su ellu värskendavaid tuuli. Jälgi seda, et see kerge tuuleke tormiks ei paisuks. Kui on olnud pingeid ja takistusi, siis need kaovad või lahenevad iseenesest.
Sõnn Päev annab sulle paljudes tegevustes vabad käed. Kerge on saada seda, mida sa tegelikult soovid – takistusi on minimaalselt. Eelolevad päevad on soodsad ka oma maine parandamiseks.
Kaksikud Neptuuni tugeva mõju tõttu ei sobi päev asjalikeks kokkulepeteks. Küll aga võid kohata kedagi, kes sind märkimisväärselt inspireerib. Võite koos midagi veidrat või siis müstilist ette võtta. Ettevaatust aga liikluses!
Vähk Päev võib esile kutsuda tunde, et sind on surutud raamidesse ja sul puudub liikumisvabadus. Tegelikult see nii muidugi ei ole. Sa lihtsalt näed asju liiga mustas valguses.
Lõvi Päikese-Neptuuni kvadraat võib esile kutsuda segaseid olukordi, kus sul ei ole asjadest mitte mingit ülevaadet. Hea päev loominguliseks fantaseerimiseks, kuid ebasoodne äri- ja rahaasjade jaoks.
Neitsi Oled produktiivne, kuna näed paremini oma võimalusi. Neitsi märgi all sündinud naistel on suur populaarsus meeste seltskonnas. Paljuski võib see edu olla tingitud sinu sarmist.
Kaalud Päev soosib liikumist, suhtlemist, põgusaid kohtumisi. Kui täna rohkem ringi patseerid, võid midagi olulist teada saada. Samas ei maksa tähtsaid otsuseid ilma nõuandjata vastu võtta.
Skorpion Ostu-müüki tuleks võimaluse korral vältida. Küll aga sobib päev kunstiesemete ja müstiliste vidinate hankimiseks (talismanid, amuletid, väekivid-kristallid).
Ambur Kuu liigub Amburis. Tugevneva Neptuuni mõju tõttu võid olla üsna boheemlaslikus ja unistavas meeleolus, mistõttu loogika ja täpsus pole praegu su tugevad küljed. Küll aga oskus näha asjade peidetud poolt.
Kaljukits Kuu ja Saturni ühendus võib tekitada sinus tõsise ja erakliku meeleolu. Samas on Veenuse asend jällegi selline, mis lubab oletada huvitavaid sündmusi seltskondlikus plaanis. Seega püüa olla veidigi avatum!
Veevalaja Parim päev alustamiseks mingi olulise projektiga, mis peab olema ajas püsiv ja vastupidav. Soositud on ka kaugemate tulevikuplaanide tegemine ja füüsiline töö.

fasttext_language: et


authors: Panthermedia Scanpix

title: Rasvane toit ajab unerütmi sassi

maintext:
Kui päevasel ajal pidevalt uni peale kipub, tasub toidulaud üle vaadata - ajakirjas Nutriens avaldatud uuringu kohaselt ajab rasvarohke toit unerütmi sassi.
Austraalia meeste seas läbi viidud uuringus vaadeldi nende toitumisharjumusi ja elustiili. Selgus, et mida rammusamat toitu uuritavad sõid, seda rohkem pidid nad päevasel ajal unega võitlema.
Lisaks on rasvane toitka riskitegur uneaegse hingamisseisaku ehk uneapnoe tekkimiseks.
Uurimuse autorid nendivad, et kehv toit ja magamatus võib inimese väljapääsmatuna tunduvasse nõiaringi lükata. Magamatus ja unine olek tähendab nimelt seda, et inimesel on vähe energiat, see omakorda paneb neid ihaldama rasvaseid ja magusaid toite. Rasvane söök aga mõjub une kvaliteedile.
Teadlased rõhutavad, et neil, kes soovivad kaalust alla võtta, kuid kellel see sugugi ei õnnestu, tuleks uurida ka seda, kui hästi nad magavad.


authors:
Teet Malsroos
Aldo Luud

description: Keha igavese nooruse retsept on lihtne nagu laul. "Lõigake sidrun koos koorega väikesteks tükkideks. Peenestage küüslauk. Võtke purk ja segage seal sidrun ja küüslauk läbi. Lisage mesi [kolm supilusikatäit]. Laske meel mõni minut läbi segu imbuda ning seejärel segage kõik omavahel kokku. Võtke segu kahe nädala vältel iga päev enne sööki üks supilusikatäis," õpetab nõid Nastja oma värskes raamatus.

title: ARSTID: nõid Nastja raamat on iseparanevate haiguste vastu suurepärane

maintext:
Jäär Päev sobib muudatuse tegemiseks eriti just töises plaanis. Kuid kõik peab olema korralikult läbi mõeldud – kiirustades tehtud muudatus võib anda valusa tagasilöögi.
Sõnn Soov elu nautida ja vajadus tööd teha võivad minna omavahel vastuollu. Kuigi oled muidu üsna kannatlik, siis täna on sul just rutiini raske taluda. Õhtu võib kujuneda kirglikuks.


description: Regionaalhaiglas korraldati laupäeval tasuta rinnauuringute päev, juhtimaks avalikkuse tähelepanu sellele, et Eestis on rinnavähi varase avastamise osas veel palju ära teha. Sel päeval käinud naistest leiti radioloogilistel uuringutel rinnavähk kolmel naisel.

title: Regionaalhaigla tasuta rinnauuringute päeval leiti kolmel naisel rinnavähk

maintext: „Meie sõnum on teadvustada sõeluuringutel käimise vajadust ja seda, et rinnavähki haigestumise risk on kõrge ka vanemaealiste naiste hulgas ning Eestis tuleks rinnavähi sõeluuringut laiendada vanematele naistele nii nagu see on teistes Euroopa riikides,“ lausus Regionaalhaigla radioloogiakeskuse juhataja dr Maret Talk. (LIIS TREIMANN)


title: Saastunud õhk saadab Euroopas igal aastal surma ligi pool miljonit inimest

maintext:
Euroopa keskkonnaagentuur andis teada, et õhusaaste põhjustab Euroopas igal aastal umbes 467 000 enneaegset surmajuhtumit.
Kõige suuremad ohus on linnade ja linnastute elanikud, kellest ligi 85 protsenti puutub pidevalt kokku eriti peenete saasteosakestega. Need on pärit heitgaasidest ja katlamajadest, samuti tekib neid tööstuses.
Sellised osakesed on nii väikesed, et jõuavad kergesti ka kopsualveoolidesse. Nende tõttu tekivad nii südamehaigused kui ka kopsuvähk.


description: Alates sellest aastast vastavad kõik Daily teenindavate koolide puhvetid Terviseameti tervisliku koolipuhveti soovitustele. Koolitoitlustusteenuse pakkuja kutsub aga tegema suurpuhastust ka kooli müügiautomaatides.

title: Koolitoitlustaja kutsub koole loobuma ebatervislikest näksidest müügiautomaatides

maintext:
„Sellest aastast vastavad kõik meie teenindavate koolide puhvetid Terviseameti tervisliku koolipuhveti soovitustele. See tähendab, et põhirõhk meie puhvetites on värsketel kohapeal valmistatud toodetel – smuutidel, salatitel, võileibadel, magustoitudel ning puuviljadel,“ tutvustas Rennig tervisliku koolipuhveti toiduvalikut.
Daily kaubamärgi all koolitoitlustusteenust pakkuva Baltic Restaurants Estonia AS müügi- ja turundusjuht Eret Rennigu sõnultuleb lastele tervislikku toitumist õpetada, sest kui keskkond julgustab vastupidiseid valikuid tegema, siis ei ole ka muutuseid näha.
„Püüame alati olla tervislikkuse osas sammukese teistest ees. Me mitte ainult ei kanna hoolt selle eest, et täidaksime alati kõiki riiklikke norme toidu kvaliteedi, tooraine standardite ja toiteväärtuse osas, vaid püüame väga teadlikult kujundada ka koolilaste toiduvalikuid tervislikkuse suunal,“ rääkis Rennig.
Tänase kogemuse pinnalt võib koolitoitlustaja kindlalt väita, et lapsed on pakutava sortimendiga aga pigem rahul ning koostöö mitmete koolide õpilasomavalitsustega näitab seda, et lapsed viiksid taset koolipuhvetites veelgi kõrgemale, tuues toidu tervislikkuse kõrvale olulise faktorina ka vastutustundlikkuse keskkonna suhtes.
„Noored on avaldanud soovi vähendada pakendite kasutamist ja kilekottidesse pakkimist ning kasutusele võtta materjalid, mis teevad keskkonnale minimaalselt kahju. Alates sellest õppeaastast olemegi vähendanud plastpakendi kasutamist,“ tutvustas koolitoitlustaja muutuseid puhvetites.
Hoolimata sellest, et koolisööklas ja puhvetites pakutav valik on järjest tervislikumaks muutunud, paneb müügiautomaatides leiduv toitlustaja muretsema. Rennigu sõnul on müügiautomaadid olnud koolides tõsiseks probleemiks, pakkudes õpilastele ahvatlevaid valikuid, mis on tihti ebatervislikud.


title: Kuus tervisehäda, mis viitavad, et sa oled kohvi joomisega liiale läinud

maintext:
Paljud inimesed ei kujuta ette hommikut ilma kohvita. Seda enam, et kohvil on ju ka tervisele mitmeid kasulikke mõjusid, näiteks on leitud, et kohvisõbrad elavad kauem ning neil on väiksem risk haigestuda dementsusse. Kuid – on mõned märgid, mis näitavad, et sa oled kohvijoomisega liiale läinud.
Sa ei pea kindlasti nüüd pärast selle artikli lugemist kohvijoomisest loobuma, küll aga võiksid sa mõne tassi vähem rüübata, kui sul esineb üks allolevast kuuest märgist. Siis on kindel, et kohvijoomisest on tervisele ikka kasu, kirjutab Prevention.
Sa oled närviline. Kohvi stimuleerib kesknärvisüsteemi. Kui kohviga liialdada, võib inimene tunda end närviliselt, tema südame löögisagedus võib tõusta, ta ärritub kergemini ning võib esineda isegi kontrollimatuid vihapurskeid. Kui sa oled väga suur kohvisõltlane ning eelnimetatud märgid sind kimbutavad, katseta tarbida kofeiinivaba kohvi. Kui sul on aga süda haige ja sa tunned eelpoolkirjeldatus ära enda, tee kohvijoomisele lõpp.


authors:
Jacob Winter
Alamy

title: Viis moodust, kuidas elule energiat saada

maintext:
Women´s Health toob välja viis tegevust, mida saaksime enda keha jaoks ära teha, et olla enam puhanud ja rahulikum.
Kuigi võime me püsida tunde jõusaalis ja jälgime toitumist samuti hoolikalt, võib väsimus meie keha siiski murda.
Ka piisav toitumine või liikumine ei aita sul energilisena püsida, kui magad öösiti vaid mõned tunnid. Kõige parem vahend sinu kehale energia saamiseks on piisav uni, sest aitab su kehal kõik eesmärgid täidetud saada. Tihti paneb meie eluviis meid küll teistpidi toimima, kuid siis tasuks endale siiski teadvustada, et piisav uni tagab meile kõik eluks vajaliku.
Vali näkse hoolikamalt
Me kõik soovime end premeerida, kuid hilisõhtune näksimine teeb meie organismile pigem liiga, sest kuigi annab suhkur meile algselt energiat, siis paari tunni pärast on see kadunud. Seega soovitame tarbida sul pigem midagi, mis oleks maitsev, väheste süsivesikutega ja proteiinirikas.
Tarbi vedeliku
Kas teadsid, et vedeliku sagedasem tarbimine aitab meie kehale energiat anda ning suudab olla ka suuresti tujuparandajaks. Seega soovitame sul vett tarbida isegi siis, kui tunned, et sa ei ole otseselt janune.
Mediteeri
Sinu keha heaolu algab eelkõige ka sinu vaimsest tervisest. Seega soovitame sul tegeleda ka mediteerimisega, sest see aitab sul ka kiiretes oludes fookuses püsida.
Tee igale sammule ettevalmistus


title: Viis lihtsat nippi, kuidas oma nahka talvekülma eest kaitsta

maintext:
Jahedamad ilmad on saabunud - et pidev sooja-külma vaheldumine muudab naha tundlikumaks, on viimane aeg hakata näonaha eest korralikult hoolitsema.
Et nahk püsiks kaunina ka külmemal aastaajal, oleks mõistlik meeles pidada viit lihtsat asja, soovitab Huffington Post.
1. Unusta vahutavad näopuhastusvahendid - need kuivatavad nahka liigselt.


title: Kuidas rääkida lapsega vägivallast?

maintext:
Lapsed võtavad osa kõigest, mida pakub neile uus elektrooniline meedia ja nende teadmised on sageli just meedia vahendatud. Üha enam on vaja lastega rääkida kooli-, kodu- ja tänavavägivallast, mille ajendiks on sageli teleris või internetis nähtud filmide ja saadete sisu.
Laps peab juba varakult õppima eristama tõelisust väljamõeldisest, tulema toime vastuolulise informatsiooniga, mõistma ja tõlgendama meediast nähtut ja palju muudki. Lastega on vaja rääkida sellest, mida nad kuulevad ja näevad. Laps peab tundma, et tema küsimustele vastatakse ja tal on luba rääkida, kirjutab võrdsuspoliitikate osakonna nõunik ja pereterapeut Helen Sööl Sotsiaalministeeriumi ajaveebis.
Oluline on, et laps saaks tunda kõiki tundeid, mis nähtuga kaasnevad – ärevust, kurbust, hirmu jne. Mida väiksem on laps, seda rohkem on tal vaja kinnitust, et vanem on kõikvõimas ja suudab teda kaitsta igas olukorras. Lapsele saab seda kinnitada näiteks füüsilise läheduse ja õhtuste kindlate rutiinide kaudu. Ühised arusaamad sünnivad läbi usalduse ja aitavad kaasa väärtuste loomisele. Väiksemate laste puhul on hea jälgida ka lapse mängu, sest tihtipeale püüab laps asju enda jaoks mõtestada läbi mängu.
Eelkooliealised lapsed vajavad teistsugust lähenemist kui vanemad lapsed, sest nende kognitiivne taju ja eesmärgid meediatarbimisel on erinevad. Oskused nagu sündmuste järjestamine ja ühendamine, taustateadmiste kasutamine ja sidumine on eelkooliealise lapse jaoks keerulised. Seepärast nõuavad laste vaadatavad teleseriaalid või internetilehed täiskasvanute tähelepanu ning täiendavaid selgitusi ka eetilise arengu seisukohalt. Lapsevanem peab aitama mõtestada seriaali või multika lemmiktegelaste käitumist, aga ka vahepeal kõlavaid reklaame, suhestades seda reaalse maailma ja sotsiaalselt sobiva käitumisega.
Ole valmis last kuulama
Lapsel on peaaegu alati küsimusi ja tähelepanekuid, mida ta tahaks täiskasvanuga jagada ning selleks peaks tal ka võimalus olema. See, kuidas vanemad maailma näevad, hindavad ja sellega toime tulevad, peegeldub ka laste maailmanägemuses, inimpildis ja analüüsivõimes. Mida väärtustavad ja vaatavad vanemad, seda vaatavad ja väärtustavad ka lapsed.
Küsi lapselt, kuidas talle nähtu-kuuldu tundub, mida ta sellest arvab, mis teda häirib, pahandab, hirmutab jne. Hea on arendada vestlust mõnusas atmosfääris, näiteks teetassi taga – tehes seda eakohaselt ja last tunnustades. Pea meeles, et laps tunneb ära, kui täiskasvanu on ehe ja siiralt huvitatud lapse aitamisest ja selgituste andmisest.


title: Ohhoo! Muusika aitab trennis paremaid tulemusi saavutada

maintext:
Muusika kuulamine aitab trennis unustada füüsilise koormusega kaasneva väsimuse ning motiveerib inimest paremaid tulemusi saavutama, kinnitavad teadlased.
Teadlased on viimased paarkümmend aastat uurinud, kuidas muusika treeningu ajal inimesi mõjutab, vahendab The Independent. Bruneli ülikooli spordipsühholoog Costas Karageorghise hinnangul võivad nii muusika sõnad kui rütm muuta inimese treeningu kordi tulemuslikumaks ennekõike seetõttu, et muusikat kuulates unustab inimene füüsilise koormusega kaasneva väsimuse.
Seda seletatakse asjaoluga, et muusika kuulamine aitab muust maailmast välja lõigata ning keskenduda vaid treeningule. Ka on leitud, et inimesel võib olla just üks ja kindel lugu, mis neid rohkem trenni tegema motiveerib. Seepärast julgustavad teadlased leidma endale just kõige õigemat muusikat, mis aitaks tal trenni teha ja nii vormis püsida.


description: Kui kannatad lihaspingete ja seljavalude käes, siis tee neid lihtsaid harjutusi. Harjutused on füsioterapeut Priit Ailtilt, ette näitab Kadri Kütt.

title: Tervis Pluss video: Seljavirgutus kontorirottidele


authors:
Panthermedia
Scanpix
Kui Toit On Ära Solgitud

title: HOOLI ENDAST: tee lõpp su tervist tasapisi kahjustavatele igapäevastele asjadele

maintext:
Kunagi ei ole hilja ebatervislike eluviisidega lõpp teha ja hakata elama targalt, oma tervisele mõeldes. Alustamiseks parim on vaadata ümber oma igapäevased eluviisid, tervist kahjustavad on nii mõnedki neist alates terve päeva istumisest ja lõpetades küünte närimisega.
• Küünte närimine muudab käed inetuks ja võib kahjustada ka hammaste väliskihti. Lisaks muudab sind pidevalt küünte all pesitsevate bakteritega kokkupuutumine nakkustele ja haigustele vastuvõtlikuks. Hoia küüned lühikesed või korralikult maniküüritud, see vähendab tungi neid närida.
• Tulega magamine. Pärast pikka tööpäeva on ahvatlev uinuda elutoas teleka ees, kuid magama minnes tuleks siiski tuled kustu panna. Uuringud näitavad, et kunstliku valguse käes magamine pärsib organismis melatoniini taset. See mitte vaid ei halvenda une kvaliteeti, vaid võib mõjutada ka kehatemperatuuri regulatsiooni, veresuhkru taset ja vererõhku. Seega – kõik tuled enne magamaminekut surnuks!
• Hambaniidi mittekasutamine. Hambahari puhastab hambad küll pealispinnalt, kuid hammaste vahele kinni jäänud toiduni see ei jõua. Hammaste vahele kogunev on aga hea kasvulava bakteritele, kes hapet tootes nõrgendavad hambaemaili ja põhjustavad hammaste lagunemist. Ning tulemuseks ei pruugi olla mitte vaid kaaries, vaid ka igemetehaigused ja kahjustatud juurekanalid, mis võivad viia vajaduseni hammas välja tõmmata. Seega – pese hambaid korralikult ja kasuta vähemalt kord päevas, näiteks enne magamaminekut, ka hambaniiti.
• Liiga kaua istumine. Järjest rohkemad uuringud kinnitavad, et pikki tunde järjestikku istumine on seotud mitmete terviseprobleemidega, näiteks suurendab see riski haigestuda teise tüübi diabeeti või südameinfarkti. Uuringud kinnitavad, et istudes päevas vähem kui kolm tundi, on võimalik eluiga kaks aastat tõsta. Kui sul on istuv töö, püüa iga tunni istumise tagant end viis minutit liigutada. Nii oled kaheksatunnise tööpäeva lõpuks käinud juba 40 minutit.


description: "Enim on HI-viirusest ohustatud 30-40 aastased naised," nendib Narva linnaarst Andrei Antonov. Kokku arvatakse Eestis olevat 12 000 viirusekandjat, kellest suur osa oma haigestumisest ei tea.

title: TESTI END: enim on Eestis levivast HI-viiruse epideemiast ohustatud 30-40 aastased naised

maintext:
See, et HI-viirusest on enim ohustatud 30-40 aastased naised, ei ole Antonovi sõnul sugugi aga mitte vaid Ida-Virumaa teema. Põhjuseid, miks ta nii väidab, on mitmeid.
Narva linnaarsti Andrei Antonov räägib, et kui mujal Eestis võib HIV-epideemia jääda abstraktseks ja inimesed võivad mõelda, et neid see teema ei puuduta, siis Narvas ollakse juba harjunud, et seal ongi HI-viiruse epideemia. Narvas elab 60 000 inimest, kellest 3000 arvatakse olevat HI-viiruse kandjad. See tähendab, et 5% inimestest on nakatunud.
Esiteks on naisi Eestis rohkem kui mehi. Teiseks on epideemia algusaastatest teada, et HI-viiruse kandjate seas on rohkem mehi. Igal HIV positiivsel on aga keskmiselt kolm-neli kontakti. "Nende abikaasade ja sõpradega ei tegele keegi," märgib ta.
Kui tänapäeval on Antonovi sõnul kooliprogrammis turvaseks hästi käsitletud ning noored on kursis enda kaitsmise vajadusega. "Need inimesed aga, 30-40 aastased, kes on seni elanud normaalset seksuaalelu ja kes on praegugi seksuaalselt aktiivsed, neil on seksuaalhariduses puudujääke. Nad ei tea, et inimene ei pea olema ilmtingimata narkomaan, et talt HI-viirust saada. Nad ei oska selliseid seoseid luua, kuigi võib-olla harrastavad juhuseksi," tõdeb Antonov. Ka üleriiklik statistika näitab, et HI-viiruse levik tavaliste heteroseksuaalsete 30-40 aastaste inimeste seas on tõusutrendis.
Lisaks on Eesti uute HIV juhtude arvu poolest 100 000 elaniku kohta Euroopa Liidus esikohal, tänavu on 11. novembri seisuga Eestis diagnoositud 188 HIV-nakatunud isikut. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9451 inimesel, sealhulgas aids 487 inimesel.
Samas arvatakse HI-viirusekandjaid olevat palju rohkem, isegi kuni 12 000 inimest. Ning see tähendabki, et HIV saab levida inimeste teadmata, uute juhtude avastamine on keeruline. Kui Narvas tulevad enamus uusi haigestumisjuhte ilmsiks erakorralise meditsiini osakonnas või rasedatel, siis üldises plaanis aitaks see, kui inimesed testiksid end regulaarselt HI-viiruse suhtes.
Et seda vajadust inimesteni viia, toimub 18.-25. novembrini Eestis HIV testimisnädal. Selle jooksul on lisaks tavapärastele testimisvõimalustele koostöös Tervise Arengu Instituudiga avatud kaubanduskeskustes üle Eesti kiirtestimise kabinetid, et inimesed saaksid end mugavalt töövälisel ajal ja igapäevaseid oste tehes testida.
HIV kiirteste saab HIV testimisnädala raames teha:
18.–20.11 Tallinnas (Solarise keskus)
18.–19.11 Tartus (Kvartali keskus)
21.11 Narvas (Astri keskus)
22.11 Kohtla-Järvel (Vironia)
23.11 Sillamäel (SK-market)
24.11 Rakveres (Krooni keskus)


description: Täna algab Tartu Tervishoiu Kõrgkooli juubelinädal, mille jooksul toimub mitmeid üritusi. Lisaks avatakse kõrgkooli tutvustav installatsioon Tartu kesklinnas.Kõrgkooli 205. sünnipäeva tähistamine sai alguse juba eile õhtul, kui Tartu Kaubamaja kõrvale, Küüni tänavale paigaldati neljast uksest koosnev installatsioon. Ustel on kirjas Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tutvustavad tekstid ning tervitused ja head soovid linnarahvale ja teistele huvilistele. Täna, 21. novembril kell 15.00 ootab kõrgkool huvilisi installatsiooniga tutvuma ning ühtlasi jagatakse kõigile ka tervislikke ja vitamiinirohkeid õunu.Juubelinädalal toimub kõrgkoolis erinevaid sündmusi. 23. novembril kell 10 on oodatud kõik juubelitorti meisterdama ja kell 12 seda sööma. 24. novembril toimub Eesti Rahva Muuseumis kõrgkooli teaduskonverents "Terves kehas terve teadmine" ning õhtul juubelipidu kõrgkoolis.Juubeliaastal on tehtud erinevaid koostööprojekte, mis on pakkunud tervisedenduslikke harivaid tegevusi igas vanuse

title: Tartu Tervishoiu Kõrgkool tähistab 205. aastapäeva

maintext:
Täna algab Tartu Tervishoiu Kõrgkooli juubelinädal, mille jooksul toimub mitmeid üritusi. Lisaks avatakse kõrgkooli tutvustav installatsioon Tartu kesklinnas.
Kõrgkooli 205. sünnipäeva tähistamine sai alguse juba eile õhtul, kui Tartu Kaubamaja kõrvale, Küüni tänavale paigaldati neljast uksest koosnev installatsioon. Ustel on kirjas Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tutvustavad tekstid ning tervitused ja head soovid linnarahvale ja teistele huvilistele. Täna, 21. novembril kell 15.00 ootab kõrgkool huvilisi installatsiooniga tutvuma ning ühtlasi jagatakse kõigile ka tervislikke ja vitamiinirohkeid õunu.
Juubelinädalal toimub kõrgkoolis erinevaid sündmusi. 23. novembril kell 10 on oodatud kõik juubelitorti meisterdama ja kell 12 seda sööma. 24. novembril toimub Eesti Rahva Muuseumis kõrgkooli teaduskonverents "Terves kehas terve teadmine" ning õhtul juubelipidu kõrgkoolis.
Juubeliaastal on tehtud erinevaid koostööprojekte, mis on pakkunud tervisedenduslikke harivaid tegevusi igas vanuses inimestele. Täpsem ülevaade on kirjas veebilehel www.nooruse.ee/205.


title: Katariina Ratasepp: kuna ootused abielule on väga suured, on lihtne pettuda

maintext:
"Ma lahutasin oma esimese abielu 25-aastaselt ning siis lugesin ja mõtlesin armastuse teemale väga palju,” rääkis näitleja Katariina Ratasepp täna Tallinna Õpetajate Majas toimuval isadepäeva konverentsil „Issi ja emme, miks te enam ei kallista?“, et õnneliku suhte eelduseks on madalad ootused ning õnneliku suhteni viib see, et inimene jääb iseendaks.
“Ma lahutasin oma esimese abielu 25-aastaselt ning siis lugesin ja mõtlesin armastuse teemale väga palju,” rääkis näitleja Katariina Ratasepp. “Vastata küsimusele, miks me lahtusime, on sama raske, kui vastata küsimusele, miks te olete koos?" arutles näitlejanna. Ta tunnistas, et oli teismelisena konservatiivne, kuid pärast lahutust pidi asjad enda jaoks ümber mõtlema. "Armastus on otsus. Andestada, pühenduda. Sain ka aru, et see ei ole ainult otsus. See on jõud. Armastus ei ole meis, vaid ta voolab läbi meie. Armastus on otsus lasta see jõud läbi meie voolata.”
“Lugedes jõudsin ühe narratiivini, mis ütles, et inimene on loodud sarimonogaamiaks,” sõnas Katariina Ratasepp. “Kuid mulle ei meeldinud see teooria. Sest on ju palju paare, kes on terve elu koos olnud ja tekib küsimus, mis neil siis viga on? Tänapäeval on abielule palju suuremad ootused kui vanasti ja seepärast on ka lihtsam pettuda. Palju räägitakse sellest, et õnneliku suhte eelduseks on õnnelik inimene. Õnneliku suhteni viib eelkõige see, et inimene jääb iseendaks. Kui inimene saab aru, kes ta ise on, alles siis ta on valmis kohtuma kellegi teisega. Meie kultuur ongi selline, et lapsepõlv on väga pikk. Inimene jõuab iseendani hiljem, 30ndaks või isegi 40ndaks eluaastaks.”


description: Antibiootikumide liigse või vale kasutamise tõttu levivat mikroobide antibiootikumiresistentsust hinnatakse maailmas üheks suuremaks ohuks inimeste ja loomade tervisele.

title: INFOGRAAFIK: Kas sina tead, kuidas levib antibiootikumiresistentsus?

maintext:
Väikese kiriku uksele on pastor kirjutanud sildikese:
"Kui oled väsinud patusest elust, ava see uks ja astu sisse."
Natuke allapoole on punase huulepulgaga kirjutatud:
"Aga kui veel ei ole väsinud, siis helista telefonil."


authors:
Panthermedia
Scanpix
Abiks Ikka

title: Naine, osale vähi sõeluuringutel! See on lihtsaim viis pikendada tervena elatud elu

maintext:
Emakakaelavähi sõeluuringus on 2016. aasta 9 kuuga osalenud 34% sihtrühma kuuluvatest naistest. Aktiivseimad on olnud Saaremaa, Pärnumaa, Järvamaa ja Hiiumaa naised, kus on emakakaelavähi sõeluuringus osalenud vastavalt 39%, 37%, 37% ja 36% sihtrühma kuuluvatest naistest. Madalaim on osalus olnud Viljandimaal, kus on sõeluuringus osalenud 26% sihtrühma kuuluvatest naistest.
2016. aasta esimese 9 kuuga on rinnavähi sõeluuringus osalenud 41% sihtrühma kuuluvatest naistest. Väga aktiivselt on oma tervise eest hoolt kandnud sõeluuringus osaledes Hiiumaa (68% sihtrühmast), Jõgevamaa (63%) ja Võrumaa (62%) naised. Aktiivsus on kõige madalam olnud Saaremaal, kus on rinnavähi sõeluuringus osalenud kõigest 13% sihtrühma kuuluvatest naistest.
Sõeluuring on terviseuuring, mis on mõeldud eelkõige tervetele, ilma kaebuste ja sümptomiteta naistele emakakaela- või rinnavähi varaseks avastamiseks. Eestis kutsutakse emakakaelavähi sõeluuringule 30–55 ja rinnavähi sõeluuringule 50–62 aastaseid naisi.
Julgustame kõiki sel aastal sihtrühma kuuluvaid naisi aasta lõpuni veel sõeluuringutes osalema! Ravikindlustatud naistele on sõeluuringud tasuta.
Kaugelearenenud emakakaelavähijuhte saab ennetada
Emakakaelavähi varajased sümptomid jäävad naisele tihti märkamatuks ning ta tunneb ennast täiesti tervena. Emakakaelavähi suurimaks tekkepõhjuseks peetakse inimese papilloomiviiruse (HPV) mõningaid vorme, mis levivad peamiselt seksuaalsel teel. HPV viiruse tekitatud rakumuudatusi diagnoositakse PAP-testiga. Haigestuda võivad igas vanuses naised ning pärilikkus ei mängi siin rolli.
Oma tervise huvides on väga oluline turvaline seksuaalkäitumine ja PAP-testi regulaarne tegemine, see võimaldab välja selgitada muutuseid rakkudes ning vähieelseid seisundeid. PAP-test on valutu ning osa tavapärasest günekoloogilisest läbivaatusest.
HPV tekitatud rakumuutused ja vähieelsed seisundid võivad areneda isegi 10–15 aastat. Regulaarsel kontrollimisel ja õigel ajal avastatuna on need aga kergesti diagnoositavad ning ravitavad, see omakorda võimaldab ravi tulemusena täielikku tervenemist. Seega oleks võimalik ennetada peaaegu kõiki kaugele arenenud emakakaelavähi juhtumeid.
2016. aastal kutsutakse emakakaelvähi sõeluuringule naisi sünniaastatega 1961, 1966, 1971, 1976, 1981, 1986.
Varases staadiumis rinnavähk endast märku ei anna
Enamasti pöördutakse arsti juurde rinnavähi kahtlusega siis, kui rinnas avastatakse n-ö tükk. On olemas aga siiski ka teisi ohumärke, näiteks muutunud rinnakuju (näiteks naha sissetõmme rinnal), rinnanibu sissetõmme, eritis rinnanibust, rinna nahavärvi muutus või kaenlaaluste lümfisõlmede suurenemine. Tihti on haigus selleks ajaks juba algkoldest kaugemale levinud.
Rinnavähki on võimalik avastada aga juba varem. Üks selline võimalus on sõeluuringute käigus kasutatav rinnanäärme radioloogiline uuring ehk mammograafia. Väikese kiirgusdoosiga mammograafia on tervisele ohutu.
Varakult avastatud rinnavähk on paremini ravitav, võimaldab vajadusel kasutada rinda säästvaid operatsioonimeetodeid ja on tervenemise eelduseks.
2016. aastal kutsutakse rinnavähi sõeluuringule naisi sünniaastatega 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966.
Osalemiseks ära jää kutset ootama
Naised, kelle sünniaasta on kutsutavate sünniaastate nimekirjas ja kellele pole viimase kahe aasta jooksul tehtud rindade uuringut või viimase kolme aasta jooksul PAP-testi, saavad sõeluuringus osalemiseks nimelise kutse.
Et kutse saadetakse rahvastikuregistris olevale aadressile, tuleb kontrollida, kas see on õige – muidu ei jõua kutse adressaadini. Seda saab hõlpsalt kontrollida riigiportaalis www.eesti.ee. Koos paberkutsega saadetakse E-Tervise patsiendiportaali www.digilugu.ee ka elektroonne kutse, mis on nähtav saatekirjade alt.
Sõeluuringul osalemiseks ei pea aga kutset ootama jääma. Kui teie sünniaasta on tänavuste kutsesaajate nimekirjas, tuleb lihtsalt helistada kõige sobivamasse tervishoiuasutusse ning end vastuvõtule kirja panna. Registreerumisel kontrollitakse eelkõige teie sünniaastat ja ravikindlustuse kehtivust. Uuringule minnes võtke kindlasti kaasa isikut tõendav dokument.
Rinnavähi sõeluuringus kasutatavat rindade mammograafilist uuringut saab teha mammograafiabussis või maakonnahaiglas. Raviasutuste ja liikuva mammograafiabussi asukohad ja kontaktid on kergesti leitavad haigekassa kodulehel asuvast kaardirakendusest.
KUS SÕELUURINGUID TEOSTATAKSE?
Emakakaelavähi sõeluuringule registreerumine:
Ida-Tallinna Keskhaigla: tel.6661 900
Lääne- Tallinna Keskhaigla: tel. 6261 314
Põhja-Eesti Regionaalhaigla: tel. 6171 049
Fertilitas (Viimsi, Tallinn): tel. 6059 600, 6059 601
Medicum (Lasnamäe, Tallinn): tel. 6050 601
Dr Parve Naistearstid (Arvenos OÜ) Tallinnas: Tel. 6405 506
Tartu Ülikooli Kliinikum : tel. 7319 100
Jõgeva Haigla: tel. 7766 220
Viljandi Haigla: tel. 4352 076
Põlva Haigla: tel. 7999 199, 7999 198, Räpinas 7999 243
Valga Haigla: tel. 7665 100
Lõuna-Eesti Haigla: tel. 7868 466 (polikliinik, kl 9-14); 7868 542 (haigla, kl 9-15), 7868 569
Pärnu Haigla: tel. 4473 300, 4473 511
Rapla Maakonnahaigla: tel. 4890 738, Märjamaal 4821 495
Kuressaare Haigla: tel. 4520 129
Hiiumaa Haigla: tel. 4632 085
Läänemaa Haigla: tel. 4725 800
Narva Haigla: tel. 3561 144
Ida- Viru Keskhaigla: tel. 3311 133
Järvamaa Haigla: tel. 3848 132
Rakvere Haigla: tel. 3229 780
Rinnavähi sõeluuringule registreerumine:
Tallinnas ja Harjumaal
Põhja-Eesti Regionaalhaigla(Sütiste tee 19): tel. 6172 405, 5300 6334
Mammograaf Rinnakliinik (Sütiste tee 17), tel. 6274 470
Ida-Tallinna Keskhaigla, Magdaleena Polikliinik Diagnostikakeskus (Pärnu mnt 104): tel. 606 7684, 5362 8909
Mujal Eestis
Pärnu Haigla (Ristiku 1, Pärnu), tel. 4473 561
Tartu Ülikooli Kliinikum (Puusepa 8), tel. 7319 411
Läänemaa Haigla (Vaba 6, Haapsalu), tel 4725878
Ida-Viru Keskhaigla (Ilmajaama tn 14, Ahtme), tel. 3378 711
Narva Haigla (Haigla 5, Narva), tel. 3572 737
Liikuva mammograafiabussi ajakava:
Kuressaare (Kuressaare Haigla, Aia 25): 26. september – 18. november. Tel 6274 470
Tartu (Tartu Kaubamaja peasissekäigu juures, Riia 1, Tartu): 28. november – 17. detsember. Tel 7319 411


authors:
Tetiana Vitsenko
Alamy
Ajast Ees
Hullunud Facebookar

description: Facebooki vähesem kasutamine aitab suuresti kaasa meie õnnetundele.

title: Teadlased avastasid: Facebooki kasutamine muudab meid kurvemaks


title: HÄMMASTAVALT TÕHUS: Valmista lihtne jook, mis põletab rasvad särinal

maintext:
Iga naise unistuseks on kaotada üleliigsed kilod. Soov olla samaaegselt sale ning nautida häid-paremaid sööke on ju igati inimlik. Kuid see on enamasti raskelt saavutatav.
Kuid – kui sa juba toitud tervislikult ja liigud, kuid kaal ei alane, lisa vaid see hämmastavalt tõhus ja lihtne jook oma igapäevamenüüsse. See parandab ainevahetust ja aitab kiirendada kaalulangusprotsessi, kirjutab Healthy Life Tricks. On leitud, et see jook aitab põletada kuni viis kilo nädalaga.
Selle joogi võlutoimeaineteks on mesi ja kaneel, kaks väga tervislikku ja looduslikku koostisosa, mis omavahel segunenuna moodustavad kõige tõhusama rasvapõletuskombo.


title: TOHOH! Oma tervise nimel peaksid kallimast eraldi magama?

maintext:
Oma kallimaga ühes voodis magamine võib tähendada terviseprobleeme, meeleoluhäireid ja räsitud välimust, ilmneb värskelt läbi viidud uuringust.
Inglismaal läbi viidud uuringus väitis nimelt 29% vastanuist, et nende kallim on nende halva une põhjuseks, vahendab The Sun. Ebakvaliteetne uni tähendab aga hulgaliselt terviseprobleeme. Varasemad uuringud on nimelt kinnitanud, et ebakvaliteetne uni suurendab depressiooni, südamehaiguste, insuldi ja hingamishäirete riski, samuti suurendab see võimalust enesetappudeks ja abielulahutusteks. Lisaks mõjub magamatus hävitavalt meie nahale.
Seepärast olekski teadlaste hinnangul parem kallimast eraldi voodis magada, sest see, et kaks inimest oleksid sarnaste uneharjumustega, on üsna haruldane


title: Tunned pidevat nälga? Siin on kuus võimalikku põhjust

maintext:
Lõuna on unustatud, õhtusöögini on aega, kuid sinu mõtted keerlevad vaid toidu ümber. Teatud puhkudel ongi kehal koostöös ajuga jätta mulje, et sa oled kõige näljasem inimene maailmas. Huff Post toob välja kuus kummalist põhjust, miks sind painab pidev näljatunne. * Sa ei maganud piisavalt. Kui sul jääb öösel unetundidest vajaka, oled järgmisel päeval näljasem. Eriti hull on asi seetõttu, et unepuudus suurendab isu süsivesikute järele ning seepärast on kroonilise unetuse käes vaevlevad inimesed enim ohustatud ka ülekaalulisusest.
* Menstruatsioon on algamas. Teadlased kinnitavad, et enne menstruatsiooni suureneb organismis hormooni nimega progesterooni tootmine. See hormoon suurendab isu ja rahulolematust oma kehaga.
* Sa ei söö hommikuti korralikult. Kui sööd hommikul valesid asju, keerab see segi kogu järgneva päeva rütmi. Teadlased on kindlaks teinud, et hommikul on hädavajalik süüa ühtviisi nii proteiini, kiudaineid kui rasvasid, sest need aitavad täiskõhutundel püsida. Hommikusöök peaks andma 300 – 400 kilokalorit. * Sa võtad ravimeid. Mõnede haiguste raviks mõeldud tabletid võivad isu tekitada. Pea nõu oma arstiga. * Sul on janu. Vedelikupuudus tekitab väsimust ning siis hakkab keha energiat otsima. Sa arvad, et sul on nälg, kuid tegelikult võib see olla janu. Toitumisspetsialistid soovitavad juua klaasi vett ja alles pärast mõne minuti ootamist saad selgeks, kas tegu on nälja või januga.


title: Ohhoo! Hommikuses bussis on väiksem tõenäosus grippi haigestuda

maintext:
On olemas lõokese ja öökulli tüüpi inimesi. Teadlased väidavad, et lõokestel on öökullide ees üks kindel eelis – hommikuti on inimesed kõikvõimalikele viirushaigustele vähem vastuvõtlikud.
Nimelt leidsid teadlased, et õhtuti on inimesed erinevate nakkuste suhtes kümme korda vastuvõtlikumad, vahendab Glamour. Teadlaste hinnangul on sestap väga oluline see, mis kell me pisikutega kokku puutume.
Igatahes võib nende kinnitusel hommikul bussiga tööle sõites olla täiesti rahulik. Õhtul koju sõites tasuks end aga küll viiruste eest kaitsta, sest siis on inimene viirustele vastuvõtlikum.
See võib olla ka põhjuseks, miks on graafikuga tööl ja rohkem õhtuti ning öösiti töötajad tihedamini haiged.


authors:
Mint Images Rex
Ups

description: Austraallanna, kel oli raskusi rasedaks jäämisega, sai kaksikute emaks. Sündinud tüdrukud on väga erilised. Nimelt viljastus üks munarakk teisest 10 päeva varem, vahendas BBC.

title: Austraallanna jäi 10 päeva jooksul kaks korda rasedaks

maintext:
Naine ütles et alguses ei saanud ta arugi, kui erilised lapsed tal on.
Kate Hill põeb polütsüstiliste munasarjade sündroomi. See on hormonaalne häire, mille puhul ovulatsioonid ei toimu. Naine sai selle vastu hormoonravi ning jäi rasedaks. Ta sünnitas kaksikud tütred Charlotte ja Olivia, kel oli erinev sünnikaal ning veregrupp.
Nimelt kui naine lapseootele jääb, siis ovulatsioonid peatuvad. Kuid mõnikord väga harva võivad munarakud ka raseda kehas siiski edasi küpseda. Just see Hilliga juhtuski.
Ta oli juba mõned päevad rase olnud, kuid vabanes uus viljastumisvalmis munarakk ning ka see ühines seemnerakuga. See on nii haruldane sündmus, et maailmas on teada vaid kümmekond juhtumit.


title: 50+ vanuses tasub tervist senisest hoolikamalt jälgida

maintext:
Et ka neil järgnevatel eluaastatel võimalikult tervelt elada, tuleb oma tervisesse panustada, jälgides mõningaid oma tervisenäitajaid. Nii on võimalik veel aastaid ilma tablette tarvitamata elada. "Näiteks, kui diabeedile saada õigeaegselt jaole, õnnestub sageli veresuhkru näitajaid liigutamise ning õige toitumisega kontrolli all hoida ning tablettravi edasi lükata," sõnab Eero Merilind ja toob välja olulisemad asjad, millel selles vanuses silma peal hoida.
Nõmme perearstikeskuse perearst Eero Merilind märgib, et viiekümnes eluaasta on inimese elus oluline murdepunkt. Eriti kehtib see meeste kohta. "Tundub, et kes meestest 50nda eluaasta üle elab, elab kaua. Enne seda on mehed ohustatud õnnetustest ja äkksurmast," nendib ta.
Inimesel on võimalus oma tervisesse ise panustada, hoides silma mõningatel tervisenäitajatel peal," rõhutab perearst Eero Merilind, et just üle 50-aastastel on võimalik õigeaegselt avastatud tervisehäda korral võimalik igapäevast tablettide võtmist ennetada ja edasi lükata.
· Vererõhk. "Tänapäeval on saadaval head ja usaldusväärsed vererõhu mõõtmise aparaadid ning igaüks saab seda ise kodus teha," lausub perearst. Tema sõnul soovitavad arstid rohkem kasutada õlavarrelt vererõhku mõõtvaid aparaate, sest need on vähem tundlikud ning annavad tõesema tulemuse. Numbrid, mida selles osas peaks meeles pidama, on 140/90 mmHg. "Kui näitajad erinevad pikema perioodi jooksul sellest, tuleks konsulteerida arstiga," ütleb Merilind.
· Veresuhkur. Veresuhkrut saab mõõta nii kodus kui paljudes apteekides. Seda tuleks Eero Merilinnu sõnul teha hommikuti tühja kõhuga. Kui veresuhkru näit kipub tõusma üle 7 mmol/l, tuleks sellest rääkida arstile.
· Kehakaal. Oluline on jälgida oma kehamassiindeksit. Selle arvutamiseks on internetis olemas erinevaid kalkulaatoreid, kuid seda saab ka ise teha, kui kehakaal jagada pikkuse ruuduga. Kui kehamassiindeks on üle 25 ning see näitab suurenemise märke, ohustab inimest ülekaal ja rasvumine ning siis tuleks nõu pidada toitumisnõustaja, pereõe või arstiga. Teine võimalus on jälgida vööümbermõõtu. Kui see on üle 88 sentimeetri naistel ja 102 sentimeetri meestel, viitab see rasvaladestuste kogunemisele kõhupiirkonda. Ka siis tuleks arstiga nõu pidada, sest see võib kaasa tuua ainevahetuse häired, suurendada südamehaiguste ning ka diabeeti haigestumise riski.
· Soolevähi skriining. Et kogu elanikkond haigestub järjest enam vähki, tuleks Eero Merilinnu sõnul ära kasutada kõik võimalused vähktõve ennetamiseks. Üks uusimaid sõeluuringuid on soolevähi sõeluuring. Jämesoolevähi sõeluuringusse oodatakse 60 – 69 aastaseid inimesi, tänavu võivad seda oma perearstilt küsida 1956. aastal sündinud. Uuring viiakse läbi väljaheitest peitveretestiga. "Samas saab ka apteegist osta sellise testi, see pole üldse kallis. See näitab, kas verd väljaheites esineb. Kui jah, tuleks sellest rääkida oma arstile," rõhutab Merilind.
· Emakakaela- ja rinnavähi sõeluuring. Naistele paneb Eero Merilind südamele, et kui saadakse kutse emakakaela- või rinnavähi sõeluuringule, tuleks selles ka osaleda. Need tõved ei anna endast ise varakult märku, kuid neid varakult avastades on võimalik kauem elada. Rinnavähi sõeluuringut tehakse 50 – 62 aastastele naistele, tänavu on sellesse oodatud naised sünniaastatega 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966. Emakakaelavähi sõeluuringut tehakse 30 – 55 aastastele ning tänavu on sellesse oodatud naised sünniaastatega 2016. a kutsutakse rinnavähi sõeluuringule naisi sünniaastatega 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966.
· Eesnäärmevähk. Üle 50-aastased mehed peaksid kindlasti kontrollima ka oma eesnäärme tervist. Esmalt tuleb täita vastav küsimustik, näiteks perearsti juures, ning kui see annab palju punkte, tuleks teha PSA test.
· Muutused sünnimärkides. Kindlasti tuleb silma peal hoida sünnimärkidel. Kui need suurenevad, veritsevad või muutuvad, tuleks neid näidata pere- või nahaarstile.
· Nägemine. Üks asi on Eero Merilinnu sõnul see, et selles vanuses nõrgeneb silmanägemine ning vaja on prille. Teisalt aga suureneb risk haigestuda glaukoomi või kaesse. Glaukoomi korral tõuseb silmarõhk ning kui seda ei kontrolli, võib inimene pimedaks jääda.
· Vaktsineerimised. Eero Merilind soovitab üle vaadata ka oma vaktsineerimised. Paljud üle 50-aastased avastavad tema sõnul, et nende difteeria ja teetanuse vastane kaitsesüst on viimati tehtud koolis, kuid see kaitseb inimest kümme aastat pärast vaktsineerimist. Kindlasti peaksid erinevate tõvede vastu vaktsineerimisele mõtlema ka need, kes reisivad palju.


title: Tohohh! Hüperaktiivsus võib olla hoopis levinud nägemishäire!

maintext:
Kui lapsel esinevad ülepinge või valud silmades, peavalud, hüperaktiivsus, sagedane väsimus, merehaigus, madalam õpiedukus või soovimatus mitte lugeda, siis psühhiaatri asemel võiks temaga minna hoopis silmaarsti juurde.
Lastel diagnoositav hüperaktiivsus tähelepanu puudulikkusega võib olla hoopis levinud nägemishäire – konvergentsi- ehk silmade sissepöördumise nõrkus, kirjutab KSA silmakeskus.
Konvergentsiraskus on tavapärase lühi- ja kaugnägelikkuse kõrval kolmas levinud nägemisprobleem, mis põhjustab lastel ja täiskasvanutel keskendumisraskusi ja lugemishäireid. Konvergents on binokulaarne nägemishäire, mille korral silmad ei tee selge pildi kuvamiseks koostööd. Kui vaatame sõnu lähedalt, pöörduvad silmad tavaliselt sissepoole, et pilku ühte punkti fokusseerida. Ent konvergentsiraskuse korral ei pöördu silmad sissepoole ja see võib pilku moonutada. See ei tähenda tingimata kehva nägemist, küll aga silmade koostöö- ja koordinatsioonihäiret.


description: Kui mõõdukas stress üldjuhul motiveerib inimesi ning aitab eesmärke saavutada, siis liigne ning pikaajaline stress mõjub aga tervisele halvasti. Kuidas oma stressi kontrollida ning sellega toime tulla, sellele vastab Ida-Tallinna Keskhaigla neuroloogiakeskuse peavaluõde Egle Türk.

title: PRAKTILISED SOOVITUSED: kuidas stress kontrolli alla saada?

maintext:
"Kuidas teil ka uues firmas läheb?"
"Ära parem küsi! Sheff nõuab, et me töötaksime nelja eest!"
"Kas see pole siis võimalik?"
"Ülemus arvab, et on, sest meid on kuus."


description: Alates novembrist on 4-aastastel Mairon Robinil ja Mairen Kellil võimalik käia SA TÜK Lastefondi toel ratsutamisteraapias. Kaksikud vajavad seda sünnitraumast tulenevate tüsistuste leevendamiseks.

title: Sünnitraumaga kaksikud saavad tänu heldeile toetajaile ratsutamisteraapiat

maintext:
Praegu, 4-aastasena Mairon Robin ei kõnni ega kõnele, sest tema jalad on pisikesed ja kangestunud ning tal puudub tasakaal. Mairen Kellil on parem jalg lühenenud ja spastiline, mistõttu on tüdrukul vale kõnnimuster ning eakaaslastega on raske sammu pidada, joosta ja treppidest kõndida.
Liikumisfunktsiooni parandamiseks ja rühihäire tekke ärahoidmiseks vajavad lapsed regulaarset hipoteraapiat, mis on aga võrdlemisi kulukas ning kaksikute seisundiga seotud teiste kulutuste taustal perele üle jõu käiv. Seetõttu pöörduti Lastefondi poole, kes otsustas Maironi ja Maireni ratsutamisteraapiat toetada, kattes 80% ulatuses selle kulud, ülejäänud 20% osas aitab peret kohalik omavalitsus. Fondi toetus perele on 1620 eurot ühe aasta jooksul.
Lastefondi toetusjuhi Eveli Ilvese sõnul on viimsel ajal fondini jõudnud üha rohkem lapsi, kellele haigusest tulenevalt on arst soovitatud ratsutamisteraapiat. "Spetsialistide kinnitusel on ratsutamisteraapia mõju nii füüsilisele kui vaimsele tervisele väga positiivne ja mitmekülgne. Paraku aga on teraapiatundide hinnad sageli paljudele peredele üle jõu käivad, mistõttu on meil väga hea meel, et saame tänu heade annetajate toele peredele abiks olla," räägib ta.


title: Migreenihaigetel on elu jooksul poole suurem risk saada infarkt või insult

maintext:
Varasematest uuringutest on teada, et migreenihaiged haigestuvad sagedamini ajuveresoonte haigustesse – nii isheemilisse kui ka hemorraagilisse insulti.
Hiljaaegu jälgiti USA meditsiiniõdede tervise uuringu programmi käigus 115 541 naist, kes uuringusse kaasamise ajal olid vanuses 25–42 eluaastat, vahendab meditsiiniportaal Med24. 20 aastat kestnud jälgimisperioodi jooksul haigestus neist 1329 isikut mingisse südame-veresoonkonnahaigusse, neist 223 suri. Migreen oli diagnoositud 15,2%-l vaatlusalustest.
Andmete analüüsil ilmnes, et migreeni põdevatel isikutel oli migreeni mittepõdevate isikutega võrreldes peaaegu poole suurem risk haigestuda elu jooksul südameinfarkti, ajuinsulti või koronaarhaigusesse. Migreen osutus raske kardiovaskulaarse haiguse riskiteguriks, sõltumata teistest tuntud riskiteguritest nagu ülekaalulisus, arteriaalne hüpertensioon, hüperkolesteroleemia, suitsetamine.
Ei ole selge, millised on migreeni ja kardiovaskulaarsete haiguste omavahelise seose ja väljakujunemise mehhanismid. Võib arvata, et tegu on süsteemse endovaskulaarse süsteemi häirega. Praeguste teadmiste alusel ei ole ka võimalik anda soovitusi migreenihaigele selle kohta, kuidas vältida haigestumist eespool nimetatud südame-veresoonkonnahaigustesse.


title: Millised tervisemured kimbutavad hambatohtreid?

maintext:
92% hambaarstidest on kogenud skeletilihassüsteemi häireid erinevates piirkondades – kõige enam kaelas (47%) ja alaseljas (35%) selgus 2011.aastal Bialystoki ülikooli hambaarstiteaduse õppejõu Anna Kierklo poolt tehtud uuringust. Üheltpoolt mõjutavad hambatohtrite tervist töötingimused, kuid teisalt tuleb arstidel ja õdedel ka endal tervise eest hoolt kanda.
2015. aasta lõpus viis Tööinspektsioon läbi uuringu, mille andmetest selgub, et nooremad hambaarstid on teadlikumad terviseohtudest, mida nende töö põhjustab, kuid samas Kierklo uuringu põhjal võivad noortel arstidel skeletilihas-süsteemist tulenevad kaebused esineda intensiivsete töötundide tõttu ka varem, millest tulenevalt hakatakse tervisele varem tähelepanu pöörama.
Seda, et noored arstid töö ergonoomikale rohkem tähelepanu pööravad kinnitab ka Sakala Hambaravi tegevjuht Hendrik Kiige. "Nooremad hambaarstid kasutavad tõesti rohkem näiteks sadultooli, luupe ja mikroskoopi, mis aitab selga sirgena hoida. Samuti annavad nad rohkem kehale füüsilist koormust ka pärast tööpäeva lõppu, võttes osa rühmatrennidest, käies ujumas, joogas või pilateses," võrdles Kiige põlvkondadevahelisi liikumisharjumusi.
Kuna võimlemisharjutuste kasulikku mõju on Sakala Hambaravi kolleegid niivõrd sageli välja toonud, otsustati ka kliinikus rühmatreeningutega – jooga ja pilatesega – tegelema hakata. “Pilatesest on eelkõige abi sundasendist tingitud seljaprobleemide korral, mis paratamatult hambaarsti elukutsega kaasas käivad. Samuti aitavad nii jooga kui ka pilates maandada pingeid, mis vastutusrikka ameti üheks osaks on," ütles Kiige.
Tervise hoidmiseks tuleks keha liikumises hoida siiski terve päeva vältel. "Hambaarstid saavad skeletilihas-süsteemist tulenevate kaebuste riski vähendada, vältides sundasendeid ehk püüdes kehaasendeid sageli muuta, " ütles füsioterapeut Kairit Püüa. "Ühtlasi aitavad lihaspingeid leevendada näiteks õlavöödet lõdvestavad harjutused, ja hingamisharjutused, milleks võiks hambaarst hetke võtta peale iga patsiendi ravimist. Samuti on oluline jälgida korrektset rühti ning sirutada ja venitada rinnalihast," lisas Püüa.
Sakala Hambaravi arstid leiavad, et pauside tegemine on pigem meeldiv kohustus. "Suurima rõõmuga jalutame ise patsiendile vastu ning saadame nad ka ukseni – see võimaldab päeva jooksul veidi sirutada ja liigutada, " ütles Sakala Hambaravi hambaarst doktor Merje Salm. Salm lisas, et paljud kolleegid teevad ka võimlemisharjutusi vastuvõttude vahel – nii välditakse ebasoodast kehaasendist tingitud tervisehäireid. Peagi avatavas Kotka Tervisemajas, kuhu Sakala Hambaravi kolib, on harjutuste tarbeks loodud ka eraldi ruum, mis soosib liigutamist.
Tööinspektsiooni analüüsi põhjal polnud kõige sagedasemad ohutegurid siiski mitte tingitud ebasoodsast kehaasendist, vaid hoopis kemikaalidest tulenevatest terviseriskidest. Sakala Hambakliiniku arst doktor Kaja Kiige tõdeb, et loomulikult ei tohiks töövahenditesse ja nende toimetesse suhtuda kergekäeliselt. Samas tõdes ta, et tänasel päeval on kõigil kliinikus kasutusel olevatel kemikaalidel nõutav ohutuskaart. “Ohutuskaardil olev teave peab võimaldama tööandjal ja kemikaali oma kutsetöös kasutaval isikul määrata kindlaks töökohal esinevad keemilised ohutegurid ning selle põhjal hinnata kemikaali kasutamisest tulenevat riski töötajate tervisele ja keskkonnale,” kommenteeris Kiige.
Lisaks arstidele on oluline roll ka hambakliinikute administratiivpoolel, kuid Tööinspektsiooni uuringust selgus, et kliinikud sellele osale liiga palju tähelepanu pole pööranud. "Ka administraatorid veedavad suurema osa päevast istudes, mistõttu on ka nendel seljaterviseprobleemid kerged tekkima, kuid mitte ainult – just nemad peavad toeks olema patsientidele, kes kardavad hambaarsti külastust või rahustama kliente, kes muretsevad, kas jõuavad ikka õigeks ajaks tööle tagasi," tõi Kiige välja. Kairit Püüa tõdes, et sageli unustavad nö kontoritöölised nagu administraatorid, teha pause. "Oluline oleks vähemalt korra tunni aja jooksul püsti tõusta, ringi kõndida ja vaadata mõni minut kaugusesse, et silmad saaks puhata," ütles Püüa.


title: Viis haigust, mida leevendab banaani söömine

maintext:
Banaanid sisaldavad rohkelt kiudaineid ning mitmeid erinevaid suhkruid, mida teistest puuviljadest ei leia. Seepärast võib see levinud puuvili portaali Healthy Food Star andmeil saada võitu järgnevast viiest terviseprobleemist isegi edukamalt, kui tabletid seda suudavad.
1. Kõrge vererõhk. Vererõhuprobleemid saavad alguse eelkõige kaaliumipuudusest ning liigse soolase toidu söömisest. Et säilitada vererõhku tervislikes piirides ning varustada keha kaaliumiga, soovitatakse igal hommikul süüa vähemalt üks banaan.
2. Depressioon. Banaanid aitavad võidelda depressiooniga tänu trüptofaanile, mis on üks 20 asendamatust aminohappest. See ergutab õnnehormoonina tuntud serotoniini. Söö üks banaan ja pane tähele, kuidas pärast seda on tuju veidi parem, tunned vähem ärevust ja rohkem rõõmu.


title: Eesti apteekidesse jõuavad peagi müügile kodused HIV-kiirtestid

maintext:
Kiire ja delikaatne viis testida end HI-viiruse suhtes on kasutada kodust HIV-kiirtesti, mis jõuavad Eesti apteekidesse müügile detsembrist.
Kiirtestid jõuavad esmalt müügile Südameapteegi apteekidesse üle Eesti.
Südameapteegi peaproviisor Triinu Entsik- Grünberg nendib, et HIV on muutunud haiguseks, mida täna diagnoositakse ka tavalistel ja töötavatel Eestimaalastel. "Ligi 40% kõikidest uutest HIV-i nakatunutest Eestis on naised. Suurem hulk nakatunutest ei oma mingisugust seost narkootikumide tarvitamisega," loetleb ta hirmuäratavaid fakte.
Entsik-Grünbergi sõnul on kiirtest delikaatne viis testida end kodus ning see annab 99.7 % täpsusega vastuse võimaliku nakatumise kohta HIV-viirusesse.
"Test on mõeldud selleks, et inimestel oleks võimalik end delikaatselt ja kiiresti kontrollida ning et inimene saaks vajadusel südamerahu," lausus peaproviisor.


title: ARST: Laste uimastisõltuvus võib alguse saada Soome sõitnud vanematest

maintext:
„Enamasti on lastel, kes hakkavad narkootikumidega liialdama, mitu murekihti. Sageli on isa läinud Soome või perekonna juurest lihtsalt ära,“ ütles Pealinnale Tallinna lastehaigla psühhiaatriaosakonna juht Anne Kleinberg. Psühhiaater Vladimir Kukk lisas, et aina rohkem on üledoose niinimetatud korralikest peredest pärit lastel eksamite ajal.
Tervise Arengu Instituudi tellitud uuringu kokkuvõttes soovitatakse Tallinnas juba tegutsevale kolmele süstlavahetuspunktile lisaks rajada veel kuus või seitse sarnast keskust. „Tegelen noorte narkomaanidest patsientidega. Mõne aastaga on nad läbi käinud tee eufooriast kuni korduvate ja meeleheitlike katseteni narkootikumide võimu alt vabaneda,“ sõnas Kukk. „Kuid pärast kestvaid keha- ja hingepiinu mõistsid nad üsna varsti, et on taas omadega ummikus. Nad kõndisid mööda teed, mis viib põrgusse, kuigi alguses tundus see nii mesine.“
Narkomaania on Kuke sõnul totaalne isiksuse allakäik, millega pealegi enamikel kaasnevad tugevad tervisehädad. Ning uimasteid pruukivad kambad tõmbavad enda hulka just selliseid noori, kelle kasvatamisega vanemad on puudulikult tegelenud, jätavad neile palju vabadust ega tunne huvi, mismoodi lapsed oma aega veedavad. „Enamasti on lastel, kes hakkavad narkootikumidega liialdama, mitu murekihti,“ lisas Anne Kleinberg.
Arsti sõnul on neil lastel sageli isa läinud Soome või perekonna juurest lihtsalt ära. "Eesti riskilapsed on tihti väga keerulise peretaustaga, niipea kui nende sotsiaalne võrgustik välja ei vea, hakkab elu keeruliseks minema," märkis psühhiaater.


description: Menstruatsioonivaevused võivad kord kuus korralikult rööpast välja ning rääkigu eksperdid, mida tahes – naised leevendavad neid klišeelike tegevustega ehk pidutsemise, õgimise ja magamisega.

title: Mis on parim menstruatsioonivalude leevendamiseks?

maintext:
Jäär Sulle meeldib nüüd teha kõike nii, nagu tavaliselt ei tehta. See annab sulle energiat, mis omakorda võimaldab sul kerge vaevaga vabaneda takistustest. Täna ongi just selline päev!
Kaalud Sinu suhted autoriteetide ja muude juhtivate jõududega võivad olla ebaselged ja lihtsalt pingelised. Võimalik, et püüad oma bossilt kiitust teenida, kuid see ei pruugi tulemusi anda. Pigem vastupidi.


description: Möödunud nädalal pöördus hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 3202 inimest, neist ligi pooled lapsed. Enim kimbutasid viirusnakkused kuni viieaastased lapsed.

title: Hetkel põhjustavad viirusnakkusi peamiselt rinoviirused ja paragripp

maintext:
Muutuma on hakanud ringlevate viiruste etioloogiline struktuur, domineeriva rinoviiruse (24,2%) kõrval on hakanud kasvama teiste viiruste osakaal, eeskätt paragripiviirus (12,1%).
Euroopa gripiseirevõrgustiku andmetel oli grippi haigestumise intensiivsus madal Euroopa regiooni kõikides riikides. Püsivat gripiviiruste levikut ei täheldata, üksikuid gripiviirusega seotud haigusjuhte registreeritakse peaaegu kõikides riikides.
Terviseamet tuletab meelde, et gripp on alati ohtlik ja ohtlikum teistest ülemiste hingamisteede viirusnakkustest. Igal aastal haigestub Eestis grippi keskmiselt 5-10% elanikest. Aastatel 2011 kuni 2016 hospitaliseeriti gripi tõttu 2891 inimest, intensiivravi vajas 431, nende hulgas 129 last ja 6 rasedat. Gripi tõttu suri nimetatud ajavahemikul 105 inimest, neist neli last ning kaks rasedat. Ükski gripi tõttu surnud või intensiivravi vajanud inimene ei olnud gripi vastu vaktsineeritud.


title: ELUOHTLIKUD VEAD: Üheksa inimest teeb valuvaigistitega endale liiga

maintext:
Kui võtad valuvaigisteid õigesti, on need üldiselt ohutud ja tõhusad. Kuid üheksa inimest kümnest tarvitab valuvaigisteid valesti ning riskib üleannustamise tõttu neeruprobleemidega, sisemiste verejooksude ja teiste raskete tervisehädadega. Men´s Health toob välja neli kõige levinumat viga valuvaigistite tarvitamisel, mis võivad olla inimesele eluohtlikud. 1. Inimesed võtavad liiga palju tablette. Paljud eeldavad, et annust kahekordistades mõjuvad ravimid tõhusamalt. Kuid tegelikkuses suurendab see lihtsalt kõrvaltoimete või mürgistuse riski, rääkimata sellest, et valu ei pruugi taanduda. Tasub meeles pidada, et enamik valuvaigisteid on efektiivsed siiski ettenähtud doosides ning päeva soovituslikku annust ületada ei tohi. Kui seda teha, siis riskib inimene iivelduse, seedehäirete, kõrvetiste, lööbe ja isegi maksa- ning neerukahjustusega.
2. Inimesed võtavad valuvaigisteid liiga tihti. Valuvaigisteid ei tohiks võtta väga sageli. Näiteks paratsetamooli igapäevaselt tarbides suureneb risk maksapuudulikkuseks ja isegi enneaegseks surmaks. Ja kuigi igapäevaselt võib väikeses koguses aspiriini olla kasulik südamele, mõjub see hävitavalt maole ja soolestikule – uuringud on leidnud, et igapäevane aspiriini tarvitamine võib tõsta sisemise verejooksu riski 55%. Kui sa leiad, et sul on mõne tervisehäda tõttu tarvis valuvaigisteid igapäevaselt tarvitada, tehke koos arstiga kindlaks põhiprobleem ning leidke parim raviviis.
3. Inimesed ei tea, et valuvaigistitel on erinev toime. Näiteks ibuprofeen on mittesteroidne põletikuvastane ravim, mis aitab kehas ka teatud põletikke alandada. See on suurepärane ravim näiteks artriidi korral, kuid ei pruugi olla tõhus peavalu leevendaja. Siis võiks olla parimaks valikuks hoopis paratsetamool, kuna see mõjub aju valuretseptoritele. Ka on erinevatel valuvaigistitel erinevad kõrvalmõjud. Näiteks alkohoolikutel tõstab paratsetamooli tarbimine neeruhaiguste riski, kõrgvererõhuga kimpus olijail suurendab naprokseen või ibuprofeen südamehaiguste või insuldiriski. Kuidas leida õigeim ravim? Räägi apteekrile oma kroonilistest tõbedest ja maini, milleks ravimit vajad.


title: Kümme märki sellest, et sul on kehvad toitumisharjumused

maintext:
Tihti võib olla meil keerukas aru saada sellest, mida meil tasuks süüa ning mida mitte. Õige toitumine on miski, mis parandab meie tuju ning tõstab produktiivsust, vahendab Bustle. Seega peaksime jälgima seda, mida me endale suhu pistame ning mille võiks pistmata jätta. Toome välja kümme märki sellest, kuidas aru saada, et toitud valesti. Sa tunned väsimust ka siis, kui oled tegelikkuses piisavalt puhanud.
Kui sa magad vähemalt seitse kuni üheksa tundi, kuid tunned ikkagi pidevat väsimust, on see märk sellest, et võid valesti toituda.
Sul on uneprobleemid. Kui sul on probleemid uinumisel või oled see, kes öösiti kergelt üles ärkab, siis võib olla põhjuseks vale toitumine. Uneprobleeme võib põhjustada näiteks hilisõhtune kofeiini tarbimine, seega alustuseks võid vältida näiteks, kohvi joomist õhtusel ajal. Sa ei suuda sporti teha. Kui sa tunned, et ei suuda anda endast trenni tehes kõike, siis võib olla see märk sellest, et sinu kehas on puudujääke rasvast, valkudest või süsivesinikest. Sa tunned end tihti tühisena. Kas sa teadsid, et vale toitumine võib tekitada sinus emotsionaalset allakäiku? Seega kui toitud valesti võid tunda tihti näiteks masendushooge. Sa tunned puhitusi. Kui sööme näiteks tihti magusat, siis võib viia see puhitusteni meie kehas ning tunneme seega kõhus tihti ebameeldivat tunnet. Sa tunned pidevalt stressi. Süües rämpstoitu, millel puudub toiteväärtus, võime sattuda ka stressi. Nimelt vajab meie keha pingetega toime tulekuks õigeid toitaineid, mistõttu tuleks järgida suuresti, et sööksime tervislikult. Oled ülesööja. Kui sa tunned, et vajad pidevalt midagi uut näksimiseks, siis ei pruugi sa enda päevamenüüst kõiki toitaineid kätte saada, mistõttu on sul pidev vajadus uue söögi järele. Sa käitud tihti tõredalt. Nagu eelnevalt öeldud, siis õige toitumine suudab tõsta meie tuju vaid paremuse poole. Seega kui sööd valesid toitaineid, võid näida kurjana nii mõnelegi enda sõpradest. Su seedimine on korrast ära.


description: Eelmisel nädalalpöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 3247 inimest, neist veidi üle poole olid lapsed.

title: Külmetushaigustesse haigestumine püsib stabiilsena


description: Eile andis SA TÜK Lastefond oma sünnipäevapeol üle aasta heategija tiitlid Opus Online`ile ja Selverile, aasta sotsiaaltöötaja tiitli kliinikumi sotsiaaltöötajale Helve Maripuule ja aasta kohaliku omavalitsuse tiitli Väätsa vallale. Eripreemiaga tunnustati Bigbanki.

title: Lastefond tunnustas tublimaid laste abistajaid

maintext: Üheks selliseks on veebiarendusfirma Opus Online, kes pälvis tunnustuse selle eest, et sponsoreerib Lastefondi tasuta uue kodulehekülje valmistamisega, mida fond endale vastasel juhul kuidagi lubada ei saaks. Kodulehega on tööd tehtud juba aasta ning see valmib üsna pea.


title: Millised on eestlaste levinumad toitumisvead ja kuidas neid vältida?

maintext:
Millised on eestlaste peamised toitumisvead ning kuidas neid vältida, räägib India ajurveeda arst Somit Kumar.
1) Täna tarbib eestlane peamiselt välismaist keemiliselt töödeldud ja geneetiliselt muundatud toitu, mille peale hakkab põhjamaine keha tõrkuma, sest see ei ole tema genotüübile sobiv ja kasulik toit. Kehasse ladestuvad toksiinid ja kehva seedimisega inimesed ei suuda neid efektiivselt väljutada. Selle tulemuseks võivad olla mitmesugused allergiad. Vaata oma toidulaud kriitilise pilguga üle ja varu koju veel saadaolevat kohalikku toitu.
2) Eestis on populaarseks snäkiks toored juurikad, mida pistetakse piimal põhinevatesse dipikastmetesse ja arvatakse, et need on tervislikud. Tegelikult ei oma need sellisel moel tarbides inimesele midagi kasulikku. Näiteks lillkapsas ja brokkoli seovad kehas sapphappeid ning alandavad veres kolesterooli, kuid need omadused avalduvad maksimaalselt alles peale köögiviljade aurutamist. Eelista alati pigem kuumutatud juur- ja köögivilju.
3) Toortoidu söömine on eestlase genotüübile sama, mis aeglane suitsiid. Ega siis asjata ole eestlased aastasadu kohalikust loodusest pärit aineid soolanud, marineerinud ja kuivatanud. Uuri vanu retsepte ja katseta neid.
4) Kõikidesse puuviljadesse, mis siia teistelt laiuskraadidelt pooltoorena kohale tuuakse, peaks suhtuma ülima ettevaatlikkusega ja neid võiks pigem vältida. Eelista alati kodumaist ja töötlemata toitu.


description: Vistrikud ei ole vaid teismeliste probleem. Meele teevad need mustaks aga küll, kuigi akne kontrolli all hoidmine võib olla arvatust lihtsam.

title: Viis nippi, kuidas täiskasvanuna aknet kontrolli all hoida


title: Kui kaotatud kaal tuleb kohe tagasi: pidev dieeditamine rikub soole mikrofloora

maintext:
Kui suure vaevaga kaotatud kilod kipuvad alati kergesti tagasi tulema, on põhjus tõenäoliselt selles, et soolemikroobide tasakaal on sassis, vahendas New Scientist.
Hiirtega katseid teinud Iisraeli teadlased avastasid, et kui ülekaalulised närilised panna rangele dieedile, toimuvad nende soolestiku mikroflooras muutused, mis püsivad seal mitu kuud. Bakteritel on oma osa ka selles, kui kaotatud kaal kiiresti tagasi tuleb.
Kui vaheldumisi rasvarikkal ja rasvavaesel toidusedelil olnud hiirte soolestikust võeti mikroobe ja viidi need stabiilselt ühesugust toitu söönud hiirte soolde, hakkasid ka nood loomad rammusamat toitu süües kiiresti tüsenema.
Uurimuse autorite kinnitusel ongi põhjuseks nii bakteritega toimunud muutused kui ka toidusedel. Miks bakteritel selline mõju on, pole veel teada. Seni on teada saadud, et mikroobid muudavad ainevahetust ja kahandavad taimsest toidust saadavate flavonoidide hulka.
Samuti vajab uurimist, kas hiirtel avastatu kehtib ka inimese puhul. Paljud tüsedad inimesed on hädas sellega, et kui dieet lõpetada, tuleb kaal mühinal tagasi. Põhjuseks võibki olla soolebakterite sassis tasakaal.


title: HI-viirusekandja: "Ei maksa mõelda, et mina viirust ei saa!"

maintext:
"Olin kuulnud, et HIV ja aids on olemas, kuid olin ka veendunud, et mind see ei puuduta," räägib 37aastane mees, kes sai HI-viiruse kaitsmata seksuaalvahekorrast.
Tema sõnul ei maksa mõelda, et HIV on vaid narkomaanide ja prostituutide haigus. See on haigus, millesse võib haigestuda igaüks, hoolimata soost ja vanusest.
Või siiski – arstide hinnangul on praegu enim HI-viirusest ohustatud 30–40aastased naised. Eestis arvatakse olevat 12 000 viirusekandjat, kellest enamik oma haigestumisest ei tea.
Ning päris suur hulk on ka neid, kes harrastavad endiselt kaitsmata vahekordi oma tõvest seksuaalpartneritele rääkimata – nagu hiljaaegu Õhtulehele intervjuu andnud 18 aastat HIVga elav mees, kes pole sõbrannasid haiguse asjus valgustanud. Nii pole ta ka kindel, kas on kellelegi oma paljudest partneritest viiruse andnud või mitte.


title: Neli hädavajalikku taime viirusteperioodiks

maintext:
Külmetusviiruste hooajal tasub meeles pidada, et nii immuunsüsteemi tugevdada kui võimalikke haigusnähte leevendada saab mõnede taimedega. Näiteks nende neljaga, mis on haigusteperioodil hädavajalikud. Bild der Frau toob välja neli tõelist vitamiinipommi, mis su keha sügistalvisel perioodil turgutavad. Kibuvitsamarjad on tõelised vitamiinipommid. Marjadel on tugev põletikuvastane toime, eriti head on need marjad liigesehaigetele ning võimalike külmetushaiguste tekkimisel algusperioodil. Ka aitab see seedeprobleemide korral, nii kõhulahtisuse kui kinnisuse korral ja on hea diureetikum.
Leedrimari annab mõnusalt energiat. Kui iga päev juua klaas leedrimarjamahla, võid olla kindel, et oled keha varustanud vajaliku koguse C- ja B-vitamiinidega ja mineraalainetega. Kõik see on tõeline energialaks, mida sa rõske talve hakul vajad. Kui tunned, et külmetus hakkab tulema, joo suur klaas kuumaks aetud leedrimahla õhtul ja poe kohe voodisse. Hommikul ärkad kui uus inimene.
Astelpaju aitab vitamiinivaeguse ja nohu vastu. Astelpajumarjad sisaldavad pali C-, B- ja E vitamiine ja beetakaroteeni, need mõjuvad kehale tõelise vitamiinipommina. Ja just vitamiine ongi külmetusviiruste perioodil vaja. Lisaks on astelpajumarjad head seedeprobleemide korral ning bronhiidi korral on hea kuum meega astelpajumahl.


authors:
Tiina Kõrtsini
Tänan
Vale Nimetus

title: Energiajook ei ole pelgalt vaid kahjulik, vaid hävitab meie keha

maintext:
Energiajook pole kahjulik vaid kofeiini koostise tõttu, vaid võib tekitada suuremat kahju, kui me seda oodata oskame.
Üheks levinumaks harjumuseks tänapäeval on öösiti vähene uneaeg ning päevasel ajal keha taastamine rämpstoidu ja energiajoogiga, vahendab Cosmopolitan. Kui me teame, et rämpstoit on meie kehale ebatervislik ja võib suurendada kehakaalu, siis ei pruugi me siiani teadvustada endale energiajoogi kahjulikust.
Kuigi on enamus meist teadlikud, et energiajoogid on kahjulikud enda kõrge kofeiinisisalduse poolest, siis on teadlased avastanud, et peale kõrge kofeiini kahjustab energiajoogi tarbimine suuresti ka meie maksa.


description: 18.–25. novembrini toimub HIV testimisnädal. Lisaks tavapärastele testimisvõimalustele on avatud ka kiirtestimise kabinetid kaubanduskeskustes üle kogu Eesti.

title: HIV testimisnädal: Tallinnas ega Tartus HIV-positiivseid ei leitud, testimisnädal jätkub

maintext:
Külastaja: "Miks see praad nii külm on?"
Kelner: "Aga lehm, kelle lihast see tehti, suri ju mitu nädalat tagasi!"


title: Üle poole Eesti elanikest usub, et antibiootikumid aitavad külmetuse korral

maintext:
Kevadel läbi viidud uuring kinnitab, et üle poolte Eesti elanikest usuvad, et antibiootikumid aitavad külmetushaiguste ja gripi korral, kuigi on selge, et antibiootikumid ei ole tõhusad viiruste vastu ega too leevendust grippi haigestumisel.
„Kiire pilk uuringu tulemustele tõi välja meie inimeste kohati üsna piiratud teadmised nii antibiootikumide kui nende kasutamise kohta,“ kommenteeris Terviseameti epidemioloogianõunik Kuulo Kutsar 2016. aasta kevadel läbi viidud Eurobaromeetri uuringut.
Hea näitaja Eesti puhul on see, et meil ei saa antibiootikume osta käsimüügist. Nii kinnitasid ka küsitluse vastanutest üle 90 protsendi, et antibiootikumid on neile määranud arst. Enamik inimestest teadis, et antibiootikumide ravikuur tuleb alati lõpuni teha, vaid 13 protsenti uskus, et antibiootikumide tarvitamise võib lõpetada kohe kui enesetunne paraneb. Samas oli 76 protsenti inimestest kuulnud ja omas teadmist selle kohta, et vajaduseta antibiootikumide kasutamine võib muuta haigustekitajad nende suhtes resistentseteks.


authors:
Andres Raudjalg
Jääk Aru

description: Kommivabrik Kalev koostöös Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskusega (HNRK) viis septembris ja oktoobris läbi heategevuskampaania, mille käigus koguti liikumispuudega laste ravi toetuseks 21 062 eurot. Kogutud summa eest on võimalik aidata kuni 100 liikumispuudega last.

title: Tänu kommisööjatele koguti liikumispuudega laste raviks üle 21 000 euro

maintext:
Kommivabrik Kalev k oostöös Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskusega (HNRK) viis septembris ja oktoobris läbi heategevuskampaania, mille käigus koguti liikumispuudega laste ravi toetuseks 21 062 eurot. Kogutud summa eest on võimalik aidata kuni 100 liikumispuudega last.
“Eestis on palju liikumispuudega lapsi, kes vajavad pidevalt kulukat ravi. Rõõm on näha, et Mesikäpa ja Rasmus Mägi üleskutse on vilja kandnud ning heade inimeste abil oleme kokku kogunud korraliku toetussumma, mis täidab üllast eesmärki,” rääkis AS Kalev juhatuse esimees Kaido Kaare.


title: MOVEMBER: Eesti mehed elavad Eesti naistest kaheksa aastat vähem

maintext:
Viimastel andmetel elavad Eesti mehed Eesti naistest keskmiselt 8 aastat vähem. Lisaks sellele on Eesti mehed keskmiselt 15 viimast eluaastat haiged. Põhjuseid võib leida pigem meeste ellusuhtumisest ja käitumisest kui geneetikast või siinsest kliimast.
Käes on aasta üheteistkümnes kuu ehk movember. Juba 13. aastat pööratakse sel kuul kogu maailmas tähelepanu meestele ja meeste tervisele. Eestis veab meeste tervise ja movembri sõnumit endine profikorvpallur Jesper Parve.
“Tundub, et mehe uus normaalsus on olla natuke väsinud, kuri, ülekaaluline ja kerges depressioonis. Ma olen tegelikult pikalt mõelnud Eesti mehe rollist ühiskonnas ja meheks olemisest üldiselt,” selgitab Jesper Parve, kes käesolevast kuust alates toimetab meesolen.ee veebilehte. “Meesolen annab võimaluse nendele teemadele julgelt otsa vaadata ja laiemat arutelu tekitada.”
Jesper Parve kutsub mehi üles novembrikuul natuke teistmoodi elama, tegema iga päev midagi teistsugust.
“Minu movembri väljakutse eesmärgiks on aasta pimedaimal ajal teadvustada endale ja võimalusel ka teistele meestele ohte, mis hakkavad ähvardama mehi keskeas. ” Movembri tegemistes saab osaleda aadressidel: www.meesolen.ee/movember ja https://www.facebook.com/meesolen.ee/
Uue veebilehe meesolen.ee eesmärgiks on tegevuste, teadmiste ja eeskujude kaudu tõsta mehe väärtust tema enda, ta lähedaste ja ühiskonna tarvis, et mehed võiksid olla terved ja elada kauem.


authors: Langetas Kaalu Kuna Luges Õhtulehe Kirjutisi Seksist Ja Püüdis Neid Rakendada.

description: Äsja ameti maha pannud ettevõtlusminister Liisa Oviir on ühe ministriaastaga teinud läbi suure muutuse. Ta on kaotanud üpris lühikese ajaga arvatavalt mitukümmend kilo ja näeb välja kümmekond aastat noorem.

title: Liisa Oviiri täielik muutumine: kuidas on võimalik mõne kuuga nii palju alla võtta?

maintext:
2 fotot
Neljatoaline korter läks müüki Paradiisisaarele soovis pere minna ilma laenude ja liisinguteta ning seetõttu müüsid nad koos sisustusega maha oma neljatoalise Viimsi korteri. «Ainult auto on veel alles. Ülejäänud asjad seisavad mu ema juures pööningul.» Selles, mis tagasi tulles saab, Kaido veel kindel pole. Ta ütleb, et esialgu pidid nad Taisse minekuks näpistama korteri müügist saadud raha. «Kindlasti aga ei taha me end kohe uuesti mingi kinnisvaraga siduda. Pigem soovime maailma näha ja elada nii-öelda nomaadielu. Loomulikult ei tee ma peres neid otsuseid üksi, see peab olema konsensuslik otsus.» (Teet Malsroos)


title: LIHTNE JA TÕHUS: maitsev ja tervislik imejook aitab juba ühe ööga pihalt sentimeetreid kaotada

maintext:
Kui pihal laiutavad mõned üleliigsed sentimeetrid ja lemmikkleit ei mahu selga, ära heida meelt - valmista hämmastav ja maitsev rasvapõletusjook ning mõne päevaga on mure murtud.
Lisaks sellele, et see jook põletab hämmastavalt kiiresti rasvu, on see ka väga tervislik ja maitsev, kirjutab Healthy Life Tricks.
Joogi valmistamiseks võta kaks supilusikatäit õunasiidri äädikat, tass greibimahla ning üks teelusikatäis mett. Pane kõik koostisosad blenderisse ning sega, kuni jook on ühtlane.


authors:
Maurizio Rellini Sime
Francesco Sinibaldi

title: Viis põhjust, miks ei peaks eirama kurbustunnet

maintext:
Pahatihti soovitame me enda lähedastel unustada negatiivsed tunded, aimamata, et nende kogemine aitab meid rohkem kui pidev allasurumine, vahendab Bustle.
Kurbust peetakse tihti tundeks, mida võiksime eirata, kuid tegelikult on selle tunde läbielamine tervisele pigem kasulik.
Tihtipeale on targem negatiivsetele tunnetele vastu astuda ning neid läbi kogeda. Kui me tunneme läbi halbu emotsioone, siis teisel korral ei tee need meile enam niivõrd palju haiget kui esimesel.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Public Enemy

title: Viis tõbe, mis ajavad su kõhu punni

maintext:
Ärritunud soole sündroom. Sel puhul tunned pikka aega, et ühel päeval on kõht paisunud, kuid järgmine päev jälle normaalne, kirjutab Mirror. Selline üle päeva muutuv tunne toob tihti kaasa valu, kõhukinnisuse ja kõhulahtisuse.
Sa ei ole rase ega kaalus juurde võtnud, kuid vaatamata sellele ei mahu lemmikteksad enam jalga - need on vöökohalt kitsad ja pigistavad. Mis toimub?
Tegu võib olla funktsionaalse häirega, mis ei tähenda, et su soolestikus oleks midagi valesti, kuid sooletik töötab mingil põhjusel ebanormaalselt.
Ärritunud soole sündroomi sümptomeid on igatahes võimalik leevendada. Näiteks aitab, kui vähendad toidus teravilja ja kiudainete osakaalu. Et asi toimiks, katseta seda dieeti vähemalt kolm kuud. Abi võid saada ka jogurtist.
Kõhupuhitus on punnkõhu põhjuseks, kui kõhutuul liigub normaalselt, kuid muid sümptomeid ei esine.
Kui see sind häirib, vähenda toidulaual süsivesikute hulka, näiteks unusta ära oad, kaunviljad, brokkoli, kapsas, mustad ploomid, õunad. Samuti söö aeglaselt ja pööra tähelepanu toidu närimisele.
Tsöliaakia võib punnkõhu põhjuseks olla juhul, kui tunned end tihti väsinuna, oled kaotanud nähtava põhjuseta kaalu ja kannatad kõhuvalu. See on haigus, mille vallandavad päriliku eelsoodumusega isikutel nisust, rukkist, odrast ja võimalik, et ka kaerast valmistatud toidud ja tooted. Kurda oma muret perearstile, kes selgitab välja võimaliku gluteenitalumatuse ning annab juhiseid edasiseks.
Hormonaalsed kõikumised, näiteks enne menstruatsiooni, võivad aeglustada soolte tööd, mistõttu liigub toit läbi keha aeglasemalt, tekib puhitus ja kõhukinnisus.
Abi saad pikematest jalutuskäikudest, vee joomisest, samuti peaksid sööma palju puuvilju, köögivilju ja täisteratooteid.
Munasarjavähk. Kui puhitus ja punnkõht on püsivad, tasub nõu pidada naistearstiga. Munasarjavähi sümptomid kipuvad olema üsna ebamäärased, mistõttu diagnoositakse seda tihti ka liiga hilja.


authors:
Tiit Mõtus
Normaalsete Inimeste Haigus ...

title: Nakkusarst: HIV on tavaliste töötavate normaalsete inimeste haigus

maintext:
“Tegelikult me ei tea, palju Eestis HIV-positiivseid elab,” nentis nakkusarst Kai Zilmer täna Riigikogus toimuval HIV-i teemalisel avalikul ümarlaual. Tema sõnul loevad nakkusarstid kokku neid, keda nad on reaalselt näinud ning ma lõpu seisuga on teada 5290 HIV-positiivset inimest.
Ravi saavad Eesti Infektsioonhaiguste Seltsi esindaja Kai Zilmeri sõnul 3800 inimest ning korra kahe aasta jooksul käib arsti juures 4200 inimest. "Ravile minejaid on õnneks üha rohkem," märkis ta.
Kai Zilmer rõhutas, et unustada tuleb, et HIV on narkomaanide haigus. "See on kahjuks tavaliste töötavate normaalsete inimeste haigus. Kuid on murelikuks tegevad nähtused ning olemas väikesed numbrid, mis tasapisi suurenevad – näiteks puudutab see riskirühma meestega seksivad mehed. Nende hulgas nakatunute arv vaikselt kasvab. Me peame meetmeid tõhustama, et puhangule piir panna,” märkis ta.
Tänavu on 11. novembri seisuga Eestis diagnoositud 188 HIV-nakatunud isikut. Kokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 9451 inimesel, sealhulgas aids 487 inimesel. Eesti on uute HIV juhtuda arvu poolest 100 000 elaniku kohta Euroopa Liidus esikohal.


authors: Kõik Ilusad Naised On Läti Meestele Läinud

title: MEESTELE: Viis tervisehäda, mis tabavad teid siis, kui te ei seksi

maintext:
Meestel on ikka palju tööd ja muresid, kuidas pere üleval hoida. Selle kõrvalt on lihtne juhtuma, et voodielu jääb soiku. Kuid mis juhtub mehega, kes ei seksi?
Seks mõjutab nii meie emotsioone kui tervist. Seepärast on Men´s Health rastanud viis häda, mis tabavad mehi siis, kui nende elus seksi napib.
* Mehed on murelikud ja ärevuses. Seks rahustab inimesi ja aitab stressiga hakkama saada. Ühe uurimuse järgi saavad regulaarselt seksivad inimesed paremini hakkama näiteks avaliku esinemisega. Seksi ajal vabanevad ajus õnnehormoonid, mis panevad inimesed end hästi tundma.


authors:
Bsip Sa
Alamy

description: Ootamatut röhitsemist tekitavad peale tervisehädade veel mitmeid tegurid.

title: Kuidas vältida röhitsemist?

maintext:
Kui palju oled tundnud piinlikust ettearvamatu röhitsemise pärast? Kas teadsid, et need ei tulene vaid kindlatest tervisehädadest, vaid tihti tekitame me taolisi piinlike momente endale ise, vahendab Women´s Health.
Ka teised gaasilised joogid peale limonaadi tekitavad röhitsemist, seetõttu kui vaevled röhitsemise all, soovitame need sul menüüst välja jätta.
Liiga kiiresti süües ja toitu peaaegu ahmitsedes neelame toiduga alla ka hapniku. Hapniku allaneelamine on aga üheks peamiseks põhjuseks, miks me röhitsema kipume. Seega kui tunned piinlikust röhitsemise tõttu siis võid üritada aeglasemalt süüa.
Tihtipeale hakkame me röhitsema siis, kui meie kehas leidub liialt üleliigseid happeid. Et happeid vältida, siis peaksime jälgima kofeiinitarbimist, seda et me ei heidaks kohe peale söömist pikali, sööksime väikeste portsjonite haaval ning ei tohiks minna tühja kõhuga magama.


description: Teismeiga on keeruline periood ja väljakutse nii noore kui ka vanemate jaoks. Täiskasvanuks saamise ühe osana teismelised katsetavad ja kompavad piire, mis võib tähendada näiteks alkoholi ja sigarettide esmaproovimist või pistelist koolikohustustest hoidumist. Noored kasvavad hälbivast käitumisest enamasti välja, kui puberteediea mässumeelsus ning tujukõikumised aga süvenevad, tunnevad lapsevanemad end sageli abitult.

title: Terapeut: Probleemset noorukit tuleb mõista, mitte hukka mõista

maintext:
2015. aastast rakendatakse Eestis mitmedimensioonilist pereteraapiat (MDFT), mis on mõeldud tõsiste õigusrikkumistega noortele. MDFT terapeudi Tiiu Merese sõnul ei ole MDFT (ja kasvatus üldse) trikkide kogum selleks, et noor vanematele ja teistele täiskasvanutele mugavaks muuta. See on meetod, mille abil nii noori kui vanemaid aidata, et nad suudaksid ja oskaksid oma elus peituvaid õnnevõimalusi näha ning kasutada.
Et noor võiks sirguda kombekaks täiskasvanuks, on tal vaja vastavaid täiskasvanuid oma elus näha. "Lapsed õpivad maast madalast just jäljendamise teel ja see, mida lapsed oma igapäevaelus näevad ja kogevad, kujundab nende väärtusi ning tegevusmustreid tulevaseks eluks," räägib Tiiu Meres. Sel põhjusel on lapsevanemal oluline olla noorele teejuhiks ja leida viis, kuidas ise elada endale rahuldust pakkuvat elu. Kui inimene on endaga sõber ja seesmiselt tasakaalus, siis ei vali ta ka oma elus seesuguseid valikuid, mis teda ennast ja teisi inimesi kannatama paneksid. "Laps ei saa õppida olema iseenese sõber, kui tema vanemad seda ei oska. Mida rohkem õnnelikke ja eluterveid täiskasvanuid noort alates lapseeast ümbritsevad, seda suurem on lootus, et ka noor kasvab eluterveks ning õnnelikuks," märgib terapeut. Kui aga arukad eeskujud ning usalduslik keskkond puuduvad, ei ole noorel Merese kinnitusel kedagi positiivseks eeskujuks võtta ning see suurendab temas käitumuslike ja emotsionaalsete probleemide kujunemise riski.
Teismeiga kui muutuste pööris
Teismeiga tähendab noore jaoks eneseotsinguid ja püüdlusi suurema iseseisvuse suunas. Sageli kaasnevad sellega käitumuslikud muudatused, mis võivad lapsevanemale tunduda kummalised ja ootamatud. Kindlasti tuleb lapsevanematele tuttav ette see, kuidas kuulekast lapsest sirgub silmi pööritav ja uksi paugutav teismeline. "Taolises muudatuste pöörises on tähtis osata mõista, milline käitumisviis on murdeealise arengu normaalne osa ja millised märgid viitavad probleemide süvenemisele," rõhutab Meres.
Ta soovitab kõrgendatud tähelepanu suunata agressiivsele käitumisele, regulaarsele mõnuainete tarvitamisele, koolikohustustest hoidumisele, kaklustesse sattumisele, aga ka ärevusele, unehäiretele või kiirele ja drastilisele isiksuse muutusele. "Oluline on teada noore tutvusringkonda – kui tundub, et sõbrad on ohtlikud, tasub mõelda sellele, mida endale olulist noor nende sõprade kaudu saab," annab ta nõu. "Kui näiteks kodus on palju rahulolematust ja näägutamist, siis sõpradega koos olles võib saada tunnustust ja lugupidamist. Kui kodus on rusuv õhkkond, siis sõpradega koos olles võib noor tunda end vaba ja õnnelikuna," räägib ta, et kui vanemad soovivad noore tutvusringkonda muuta, siis saab seda teha vaid noore vajadustega arvestades.
Tähelepanu tuleb pöörata sellele, mis on hästi
Probleemse käitumismustriga noore elus positiivse muutuse ellukutsumise aluseks on Merese sõnul usalduslik kontakt vanema ja noore vahel. "Selle eelduseks on lapsevanem, kes usub oma lapsesse ja tema võimesse õnnelikku elu elada," märgib terapeut. Usaldusliku liidu kujunemiseks on tähtis kohaolek nii vaimses kui füüsilises mõttes - lapsevanemal tuleks oma laste eluga kursis olla hoolimata sellest, kas laps või noor on eeskujulik või tekitab oma käitumisega meelehärmi. "Probleemne käitumine annab märku noore rahuldamata vajadusest ja ebakindlusest. Seetõttu on tähelepanu, huvi ja lugupidamine noore tegemiste vastu ning tema tunnustamine vajalik, kuna innustab lähedasi suhteid, noore enesekindlust ja heaolu," sõnab Meres.
Käitumisprobleemidega noorega suheldes tuleb terapeudi sõnul püüda noort ennekõike mõista ja mitte hukka mõista, asetada end tema kingadesse ja saada aru, mis on tema lapse tugevad küljed, kuidas ta saaks oma tugevusi omaenda õnneliku tuleviku ja oleviku jaoks kasutada. "Probleemidele lahenduse ehitamine saab toimuda vaid noore ja tervikuna kogu pere tugevuste ning võimekuse abil," nendib ta. Vältida tuleks monoloogi pidamist ja oma väärtushinnangud tuleb kõrvale asetada, kuna noorel peab olema võimalik segamatult oma tundeid väljendada. "Oluline on vältida olukorda, kus lapselt tekib tunne, et vanemad ei ole temaga rahul – just siis hakkab noor otsima tunnustust mujalt ja võib juhtuda, et see koht, kus noort aktsepteeritakse, ei ole meile täiskasvanutena vastuvõetav," räägib Tiiu Meres.


title: Tööinspektsioon: kemikaalidega seotud terviseriske kiputakse alahindama

maintext:
Tööinspektsioon kontrollis 30 ettevõtet, mis tegelevad keemilise puhastusega. Tuvastati 105 rikkumist, millest 44 kõrvaldamiseks koostati ettekirjutus.
Sihtkontrolli tulemusel selgus, et enim probleeme on kemikaalide kasutamisega kaasnevate ohutegurite mõistmise ja nende ohtude vältimisega. Tööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul näitab ka inspektsiooni varasem kogemus, et nii tööandjad kui töötajad alahindavad kemikaalide mõju tervisele. „Kemikaalide vale kasutamine võib panna alguse tervisehäirele, mis võib avalduda alles aastate pärast. Samas on probleem tõsine, sest 15% kutsehaigestumistest on seotud just kemikaalidega,“ ütles Maripuu. „Kontroll näitas, et tööandjad peaksid kemikaalidest tulenevaid ohutegureid võtma oluliselt tõsisemalt ning leidma võimalusi neid ohte vähendada või vältida. Töötajatele tuleb aga südamele panna, et tööandja pakutud juhendeid ja isikukaitsevahendeid tuleb ka kasutada,“ lisas ta.
Kontrollitud ettevõtetes oli riskianalüüs tehtud 78% juhul, kuid üle pooltel juhtudel polnud kemikaale mainitud või oli nende mõju alahinnatud. Mitmel juhul puudusid kemikaalide kasutamise juhendid ning töötajaid oli puudulikult juhendatud, kuidas kemikaale käsitseda. Märksa parem oli olukord isikukaitsevahenditega. 85% ettevõtetest olid vajalikud vahendid töötajatele väljastatud. Paraku tuvastati kahel juhul, et töötajad isikukaitsevahendeid ei kasutanud.
Tööinspektsioon valis ettevõtted välja juhuvalikuga. Valikus oli nii keemilise puhastuse kui ka autode keemilise puhastuse ning hoonete üldpuhastusega tegelevaid ettevõtteid.


title: Kas tõesti on olemas ka spermaallergia?

maintext:
See kõlab nagu rõve nali, kuid spermaallergia on olemas ja seda põeb ilmselt palju rohkem inimesi, kui diagnoositud on. Cincinnati Ülikooli uuring nendib nimelt, et ainuüksi USA-s võib olla 40 000 naist, kel on ülitundlikkus spermas sisalduva ühe või ka mitme valgu osas, kirjutab Time. Valgud on spermaallergia tekkimises põhisüüdlased, kuid samas nendivad teadlased, et allergeene võib leiduda spermas teisigi. Ning ka mehe menüü ei jäta naisi mõjutamata. On teada juhtum, kus pähklitele allergilisel naisel tekkis allergiline episood pärast mehega seksimist, kui mees oli eelnevalt söönud pähkleid. Ehk siis teisisõnu – ka neil, kes ei ole sperma suhtes allergilised, võib spermaga kokkupuutes tekkida allergiline reaktsioon sõltuvalt sellest, mida nende partner on söönud.
2011. aastal läbi viidud uuringu järgi viitavad spermaallergiale sügelus, punetus, põletustunne ja paistetus tupes ja häbemepiirkonnas. Samuti klassikalised allergiasümptomid nagu nahalööve, hingamisprobleemid ja ekseem.
Naised, kellel esineb spermaallergia, tunnevad neid sümptomeid kohe pärast kaitsmata vahekorda või kontakti spermaga. Need sümptomid võivad kesta isegi kauem kui 24 tundi ning paljudel juhtudel võivad viia ka kroonilise tupepõletikuni. Kuidas aru saada, et tegu on spermaallergiaga? Esimene ja olulisim märk on, kui pärast kaitsmata vahekorda mõni eelnimetatud sümptomitest esineb, kuid kondoomi vahekorras kasutades mitte. Kuid arsti juures on võimalik teha ka vastavaid teste.


description: Kroonilised haigused nõuavad Euroopas üha enam ressursse, leitakse värskelt avaldatud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning Euroopa Komisjoni ühises väljaandes „Health at a Glance: Europe 2016“. Raportist leiab ülevaate ka Eesti tervisestatistika andmetest võrdluses muu Euroopaga.

maintext:
Nii OECD kui Euroopa Komisjon rõhutavad, et rahvastiku tervise paranemiseks on vaja rohkem panustada haiguste ennetusele ning arstiabi kvaliteedile. Tõhusamate rahvatervise ja haiguste ennetamise programmide ning efektiivsema tervishoiusüsteemi abil oleks Euroopas igal aastal võimalik säästa sadu tuhandeid elusid ja miljardeid eurosid, tuuakse raportis välja.
Tänu varasemale diagnoosimisele ja tõhusamatele ravimeetoditele suudetakse üha enam nende haigustega võidelda, kuid näiteks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on endiselt mahajäämus vähi elulemusnäitajates võrreldes ülejäänud Euroopaga. Kogumikus väljatoodud vähipaikmetest on pärasoolevähi ja naiste rinnavähi 5-aastane suhteline elulemus Eestis küll EL-i keskmisest madalam, kuid emakakaelavähi puhul on see kõrgem kui EL-is keskmiselt.
Halb tervis on märkimisväärseks koormuseks sotsiaal- ja ravikindlustussüsteemile – EL riikides kulub töövõimetustoetustele ja haiguspäevade kompenseerimisele igal aastal keskmiselt 1,7 protsenti SKP-st. Seda on rohkem kui kulub töötute toetustele. Seevastu eraldatakse rahvatervisele ja haiguste ennetusele keskmiselt ainult kolm protsenti tervishoiukuludest. Tervise Arengu Instituudi (TAI) andmetel oli 2015. aastal Eestis ennetusele suunatud vahendite osakaal tervishoiukuludest 3,2 protsenti.
Suurem panustamine ennetustegevustesse ning vähenenud töövõimega inimeste parem kaasamine tööjõuturule tooks EL riikides kaasa olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu, toob välja OECD raport.
Arstiabi kättesaadavuse tagamine on kriitilise tähtsusega tervise ebavõrdsuse vähendamisel
Suuri riikidevahelisi erinevusi eeldatava eluea pikkuses süvendavad veelgi riigisisesed erinevused eluea kestuses sõltuvalt inimeste hariduslikust ja sotsiaalsest taustast. EL-is keskmiselt elavad madalama haridusega inimesed seitse aastat vähem kui kõige haritumad. Eriti suur lõhe ilmneb Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning kõige teravamalt just meeste puhul, kuna nende hulgas esineb rohkem riskikäitumist. Eesti naiste keskmine eeldatav eluiga sünnihetkel jäi 2014. aastal EL-i naiste keskmisest (83,6 aastat) maha 1,7 aastaga ja meestel 5,7 aastaga (EL-i keskmine meestel 78,1 aastat). Kui kõrvutada riigiti üldise eeldatava eluea kasvu võrreldes 1990. aastaga, siis on Eesti läbi teinud kõige kiirema tõusu – keskmine eluiga on pikenenud 7,5 aasta võrra.
Pärast ülemaailmset majanduskriisi on mitmes EL-i riigis kasvanud nende madalamapalgaliste inimeste arv, kes ütlevad, et tervishoiuteenuste kättesaadavus on nende jaoks halvenenud. 2014. aasta üle-euroopalise sissetulekute ja elamistingimuste uuringu (EU-SILC) andmetel olid Läti, Eesti ja Kreeka need riigid, kus sõltumata sissetuleku suurusest tõi rohkem kui 10 protsenti inimestest välja, et ei ole saanud käia arsti vastuvõtul, kuigi selleks oli vajadus. Kättesaadavuse hindamisel arvestati põhjusena vähemalt ühte kolmest: majanduslikud põhjused, arstiabi osutaja asukoht, pikad ootejärjekorrad.
Esmatasandi arstiabi kättesaadavus sõltumata inimeste elukohast (ka kaugemates maapiirkondades ja vaesemates linnaosades) mängib OECD hinnangul võtmerolli tervise ebavõrdsuse ja haiglaravijuhtude arvu vähendamisel kõigis Euroopa riikides.
Oluline on tervishoiusüsteemi paindlikkuse, efektiivsuse ja jätkusuutlikkuse tõstmine
Kogumik toob välja paljude EL-i riikide 2015. aasta prognoositud tervishoiukulude aeglase kasvu, mis on majanduskasvuga üldises vastavuses. EL kulutas tervishoiule 9,9 protsenti SKP-st.
Tervishoiukulude osakaal SKP-st oli prognooside kohaselt kõige suurem Saksamaal, Rootsis ja Prantsusmaal – umbes 11 protsenti SKP-st, järgnesid Holland ja Taani (vastavalt 10,8 ja 10,6 protsenti). EL-i idapoolsemates riikides hinnati tervishoiukulusid oluliselt väiksemaks, ulatudes 5–6 protsendini SKP-st. Kogumiku koostamise järel TAI poolt avaldatud täpsustatud andmetel oli Eestis tervishoiukulude osatähtsus SKP-st 6,5 protsenti. Kuna viimastel aastatel on tervishoiukulude juurdekasv olnud SKP kasvuga võrreldes suurem, siis on Eesti näitaja taas võrreldav 2009. aasta tasemega, mil tervishoiukulude osakaal SKP-st oli viimaste aastate üks kõrgemaid.


authors:
Liis Treimann
Hirmu Tekitav Olukord

title: Haigekassa: Kardioloogia teenuste mahud järgmisel aastal ei vähene

maintext:
Tervishoiuteenuste hinnakirja kaasajastamine ei vähenda kardioloogia teenuste kättesaadavust ja kvaliteetse ravi võimalusi järgmisel aastal. "Peame väga oluliseks, et nii täna kui ka tulevikus oleks Eesti ravikindlustatud inimestel võimalik saada kaasaegset ja kvaliteetset südamehaiguste diagnostikat ja ravi. Sellest tulenevalt on järgmisel aastal haigekassa poolt rahastatavad kardioloogia eriala teenused vähemalt käesoleva aasta tasemel, eelarvet ei vähendata," kinnitab Haigekassa pressiteates. Planeerides Eesti elanikele vajalikke tervishoiuteenuseid, peame kogu teenuste loetelu ja ka eralade lepinguid vaatama tervikuna - inimesed on õigustatud ravi saama kõigi tervisemurede korral. Sealjuures on väga oluline tagada kõigile teenustele õiglased hinnad, mis on kooskõlas teenuse osutamiseks vajalike kuludega. Samuti peame rahastust planeerides arvestamaravikindlustuse eelarve üldraamistikuga.
Eesmärgiga hoida tervishoiuteenuste loetelu ajakohasena ning tagada teenuste optimaalne ja tegelikkusele vastav maksumus viiakse alates 2017. aastast püsikardiostimulaatorite ja implaneeritavate kardioverter/defibrillaatorite piirhinnad kooskõlla tegelike hankehindadega (Eesti Kardioloogide Seltsi esitatud andmetele tuginedes). Seadmete paigaldamise teenuste hinnad jäävad samaks.
Kardioloogiliste lisavahendite hinnakirja tegelikkusega kooskõlla viimise mõju on ca 2,2 miljonit. Korrigeerimisel saavutatud sääst planeeritakse siiski kardioloogia ravi kättesaadavuse tagamisse, rahastades samas mahus rohkem ja vajadusel ka kallimaid ravijuhte. Seega – hinnakirja kaasajastamine ei vähenda kardioloogia teenuse rahastamist järgmisel aastal. Järgmise aasta lepingute läbirääkimised seisavad veel ees, kuid tänaseks ei ole meile ükski haigla teada andnud plaanidest piirata järgmisel aastal teenuse kättesaadavust, sh infarktiravi osutamist. Kardioloogia eriala on väga oluline valdkond ning plaanime lepinguläbirääkimistel haiglatega kindlasti seda teemat eraldi käsitleda ning veenduda, et kardioloogilistele patsientidele on kvaliteetne ja kaasaegne ravi kättesaadav ka edaspidi. Vältimatu abi, ka infarkti korral, peab alati olema inimestele tagatud. Sellega arvestame nii meie kui haiglad lepingute planeerimisel.


title: JÄLGI END: püsivalt kõrge veresuhkrutase võib kaasa tuua tõsiseid terviseprobleeme

maintext:
Diabeet on tänapäeva meditsiini üks suuremaid probleeme, sest üha sagenev tõbi põhjustab tõsiseid tervisemuresid. Ühiskonnale tervikuna on suhkruhaigus oluline ka majanduslikus mõttes, sest sageli haigestuvad parimas tööeas inimesed.
Diabeeti on mitut tüüpi. 1. tüüpi diabeeti ehk insuliinsõltuvasse diabeeti haigestutakse lapsena või nooremas eas. 2. tüüpi diabeet kulgeb sageli varjatuna ja umbes 25% haigestunutest ei tea, et neil on tõbi kallal.
Oma osa mängib selle tekkes pärilikkus ja elustiil. "Just ebatervislik toitumine ja vähene liikumine viivad kaalutõusu, vööümbermõõdu suurenemise ja rasvumiseni," märgib Jaanika Liinar, "Diabeedipäev 2016" projektijuht. Need loetletud tegurid on 2. tüüpi diabeedi riskifaktorid.
Diabeet võib kulgeda endast märku andmata


title: Hingedepäev: Surma meelespidamine annab hingerahu

maintext:
Idee tõsisest teemast kõneleva väljapaneku avamiseks sündis tegelikult aga juba uue püsiekspositsiooni avamise aegu. "Jäi kripeldama, et räägime muuseumis inimese elu ja tervisega seonduvast, kuid surmast ei räägi," kostis Kask. Et ennekõike polnud see võimalik ruumipuudusel, otsustati, et see teema võetakse luubi alla ajutisel näitusel.
Surm, isegi kui me sellele mõelda ja sellest rääkida ei taha, puudutab meid igaüht. Kui sureb keegi lähedastest, mõjub see šokina. Kuid tegelikult tuleks surma võtta kui elu loomulikku osa ning seda mitte peljata. "Surm on inimese jaoks niisama loomulik, kui tema sündimine. Kui inimese elab oma eluea ära, ta sureb," kostab Ülle Kask. Just sellele mõttele toetudes enne hingedeaega surmale pühendatud näitus avatigi.
"Surma meelespidamine paneb meid õigesti elama – ärksalt, inimlikult, täisväärtuslikult. Seda on vaja selleks, et meile määratud ajal lahkuda hingerahuga," kinnitab Tervishoiumuuseumis avatud näituse "Loomulik surm" kuraator Ülle Kask. Teisalt annab surma loomulikkuse meelespidamine ka mahajääjatele hingerahu.
Surmatemaatikat on Eesti muuseumides käsitletud varemgi, kuid peamiselt ajaloolise surmakombestiku tutvustamise või erinevate kunstiprojektide raames. Tervishoiumuuseumi näitus lähtub peamiselt loomuliku surma füüsilisest, bioloogilisest ja sotsiaalsest vaatenurgast.
Näituselt saab teada, miks ja kuidas inimesed surevad. Põhjalik ülevaade on antud sellest, mis inimkehaga toimub, kui ta sureb. Näitusel on võimalik inimest virtuaalselt ka lahata, et inimanatoomiat tundma õppida.
Samuti on näitusel omal kohal surija kohtlemise eetiline külg ning teised surmaga seotud teemad – paljude teiste seas näiteks surmahirm, matused, toimetulek leinaga, lahkunu mälestamine ja matusekombestik eri usundites. Lisaks on võimalik kuulata matusemuusikat ning näha erinevaid surma ja leinaga seotud esemeid.
Hingedepäeval on paslik aga küsida, mis see surm siis on?
Vastuse saab näituselt: "Lõplik surm on elutegevuse lakkamine kogu organismis." Lähedase inimese surma tõttu tekkinud šokki võiks leevendada aga teadlaste kindlaks tehtud tõik, et surijad kogevad ennekõike õnnetunnet, selle kõrval ka valgusaistinguid ning tunnelnägemist. "Elu viimastel sekunditel suureneb hapnikupuuduse tõttu plahvatuslikult aju eritatud virgatsainete dopamiini ja noradrenaliini hulk. Nende ainetega kaasneb meeldiv enesetunne, tähelepanu teravneb, õnnetunne täidab keha – tekivad kaunid kujutluspildid. Lisaks eritab aju mediaatoreid, mis sunnivad südame mõneminutilise hapnikupuuduse järel seiskuma," saame teada näituselt. Valgusaistingud on seotud silma võrkkestas tekkiva hapnikuvaegusega.
Tervishoiumuuseumi külastustejuht, üks näituse autoreid, Taavi Kuri kinnitab, et näituse eesmärk on harida külastajat. "See on oluline, sest surmast rääkimine ja sellest teadlik olemine võimaldab vähendada hirmu ja ebameeldivaid kujutluspilte tundmatu olukorra ees," julgustab ta surma üle arutlema ja ka lähedastel surijatega rääkima.
Surma pole vaja karta ega müstifitseerida
Kui kohe algust teha ei oska, tasub läbi astuda tuleva aasta augusti lõpuni avatud temaatiliselt näituselt. Sest nagu kinnitab Taavi Kuri seni saadud tagasiside kohaselt: see näitus paneb mõtlema ja arutlema.
Arutlema kutsub ka näitusega kaasnev loengusari „Loomulik surm“, mis saab Tervishoiumuuseumis alguse juba täna.
Avaloengus „Tänapäeva matus“ arutlevad Eesti matusekombestiku pikaaegne uurija ning etnoloog Marju Kõivupuu ja noorte surmakultuuri uurija Jaanika Hunt. Matmiskombestiku muutus ajas, kaasaegne surmakultuur, globaliseerumise mõju matmistavadele ning mälestamisvormid virtuaalmaailmas on teemad, mida esimeses loengus käsitletakse.
„Loengusarja eesmärk on arutleda teemade üle, mis jäid näitusel käsitlemata ning nõuavad sügavamat arutelu,“ sõnas näituse kuraator Ülle Kask.
Tänavu on kavas veel järgmised aruteluprogrammid: 16. novembril räägivad Gert Teder ja Merike Värik teemal „Hirm suremise ees“, 30. novembril arutleb Marek Strandberg teemal „Surematus“ ning 14. detsembril räägib Kristiina Kiis muusikast matustel.


authors:
Panthermedia
Scanpix
Juba Olemas

title: Zika-viirusnakkuse levikuga seotud rahvatervise hädaolukord kuulutati lõppenuks

maintext:
18. novembril 2016 tunnistas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) Zika-viirusnakkuse levikuga seotud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorra lõppenuks
Käesoleva aasta veebruaris WHO poolt välja kuulutatud hädaolukorra põhjuseks oli vajadus rahvusvaheliselt koordineerida seire- ja tõrjemeetmete rakendamist. Zika-viirusnakkus levis ulatuslikult Kesk- ja Lõuna-Ameerikas mis võis põhjustada võimalikke lootekahjustust – mikrotsefaaliat, muid närvisüsteemi väärarenguid ning halvatusega lõppeda võivat Guillain-Barré sündroomi.
Zika-viirusnakkuse levik jätkub riikides, kus on Zika viirusi levitavaid Aedes liiki sääski (sh A. aegypti ja A. albopictus). Haigestumine on vähenenud riikides, on rakendatud intensiivseid tõrjemeetmeid.
WHO teatas, et Zika viiruse ja sellega seotud tüsistuste tagajärgede välja selgitamine vajab edaspidiseid uuringuid ja reguleerimismehhanismi, kuid Zika-viirusnakkuse levik ei kujuta endast enam rahvusvahelise tähtsusega rahvatervise hädaolukorda, mis on seotud Rahvusvaheliste Tervise-eeskirjade (IHR 2005) mõistega. Vaatamata rahvusvahelise hädaolukorra lõppenuks tunnistamisele jäävad jõusse WHO poolt kehtestatud soovitused reisijatele, eeskätt rasedatele või rasedust kavandavatele naistele.


title: Tee endale head: õpi olema positiivsem

maintext:
Halba jagub elus kuhjaga, kuid kõike seda on võimalik alati ka pigem heas valguses vaadata.
Kui tunned, et su pähe tekkivad mõtted on negatiivsed, ürita neid teadlikult positiivseks mõelda.
Kui lased enda ümber inimesi, kes on rõõmsad, muutud selleks ka ise.
Kui sa tunned, et su ümber on inimesed, kes sind negatiivseks muudavad, siis ära karda nendega suhteid lõpetada.
Kui sa tunned, et mõni juhtum on äärmiselt ebameeldiv, siis mõtle sellele, mis oleks võinud veelgi hullemini minna. Nii muutub sinu nägemus suurest probleemist oluliselt väiksemaks.
Tee endale selgeks, et elu võibki raske olla. Kuid raskuste kõrval püüa märgata enda ümber pisikesi asju, mis elu ilusaks teevad. Olgu selleks kasvõi tänutunne, et sul on võimalik juua puhast vett.


authors: Panthermedia Scanpix

title: Mis toimub? Iga viies eestlane on rasvunud

maintext:
Peaaegu iga kuues 18-aastane ja vanem Euroopa Liidu kodanik oli 2014. aastal rasvunud, selgub värskest Eurostati uuringust.
Samal ajal kui 46,1% 18-aastastest ja vanematest Euroopa Liidu (EL) kodanikest oli 2014. aastal normaalkaalus, olid veidi rohkem kui pooled täiskasvanud (51,6%) ülekaalulised (35,7% rasvumiseelses seisundis ja 15,9% rasvunud) ja 2,3% olid alakaalulised, kirjutab meditsiiniportaal Med24.
Rasvunud täiskasvanute osakaal varieerub selgelt vanuserühmade ja erineva haridustasemega inimeste vahel. Kui välja arvata 75-aastased ja vanemad, siis mida eakam on vanuserühm, seda suurem on rasvunud inimeste osakaal: rasvunute osakaal EL-i 65–74-aastaste seas oli 22,1%, samal ajal kui see jäi alla 6% (5,7%) 18–24-aastaste seas.