maintext:
Patsientide ohjeldamine vajab selgeid mängureegleid
25. oktoober 2016
Ida-Viru keskhaigla sügiskonverentsi põletavam teema oli patsientide ohjeldamine. Haiglad peavad seda aeg-ajalt vältimatu abi osutamiseks möödapääsmatuks, riskides samal ajal väärkohtlemise süüdistusega ja oodates pikisilmi seaduse tuge.
Põhjarannik kirjutas jaanuaris, et Ida-Viru keskhaigla pulmonoloogiaosakonnas ravil viibivat vanaema külastama läinud lapselaps leidis ta palatist voodi külge kinniseotuna. Šokeeritud lähedane pidas seda väärkohtlemiseks ja saatis kaebuse haigla juhtkonnale. Ida-Viru keskhaigla ülemarst Aime Keis kommenteeris tookord, et vanamemm seoti kinni, kuna ta keeldus vältimatu abi vastuvõtmisest.
Vastuolulised ootused
Kuigi eilse konverentsi teema oli laiemalt eakas inimene tervishoiuasutuses, keskenduti päeva esimeses pooles just patsientide ohjeldamisele.
“Me puutume üsna sageli kokku probleemiga, kus eakas vajab tervishoiuteenust, aga somaatiliste haiguste või vananemise tõttu ei ole ta vaimselt alati sellisel tasemel, et saaks aru selle vajalikkusest,” põhjendas Keis konverentsi teemavalikut.
Tema sõnul tekib sellistes olukordades küsimus, kuidas saab inimesele osutada tervishoiuteenust, kui ta on sellele füüsiliselt vastu. “Eesti seadusruumis ei ole raviasutustele (välja arvatud psühhiaatria) selgelt öeldud, mida nad sellisel juhul teha võivad. Samas ütleb seadus, et vältimatut abi me peame osutama. Kuidas seda teha, kui patsient on vastu?”
Praegu on patsiendi ohjeldamine mõningatel tingimustel lubatud ainult psühhiaatriahaiglas või psühhiaatrilise abi osakonnas. Või kui patsient on suunatud kohtu määrusega erihoolekandele.
TÜ kliinikumi psühhiaatriakliiniku ülemõde Reet Tohvre tõdes, et patsiente on ohjeldatud aegade hämarusest saadik ja mitte üheski riigis pole seda õnnestunud täielikult vältida.
“Niikaua kui ei ole toimivaid tõenduspõhiseid alternatiive, tuleb tegelda ohjeldamise vähendamise ja vältimisega − on selge, et see peab jääma kõige viimaseks võimaluseks.”
Tervishoiutöötajatele, patsientidele ja nende lähedastele oleks Tohvre hinnangul parim, kui ohjeldamispoliitika oleks riiklikult reguleeritud, sest sellel on lisaks meditsiinilisele ka juriidilised ja eetilised aspektid. “Ei ole õige panna kogu vastutust tervishoiutöötajatele, kes peavad keerulistes olukordades selle otsuse vastu võtma.”
Sama meelt oli geriaater, Tartu ülikooli kliinikumi traumatoloogia osakonna vanemarst-õppejõud Helgi Kolk. “Praegu lähtume oma eetilistest tõekspidamistest, ilma et oleks väga selgeid reegleid. Me ei ole sadistid ega taha inimesi piinata ega luku taha panna. See põletab meid ka ennast läbi, mistõttu ootame väga seaduslikku raami.”
Tehti järeldused
Aime Keis tõdes, et pärast kinniseotud vanamemme juhtumit tehti keskhaiglas oma järeldused. Samuti valmis dokument, mis reguleerib äärmuslike meetmete kasutamise.
Reet Tohvre ütles, et Tartu ülikooli kliinikumis selline juhend puudub. “Oleme selle kirjutamist alustanud kolm korda, aga kui õiguskantsler külastas Jõgeva hooldushaiglat, kus oli samamoodi koostatud oma sisemine regulatsioon, kuulutas õiguskantsler selle õigustühiseks. Nii panime oma poolelioleva juhendi sahtli nurka.”
Tohvre rõhutas, et kliinikus seatakse piiranguid mõistlikkuse piires. “Meie peame lähtume patsiendi parimatest huvidest ja oma parimast praktikast. Kui me peame piiranguid sättima, siis me seda ka teeme, aga võimalikult täpselt dokumenteerides.”
Õiguskantsleri nõunik Eva Lillemaa nentis, et asutuses, kus patsientide ohjeldamine pole lubatud, ei tohi selleks olla ka juhist.
“Juristidel ja meedikutel on mõnevõrra erinevad vaatenurgad. Meedikutele on kõige olulisem tervisekaitse, juristidele vabaduspõhiõigus. On hea, et saame konverentsil arutada, kuidas leida tasakaal.”
Sotsiaalministeerium on teadlik, et ohjeldusmeetmeid kasutatakse ka teistes osakondades peale psühhiaatria, ehkki seadus seda praegu ei luba.
“Mul on hea meel, et patsientide ohjeldamisest ei sosistata enam nurga taga, vaid sellest on hakatud avalikult rääkima, ükskõik kui ebameeldiv see on. Me teame, et on probleem, aga ei tea selle ulatust − pooltel juhtudel seda ei dokumenteerita,” ütles ministeeriumi nõunik Ingrid Ots-Vaik.
Laiali mindi siiski teadmisega, et lähiajal seadusandlikku lahendit ei tule ja meedikutel tuleb jätkata õiguslikku köielkõndi.
“Selleks, et üks valdkonda korrastav õigusakt valmis saaks, on vahel vaja aastatepikkusi läbirääkimisi eri huvigruppidega. Ma saan aru, et seda on praegu vaja, aga konkreetse lahenduseni pole me veel jõudnud,” tunnistas Ots-Vaik.


title: Riigi lahendada

maintext:
Riigi lahendada
26. oktoober 2016
Haldusreformi korraldamisel on praegu kaardid Ida-Virumaal segi löödud nii Jõhvi kui ka Narva piirkonnas.
Jõhvi pööras eelmisel nädalal olukorra pea peale otsusega, millega loobuti edasistest ühinemiskõnelustest seniste partnerite Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme vallaga. See aga tähendab, et viimastel jääb paarsada elanikku puudu, et täita 5000 elaniku kriteeriumi. Riigil praegu paremat plaani pole kui need kolm valda sundliita Jõhviga, sest kõik ettevalmistused selliseks liitumiseks on ju vabatahtlikult tehtud ning ühinemislepingki valmis.
Samasugune keeruline olukord on tekkinud ka Narva-Jõesuus, kus üks osa pooldab liitumist Vaivara, teine Narvaga. Vaivaraga on ühinemiskõnelused samuti kestnud juba mõnda aega, Narva ettepanekule pole aga kuurortlinn veel isegi vastanud, mis on tekitanud pahameelt mõlemas linnas. Lahendus oleks see, kui kõik kolm otsustaks leivad ühte kappi panna, kuid Vaivara on Narva liitumisettepanekule eitavalt vastanud ja ütleb ka nüüd, et kui Narva-Jõesuu alustab läbirääkimisi piirilinnaga, siis nemad lõpetavad kõnelused Narva-Jõesuuga.
Narval ja Narva-Jõesuul puudub aga ühine piir, mistõttu seaduse järgi nad ilma Vaivarata ühineda ei saakski. Samas ei saa ka Narva-Jõesuu ja Vaivara ühinemisel vajalikku elanike arvu kokku.
Praegune olukord tüürib vägisi sinnapoole, et mõlemal juhul peab riik tegema otsuse, ja seegi pole välistatud, et lõpuks liidetakse kõik viis omavalitsust: Kohtla-Nõmme, Kohtla, Toila, Vaivara ja Narva-Jõesuu.

fasttext_language: et


title: Põhjarannik reedel, 7. oktoobril

maintext:
Põhjarannik reedel, 7. oktoobril
7. oktoober 2016
* Sadakond Ida-Virumaa koondatut läks tagasi koolipinki. Stipendiumi toel on asunud kutse- või kõrgharidust omandama üle saja inimese, kes on kaotanud töö kas Eesti Energias, Nitroferdis või Viru Keemia Grupis. Septembri lõpuks oli tasemeõppesse asunud 119 inimest. Neist 83 on Ida-Virumaa kutsehariduskeskuse hingekirjas. Seal valiti kõige rohkem kondiitri (16), rätsepatöö (11), elektriku (10) ja ärikorralduse spetsialisti (9) eriala. TÜ Virumaa kolledžis pakkusid enam huvi energiatehnika ja rakendusinfotehnoloogia.
* Peaminister Taavi Rõivas avab täna õhtul Narva kolledžis ideemaratoni, kus kolme päeva jooksul tegeldakse meeskonniti põnevate lahenduste leidmisega Ida-Virumaa valusamatele kitsaskohtadele. Häkaton ehk inglispäraselt hackathon on eelkõige tarkvaraarenduse intensiivüritus, kus inimesed töötavad mingi projekti kallal. Tavaliselt on aega üks-kaks ööpäeva ja projektiks mõne veebi- või mobiilirakenduse prototüübi valmistamine.
* Neljapäeval Jõhvi kontserdimajas toimunud diskussioonil, kus arutati riigiasutuste Ida-Virumaale toomise võimalusi, lubas justiitsminister Urmas Reinsalu, et juba järgmisel aastal tuuakse Narvasse riigiasutuste infosüsteemide IT-abikeskus. Lähiajal kavatseb Reinsalu valitsuses panna lauale ettepaneku tuua kolme aasta jooksul Ida-Virumaale üle tuhat riigiga seotud ametikohta. See samm aitab tema hinnangul Ida-Virumaa paremale järjele, kindlustab Eesti sisejulgeolekut ning soodustab lõimumist.


title: Rehvid saavad Vokas uue elu

maintext:
Rehvid saavad Vokas uue elu
15. oktoober 2016
Vanade sõiduautorehvide taastamise tehas, mille OÜ Polven Auto Vokka ehitas, käivitas tootmise aasta aega tagasi. Ent peaaegu kogu selle aja töötati testrežiimil, oodates tegutsemiseks vajalikke dokumente. Järgmisel aastal tahetakse üle minna kavandatud võimsusele: taastada päevas kuni 300 autorehvi.
“Tehas valmis väga kiiresti − peaaegu nelja kuuga −, kuid mitmesuguste lubade vormistamist tuli oodata kolm korda kauem,” tõdes Polven Auto direktor Sergei Polujanenkov. “Hea, et vallavalitsus on meid alati toetanud ning aidanud meil ehitamise ja käivitamise ajal võimalust mööda mitmesuguseid korralduslikke küsimusi lahendada. Tihedalt tuli suhelda ka kohalike elanikega ning veenda neid selles, et meie tootmine ei tekita ümbritsevale keskkonnale mingit kahju ega põhjusta ka inimestele ebamugavusi.”
Nüüd on kõik vajalikud dokumendid ja sertifikaadid olemas ning saadud laborianalüüside tulemused. Vokas taastatud rehve on õnnestunud testida ka reaalsetes tingimustes: üks rehvipartii saadeti talvel Siberisse ja Soome ning idavirulasedki on saanud nendega sõita − Polven Auto müüs neid oma teeninduspunktide kaudu. Polujanenkovi sõnul on tulemustega kõik esialgu rahul.
Vokas taastatud rehve müüakse kaubamärgi Wolf TYRES all. Tegemist on Euroopa sõiduautode, džiipide ja väikebusside rehvide tootjaga, mille ametlik müügiesindaja Polven on.
“Veidi turgu uurinud, tegime panuse põhjamaade tingimustele kohandatud protektoritele,” selgitas Polujanenkov. “Just selles turusegmendis on meil oma nišš. Ehkki see turg on üsna täis ja seal läbi lüüa pole lihtne, konkurentsi me ei karda: kogemusi meil jätkub, kuna rohkem kui kümne tegutsemisaasta jooksul on ettevõttel tulnud oma koha eest päikese all kõvasti võidelda.”
Aega läks kavandatust rohkem
Tehase ehitamisse investeeris Polven ligikaudu 3 miljonit eurot. Ettevõte lootis Euroopa fondidest toetust saada, kuid see ei õnnestunud ning seepärast kulus projekti elluviimiseks rohkem aega, kui alguses planeeriti.
Praegu töötab tehases 15 inimest. Sergei Polujanenkov on rahul, et töötajate koosseis kiirelt komplekteeritud sai: möödunud aastal algasid Kohtla-Järve ettevõtetes suured koondamised ja inimesed otsisid seetõttu tööd. Kohtla-Järvelt, Sillamäelt ja Toilast Vokka tulnud noored mehed õppisid tänapäevaste seadmete kasutamise kiiresti selgeks ning jäid nende juurde tööle. Uue tehase tööliste keskmine palk on Polujanenkovi sõnul 1000 eurot neto.
Päevas taastatakse Voka tehases 150 rehvi, kuid juba järgmisel aastal plaanitakse üle minna täisvõimsusele, st valmistada kuni 300 rehvi päevas. Kasutatud rehvid tulevad suuremas osas Hollandist, Austriast ja Saksamaalt.
“Ostame kvaliteetset toorainet, muu hulgas kummisegusid, tänu millele peavad rehvid isegi kõige madalamatel temperatuuridel vastu,” rõhutas Polujanenkov.
Enne taastamist kontrollitakse iga rehvi röntgenikiirtega ja mitme detektoriga, veendumaks, et karkass on korras ja lõpptoodang tuleb kvaliteetne.
Polujanenkov kinnitas, et tehnilistelt ja visuaalsetelt parameetritelt nagu ka läbijooksult taastatud rehvid uutele peaaegu alla ei jäägi. “Tehnika areneb kiiresti ja materjalid muutuvad samuti üha paremaks, seetõttu oleme veendunud, et enam pole kaugel mägede taga aeg, mil taastatud rehve uutest enam ei eristagi.”
Polujanenkov ütles, et tehtavad kulutused loodetakse tasa teha viie aastaga, kuid juba mõeldakse ka tootmise arendamisest, unistades suurendada tootmise 1000 rehvini päevas. Selleks on tarvis muretseda lisaseadmeid ja suurendada tootmispindu, seepärast püütakse taas otsida toetust eurofondidest. Kuna kõik kommunikatsioonid on ehitatud hea ressursiga, siis väga suuri investeeringuid laiendamine ei nõua.
Kuid juba lähitulevikus on kavas laiendada kontori- ja laoruume.
Suur osa toodangust läheb Venemaale
Nagu kavandatigi, läheb 80 protsenti taastatud rehvidest Venemaale.
“Venemaalased arendavad oma rehvitööstust aktiivselt ning me ei ole neile suured konkurendid, kuid püüame teha kõik selleks, et konkurentsivõimelised olla,” rääkis Polujanenkov. “Praegu saadame rehve Moskvasse ja Siberisse, Peterburis aga plaanime oma kontori avada. Ülejäänud toodangu saadame Lätti, Leetu, Soome, Valgevenesse, Ukrainasse ja Norrasse − sinna, kus on lumi ja pakane. Soojades maades on see nišš juba täidetud.”


maintext:
Narva Aleksandri kiriku hoonest võib saada raamatukogu
7. oktoober 2016
Kolmapäeval kultuuriministeeriumis toimunud kohtumisel tutvustas asekantsler Tarvi Sits luterliku kiriku, Narva linna ja siseministeeriumi esindajatele Narva Aleksandri kiriku hoone edasise kasutamise võimalusi. Ministeerium näeb hoonesse raamatukogu rajamist ja peapiiskop Urmas Viilma on sellega rahul.
Valitsuskabinet oli teinud kultuuriministeeriumile ülesandeks koostada kiriku kui avalikus kasutuses oleva hoone kontseptsioon tänavu juunis.
Lugemishuviline Narva
Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler Tarvi Sits ütles, et kultuuriministeerium pakub valitsusele kaalumiseks kolme varianti: paigutada hoonesse Narva linnaraamatukogu, rajada sinna multifunktsionaalne kultuurikeskus või tagada praeguse olukorra säilimine, st hoone konserveerida. Sitsi sõnul kaldub kultuuriministeeriumi eelistus raamatukogu poole.
“Narvas on Eesti keskmisest kõrgem laste ja noorte lugejate osakaal, kuid olemasolev Narva keskraamatukogu on amortiseerunud. Sellele tasub tõsiselt mõelda, kui idee leiab laiemat toetust − eriti oluline on toetus kohalike elanike seas,” ütles Sits. Asekantsler lisas, et raamatukogu ehitamise vajadus on Narva linna arengukavas välja toodud, kuid selleks pole olnud sobivaid sihtprogramme.
Põhjarannik võttis kohe pärast koosolekut ühendust seal osalenud EELK peapiiskopi Urmas Viilmaga, kes ütles, et kuuldud idee on talle sümpaatne.
“Päris selge, et Narva kogudus ei suuda üksi hallata kogu kirikuhoonet, vajatakse riigi ja linna tuge nii selle restaureerimisel kui haldamisel. Meie tingimus on, et hoones säiliks kiriklik funktsioon. Kas selleks kasutatakse suurt kirikusaali või leitakse igapäevaseks tegevuseks ja ka pühapäevasteks jumalateenistusteks muud ruumid, nagu on teenistused praegu kirikutorni esimese korruse saalis, on iseasi.
Kui teame, et suure saali projekteerimine ja hilisem sisseseade on läbi viidud nii, et suurtel pühadel, nagu jõulud või ka vabariigi aastapäeva jumalateenistus, on võimalik kasutada ka suurt saali, on see positiivne,” ütles Viilma.
Viilma lisas, et ajaloolises mõttes on raamatud, raamatukogu ja kirik käinud kogu aeg käsikäes. “Nad on sobinud isegi paremini, kui sobivad kontserdid ja kirik. Ma ei näe siin vastuolu. Kui raamatukogu toob iga päev inimesi kirikumüüride vahele, võib see pigem koguduse funktsioone toetada.”
Kus toimuvad matused?
Viilma sõnul on ainuke küsimus, mis võib tekkida, see, kus pidada kiriklikke talitusi, nagu matused ja laulatused, kus on palju rahvast. Samas peapiiskop näeb, et õige planeerimise puhul pole ka seda küsimust raske lahendada − kasutades kiriku haruruume. Kavandatav raamatukogu asuks aga kirikuhoone ringrõdudel.
Sitsi sõnul on tühjaks jäävatele kirikuhoonetele uue funktsiooni leidmine väga aktuaalne kogu Euroopas ning suurkiriku hoone võiks olla Eestile hea harjutus. “Kontserdisaali puhul tuleks arvestada muu hulgas, et nii Narvas kui ka selle lähipiirkonnas on juba praegu loodud mitmekesiseid võimalusi kontsertide korraldamiseks − näiteks Jõhvi kontserdimaja või riigi toel Narva rajatav Vaba Lava keskus. Võimalus on ka hoone praegu lihtsalt seisma jätta paremaid aegu ootama,” märkis Sits.
Esitatud lahenduste realiseerimise hind tuleb eraldi välja arvutada koostöös Riigi Kinnisvara aktsiaseltsiga (RKAS). Seegi saab toimuda siis, kui valitsuskabinet on oma otsuse teinud.
Narva Aleksandri kiriku hoone kuulub siseministeeriumile. Hoone olukord on praegu üldiselt rahuldav, kuna välised taastamistööd on suures ulatuses tehtud. Siseruumid jagunevad seisukorra järgi kaheks. Heas korras taastatud ja kasutusel on torniosa koos tänapäevaste kommunikatsioonidega, kuid varisemisohtlik saaliosa on täies ulatuses kasutuseta ja külastajatele turvalisuse kaalutlustel suletud.
Tänavu juunis ostsid Narva Aleksandri kiriku hoone pankrotipesast EELK ja riik kahasse, makstes kokku 375 000 eurot ja mõlema panus oli täpselt võrdne. Varasem koguduse pankrot tulenes Aleksandri koguduse võimetusest võetud kohustusi võlausaldaja ees täita. Praegu on Narvas asutamisel uus kogudus.


maintext:
Rahvusooper ja -ballett on idavirulastele lähemal kui kunagi varem
12. oktoober 2016
Rahvusooper Estonia on sel nädalal idavirulastele lähemal kui kunagi varem, andes etendusi siinsamas, Narvas ehk piltlikult öeldes − tuleb minna vaid ümber nurga.
Kuhu on Ida-Virumaa keskusest lähem sõita, Tallinna või Narva?
Mõttetu küsimus. Muidugi Narva.
Kus on Tšaikovski “Uinuva kaunitari” ja Verdi “La traviata” etendustel odavamad piletid, kas Tallinnas või Narvas?
Kas Narvas saab siis näha ballettide balletti − “Uinuvat kaunitari” − ja ooperite ooperit − “La traviatat”?
Saab jah, sest eile algas Estonia ooperi- ja balletifestival “Narva täis muusikat”.
Ja piletid on Narvas ligi kaks korda odavamad.
Suursündmused on ees
Viis päeva kestev ooperi- ja balletifestival “Narva täis muusikat”, mis toob Ida-Virusse üle 200 estoonlase, avati eile pidulikult Narvas Geneva keskuses.
Sündmused algasid aga juba enne seda.
Pühapäeval toimus Sillamäel menukas operetikontsert, kus lustakas kavas särasid Estonia solistid Janne Ševtšenko ja Rene Soom. Eilne päev tõi Geneva keskusesse kohale… Beebid! Jah, Estonia korraldab maailma suurte ooperiteatrite eeskujul beebikontserte, kuhu on oodatud väikelapsed vanuses kuni kolm eluaastat.
Ooper-Kvarteti esituses kõlasid beebikontserdil klassikalise muusika pärlid, mis sobisid hästi nii pupsikutele esimese kontserdielamuse saamiseks kui lastevanematele nautimiseks.
Illuka mõisas kõlasid eile operetimeloodiad ja Geneva keskuses kava “Armastuse serenaad”.
Festivali suursündmused on aga veel ees.
Kohtumine Toomas Eduriga
Festivali krooniks on kolmapäeval toimuv lastegala, mille kunstiliseks juhiks on Estonia dirigent ja muusik Priit Aimla ja kus koos estoonlastega musitseerivad Geneva keskuse laval 250 Ida-Virumaa last. Noored ja nende juhendajad on kevadest alates estoonlaste käe all proove teinud − nii laulmise, tantsimise kui pillimängu õpitubades, aga ka grimmi ja kostüümide meisterdamise töötubades − ning nüüd on aeg publiku ette astuda.
“Selline maakonnafestival on Estoniale kolmas: kaks aastat tagasi olime Kuressaares ja neli aastat tagasi Paides,” ütles teatrijuht Aivar Mäe. “Lisaks sellele, et viime ooperi ja balleti Eesti rahvale koju kätte, on meile alati eriti oluline noorte kaasamine. Muusikahuvilised noored saavad reaalselt aimu võimalikust tulevasest elukutsest ja ehk aitab see neil kindlamalt otsustada muusikaõpingute jätkamise kasuks,” lisas Mäe.
Lastegala algab kell 17, kaks ja pool tundi hiljem toimub sealsamas ooperi- ja balletigala, kus esinevad Estonia solistid, koor ja orkester.
Täna on Geneva keskus aga balleti päralt. Kell 14 ja kell 19 etendub “Uinuv kaunitar” − Tšaikovski kauni muusikaga, Toomas Eduri uusredaktsiooniga Petipa koreograafiast ja Inglismaa kunstniku Peter Docherty fantaasiaküllase kujundusega.
Enne õhtust etendust, kell 18 on keskuses kohtumine Eesti rahvusballeti kunstilise juhi Toomas Eduriga.
Edasi Moskvasse
“Uinuv kaunitar” toob Narva lavale Estonia balletitähed. Päevasel etendusel tantsivad peaosades Alena Shkatula ja Denis Klimuk, õhtul Luana Georg ja Sergei Upkin.
Mõlemat etendust dirigeerib Kaspar Mänd.
Festivali lõpetab neljapäeval ooperite ooper − “La traviata”. Dirigeerib Lauri Sirp. Osades Kristel Pärtna, Giordano Luca, Jassi Zahharov, Triin Ella, Juuli Lill jt.
Enamik piirilinnas külas olevatest estoonlastest sõidab neljapäeva õhtul rongiga edasi Moskvasse etendusi andma.


maintext:
Vene noored vajavad Eestis “karjäärilifte”
18. oktoober 2016
Balti Venemaa uuringute keskuse juht Vladimir Juškin tunnistab, et muukeelsete kaasamine Eestis pole pelgalt maraton, vaid jooksjatele on takistuseks seatud ka tõkked − mis tuleb ületada.
Võrdlesite Jõhvis toimunud seminaril inimesi, kelle ülesanne on Ida-Viru mitte-eestlaste lähendamine Eesti riigile, maratonijooksjatega, kes peavad pika distantsi jooksma ühtlasi kui tõkkejooksu.
Tõketeks on elanikkonna konservatiivsus ja võõrriigi infoväljas olemine. Ses vallas tegutseb juba ammu üks teine riik, mis kasutab “Vene maailma” (Russkij Mir) strateegiat, mille hulka nad arvavad väga suuri gruppe.
Sinna gruppi arvatakse nii kaasmaalased, need, kellele Venemaa on sümpaatne, kui ka need, kes tegelevad Vene teemaga. Näiteks Kremli meelest on ses grupis ka Venemaa spetsialist Tüür (Karmo Tüür esines koos Juškiniga − toim.) − ehkki ta ise ei tarvitse seda teada. Aga Moskvas teatakse.
2005. aastal sõnastas Putin selle strateegia Brüsselis ja selle sihtgrupp on kõik välismaal asuvad venelased. Putin ütles tookord: “Ma ei vaatle neid enam kui pagulasi, vaid kui mõjuagente.” Sellest ajast on kõikidel kontinentidel ja kõikides riikides, kus on vene diasporaa, üles ehitatud õlitatult töötav kaasmaalastega tegelemise programm.
Selle programmipüramiidi ülemisel korrusel on välismaal asuvate kaasmaalastega tegelev valitsuskomisjon, mida kureerib välisminister Sergei Lavrov. Järgmisel astmel on välisministeeriumi kaasmaalaste ametkond, föderaalne Vene koostöökoda ja välismaal asuvad Vene saatkonnad. On veel allpool asuvaid tasandeid.
Praegu võib öelda, et Vene diasporaa koondumise etapp on teoks saanud. Nende tõmbekeskused on kaasmaalaste koordinatsiooninõukogud, mis tegutsevad 91 riigis. Iga kolme aasta tagant toimuvad kaasmaalaste ülemaailmsed kongressid. Venemaa välisministeerium kogub, analüüsib ja süstematiseerib infot nn kaasmaalaste kohta välismaal.
2003. aastast koguneb regulaarselt välisministeeriumi ja Moskva patriarhaadi õigeusu kiriku (MPÕK) koostöökomisjon, mille esimees on praegu Volokamski metropoliit Illarion, kes on ühtlasi kiriku välisasjade osakonna esimees. Patriarh Kirill teatas, et diasporaa konsolideerimise keskmeks peavad saama MPÕKi kogudused. Välisministeeriumi töö tulemusena on igal saatkonnal suured rahalised ja strukturaalsed ressursid. Suurt tähelepanu pööratakse noorsootööle.
Arvan, et sellele vastu seismiseks ei piisa Ida-Virumaa muukeelsete lähendamisest. Eesti politoloogid peaksid mõtlema vene noortele suunatud sotsiaalsete ja karjääriliftide peale, soodustamaks nende karjääri.
Milliseks hindate Venemaa- ja julgeolekuspetsialistina praegust olukorda?
Lavrov on suurepäraselt hakkama saanud Putini seatud eesmärgiga. Kogukonna olulisem osa on sidus − st noored, koordinatsiooninõukogud. Noorte seast selgitatakse välja ägedamad tegijad, kes tulevikus võivad mingit rolli mängida. Sestap näen väga suurt konkurentsi ning Eesti ametnik, kes Ida-Virus toimetab, peab selle kõigega arvestama, olema väga paindlik, peen ja Vene elanikkonnale heas mõttes avatud.
Mida te eelmainitud liftide all silmas peate?
Mina pole politoloog, aga mulle on täiesti selge, et inimesel peab olema esimese klassi koolipingist teadmine, kuhu ta võib liikuda. Need, kes hakkavad Ida-Virumaal riigitööd tegema struktuurides, mis siia peagi tuuakse, peavad samuti teadma, mis kohustusi nad Eesti riigis täidavad.
Kes tahavad Eesti riigiga ühte jalga käia, peavad neid reegleid teadma. Need astmed peavad olema nähtavad ja teada − kui oled neile vastav, on sulle tee avatud. Poliitikud − mitte enam ametnikud! − peavad aduma, et need liftid on vajalikud ning venelaste tee teatud kompetentsi ja astmete läbimisel riigiorganitesse on avatud.
Seminaril mainiti kahte võimalust: integratsiooni vallaga seoses saab olla nii pessimistlik kui optimistlik.
Peab olema lihtsalt väga töökas.
Äsja tõusis Ilmar Raagi lekkinud memo tõttu paanika − taas küsiti, kas Narva on järgmine.
Tegu oli mõistagi provokatsiooniga. Me muidugi ei tea, kes ja miks selle lekitas.
Milles on meie ressurss ja mis on nõrgim lüli?
Eestlaste jõud peitub mõistlikkuses ja tööarmastuses.
Ja selles, et liigutame aeglaselt?
Just nimelt. See tagab selle, et ei tõmmelda. Aga kõige nõrgem lüli asub riigikogus. Seal on mitmetes olulistes küsimustes väga raske kokkulepet saavutada. Poliitikud peavad oskama läbi rääkida.


title: Mida teha Aleksandri kirikuga?

maintext:
Mida teha Aleksandri kirikuga?
14. oktoober 2016
Kui riik ja luterlik kirik kahe peale Narva Aleksandri kiriku hoone tänavu juunis välja ostsid, oli riigi poolt kohe jutuks, et hoone võiks lisaks kiriklikele funktsioonidele hakata edaspidi teenima kultuuri. Seda enam, et kirikuhoonet kristlased oma igapäevariitustes eriti niigi ei kasutanud. Hoonet välja ostmata jätta oli peaaegu võimatu eelkõige avaliku surve tõttu ja selge, et sellel rajatisel on ajaloolis-kultuurilises kontekstis eriline roll. Valitsus ei saanud lasta tekkida piinlikul olukorral, kui kiriku oleks ostnud mõni rahajõmm ja teinud sinna näiteks mõne kommertsasutuse või − veel hullem − kui sinna oleks pesa pununud mõni luterlikust erinevat religiooni viljelev kogudus või mõni paljudest ususektidest.
Nüüd on valitsus tulnud välja ideega kolida sinna Narva linnaraamatukogu. Mõtet on toetanud ka luterlik kirik, kuigi viimaselgi tekib küsimus, kuidas viia läbi näiteks laupäevast matuseriitust samal ajal hoones ringi saalivate kirjandushuviliste vahel.
Linnavalitsusel on see idee aga harja päris punaseks ajanud ja linnapea peab mõtet pehmelt öeldes ebamõistlikuks. Muidugi võib öelda, et kuna riik ja kirik hoone välja ostsid, siis on neil suurim otsustusõigus. Aga hoone kasutajateks oleks siiski ju eelkõige kohalikud inimesed. Seetõttu on tõepoolest kummaline, et arutelusse kiriku tuleviku üle ei kaasatud kohalikku omavalitsust, vaid linn pannakse justkui fakti ette. Aga ehk on veel aega leida kõigile osapooltele sobiv lahendus, et väärt hoone ei jääks selle puudumise tõttu lihtsalt ripakile.


maintext:
Teismeliste jõuk ründas Kohtla-Järve tänavatel inimesi
17. oktoober 2016
Politsei on kohtu loal vahi alla võtnud kaks noorukit, keda seostatakse jõuguga, mis juba pikemat aega Kohtla-Järvet oma hirmutegudega terroriseerinud on.
Eelmise nädala neljapäeva õhtul pärast kella üheksat kõndis Aleksandr (33) koos naabrimehe ja tolle koeraga kohtlajärvelaste meelisjalutuspaigas − Keskalleel −, kui äkki seisis mehe ees teismeline nooruk. “Ta hüüdis: “Pekske teda!” ja ühtäkki olin poisikeste poolt ümber piiratud ning nad hakkasid mind taguma. Algul nad hästi ei ulatanud mulle näkku ja pähe lüüa, kuid siis kukkusin ja nad peksid jalgadega,” meenutas Aleksandr õhtut, mil alaealiste jõuk talle kallale kargas.
Nädalaks haiguslehele
Temaga olnud naabrimees haaras mobiiltelefoni ja helistas politseisse. Hiljem kuulis Aleksandr, et olukorda sekkusid ka möödujad, kes püüdsid vägivaldseid poisikesi eemale tassida. “Siis aga hüüdis üks neist, et politsei tuleb, ja nad jooksid nagu tarakanid laiali,” rääkis Aleksandr. Kohalekutsutud kiirabi andis kannatanule esmaabi, tema üks silm oli nii kinni paistetanud, et mees pidi nädalaks töölt koju jääma.
Nagu selgus, oli üks peksjatest Aleksandrile tuttav. “Algul arvasin, et ma ei tee politseile avaldust, vaid räägin tema vanematega. Kuid siis sain teada, et tegemist on jõuguga, kelle paturegister on pikk,” rääkis mees.
Eelmisel neljapäeval juhtunu polnud aga Kohtla-Järve tänavail esimene vägivallaakt, mida politsei selle kambaga seostab. Alustatud kriminaalasjas kirjeldatakse juhtumit, mis leidis aset 2. oktoobri õhtul Kohtla-Järvel Vironia kaubanduskeskuse parklas, kus sama bande peksis 15aastast noormeest.
Peale selle on 14aastasele noormehele esitatud kahtlustus selles, et 8. oktoobril lõi ta Kohtla-Järvel Keskalleel asuva kaubanduskeskuse juures 14aastast noormeest mitmel korral vastu pead. See 14aastane vägivallatseja ongi kogu selle kamba ninamees, kellega korrakaitseasutused on juba pikemat aega vett ja vilet näinud.
Terroriseerisid kauplusi
Möödunud aastal kirjutas Põhjarannik suvel Kohtla-Järvet terroriseerinud noorukite kambast, mis sisenes kauplustesse, osa neist juhtis müüjate ja turvameeste tähelepanu kõrvale, solvates ja ähvardades neid, teised aga varastasid samal ajal riiulitelt kaupa ning põgenesid sellega.
Kamba ninamees oli seesama poiss, kes nüüd vägivallakuritegudes kahtlustatavana vahi alla võeti. Toona ei saanud ametivõimud rohkemat teha, kui suunata ta alaealiste komisjoni, kes taotles kohtult tema saatmist Tapa erikooli (praegu ametlik nimetus Maarjamaa hariduskolleegiumi Valgejõe õppekeskus). Nüüd on nooruk aga saanud 14aastaseks, mis võimaldab ta kriminaalkorras kohtu alla anda.
Kriminaalasja kohtueelset menetlust juhtiv Viru ringkonnaprokuratuuri prokurör Natalja Firsova ütles, et praegu on kahtlustatavana üle kuulatud kolm noormeest. “Kolmest noormehest kaks, kes on vanuses 14 ja 15 aastat, on tänaseks kinni peetud ning kohtu loal vahistatud,” lisas prokurör.
Tema sõnul võib noormeeste taustaga tutvudes tõdeda, et kuigi neil on kodu ja vanemad, on noored inimesed otsustanud elu pahupoole kasuks. “See on koht, kus nüüd peab riik sekkuma. Kahjuks peab üks nendest noormeestest oma 16. sünnipäeva vanglas,” kommenteeris Firsova.
Jõhvi politseijaoskonna juht Kalle Kuusik tõdes, et mõlemad vahi alla võetud kahtlustatavad on politseile varasemast tuttavad, kuid kahjuks ei ole eelnevad mõjutusvahendid suutnud neid õigele teele suunata. “Leian, et lapsed ei peaks oma nooruspõlve kinnipidamisasutuses veetma, kuid kui linnatänavatel on tekkinud olukord, kus inimesed ei julge enam poodi minna, siis on politsei suurim prioriteet taastada kodanike turvatunne,” lisas Kuusik.
Mis põhjusel need poisikesed üldse inimestele tänaval kallale läksid, on praegu veel ebaselge.
“Täna ei ole meil veel vastust küsimusele motiivi ning nende noorte inimeste tegude tagamaa kohta − see selgub kohtueelse menetluse lõpuks,” sõnas Firsova.


title: Põhjarannik reedel, 14. oktoobril

maintext:
Põhjarannik reedel, 14. oktoobril
14. oktoober 2016
* Eile õhtul toimunud auhinnagalal “Eesti parimad ettevõtted” tuli üks peaauhindadest ka Ida-Virumaale. Eesti aasta piirkonna ettevõtte auhinna pälvis Kohtla-Järvel asuv Ameerika Ühendriikide kontserni kuuluv keemiafirma OÜ Eastman Specialties, mis toodab plastifikaatoreid plastitööstusele ja toiduainete säilitusained.
* Narva-Jõesuus on küpsemas võimupööre, mis võib viia volikogu esimehe Raivo Murdi tagandamiseni. Üheks põhjusejs on asjaolu, et Murd ei tee väljagi Narva linna ettepanekust alustada ühinemisläbirääkimisi, samas kui osad volikogu liikmed pooldaksid Narvaga liitumist.
* Kiviõli jalgpalli tabab üks löök teise järel. Augustis jättis Kiviõli Irbise meeskond rahapuuduse tõttu hooaja pooleli. Nüüd sai sama klubi mängija ja noortetreener Andrei Moskaljov tagantjärele pettuse eest kaheaastase jalgpallis tegutsemise keelu. Karm karistus jalgpalliliidult tuli selle eest et ta, saatis platsile vale nime all mängijaid, kes tegelikult polnud meeskonda registreeritud. Ta küll kahetseb toimunut, kuid tõdeb, et teisiti poleks ta 11 mängijat kokku saanud.


maintext:
Kiviõli meeskond saatis platsile vale nime all mängijaid
15. oktoober 2016
Kiviõli jalgpalli tabab üks löök teise järel: kui augustis jättis Kiviõli Irbise meeskond rahapuuduse tõttu hooaja pooleli, siis nüüd sai sama klubi mängija ja noortetreener Andrei Moskaljov tagantjärele pettuse eest kaheaastase jalgpallis tegutsemise keelu.
21. augustil õhtul oli Irbisel Kiviõli staadionil Eesti teise liiga mäng Lasnamäe Ajaxiga. Veel mullu meistriliigasse pääsu eest heidelnud Kiviõli meeskonnale oli mõjunud laastavalt rahakraani sulgemine senise suurtoetaja Kiviõli Keemiatööstuse poolt. Irbisel oli juba eelmisel hooajal kõvasti tegu 11 väljakumängija kokkusaamisega paljudeks kohtumisteks, kuna suur osa mängijaist elab ja töötab Eesti eri paigus.
Selleks hooajaks taanduti kaks astet nõrgemasse liigasse, ent sama probleem püsis. See avaldus ka tulemustes: 15 vooru järel oli koos vaid kümme punkti ja see tähendas viimast kohta.
Platsil tundmatud mehed
Ka tol augustiõhtusel pühapäeval mindi lahingusse ühegi varumeheta. Mängutulemus oli nukker − 0:5. Ent see polnud veel kõige täbaram lugu. Jalgpalliliidule edastati signaal, et Kiviõli meeskonna särgis pole platsil sugugi mitte kõik need mehed, kelle nimed on protokollis kirjas.
Jalgpalliliidu avalike suhete juhi ja distsiplinaarkomisjoni liikme Mihkel Uibolehe sõnul hakkasid toimunu uurimisel ilmnema kummalised tõsiasjad. Selgituste saamiseks pöörduti esmalt Anatoli Zõbini poole, kelle nimi oli Irbise esindajana mängu protokollis. Zõbin kinnitas, et tema pole allkirja pannud. “Selgus, et tema allkirja oli võltsinud Andrei Moskaljov. Koos sellega sai temast ka Irbise-poolne vastutav isik selles kohtumises,” sõnas Uiboleht.
Edasi tehti kindlaks, et kuigi mänguprotokolli oli kantud Vadim Milleri nimi, osales tegelikult mängus registreerimata ja mänguõigust mitteomav Raul Miller. “Selgeks sai seegi, et protokollis olnud Oleg Zabelin tegelikult mängus ei osalenud. Kes tema asemel platsil oli, ei õnnestunud kindlaks teha,” sõnas Uiboleht, lisades, et kahtlusi oli veel mitmete mängijate puhul, et nad mängisid vale nime all.
Kahetseb toimunut
Andrei Moskaljov rääkis eile Põhjarannikule, et kahetseb toimunut, kuid sellise pettuse peale mindi, et mäng pidamata ei jääks. “Meil ei õnnestunud oma mängijaid kokku saada. Muidugi ei oleks tohtinud me seda teha. Tahtsime Milleri venda registreerida, kuid jäime sellega ise hiljaks,” tõdes ta.
Pettuse eest karistas jalgpalliliidu distsiplinaarkomisjon septembri lõpus Moskaljovi kahe aasta pikkuse jalgpallis tegutsemise keeluga. See tähendab, et ta ei tohi ise mängida ega ka treenerina tegutseda jalgpalliliidu egiidi all toimuvatel võistlustel.
Mihkel Uibolehe sõnul on kahe aasta pikkune keeld sedalaadi pettuste puhul tavapärane karistus. “See on väga suur rikkumine, millesse ei saa leebelt suhtuda. Viimastel aastatel on vale nimega mängijate kasutamine muutunud küllaltki harvaks. Ühelt poolt on muutunud treenerite teadlikkus, teiselt poolt on selliste pettustega vahelejäämise tõenäosus kasvanud tänu internetile. Mängijate pildid ja andmed on jalgpalliliidu kodulehel üleval. Nii võib juba mängu ajal kindlaks teha, kas need, kelle nimed on protokollis, ka tegelikult väljakul jooksevad või mitte,” rääkis ta.
Jätkab noorte treenimist
Kuigi võistlustel Andrei Moskaljov võistkondi juhendada ei tohi, jätkab ta Kiviõli poiste treenimist. Uibolehe sõnul ei saa treeningutel osalemisele jalgpalliliit kätt ette panna, ent kui keelu all olev treener peaks võistluste ajal juhiseid jagama, siis võib see klubile tuua kaasa uued sanktsioonid.
Viimastel aastatel Kiviõli jalgpallielu vedav Erik Šteinberg rääkis septembris, et meeskond jättis teises liigas mängimise pooleli, kuna polnud enam raha, mille eest osta kütust mängudele sõiduks. “Ma ei saa ju täiskasvanute meeskonna sõitudeks kasutada klubi noortele mõeldud raha. Ei jäänud muud üle kui loobuda,” tõdes ta.
Järgmisel aastal plaanib Šteinberg hakata peamiselt 15aastaste Kiviõli noortega mängima neljandas liigas ja siis tasapisi taas ülespoole ronida.


maintext:
Eesti aasta piirkonna ettevõte asub Kohtla-Järvel
15. oktoober 2016
Tänavusel auhinnagalal “Eesti parimad ettevõtted” tuli üks peaauhindadest ka Ida-Virumaale. Eesti aasta piirkonna ettevõtte auhinna pälvis Kohtla-Järvel asuv keemiafirma OÜ Eastman Specialties.
Kohtla-Järve tehasel on kaks tootmissuunda: plastifikaatorid, mis lähevad plastitööstusele, ja toiduainetööstuse lisaained, põhiliselt säilitusained. OÜ Eastman Specialties tegevjuht Hannes Reinula rääkis aasta tagasi Põhjarannikule antud pikemas intervjuus, et üks Eastmani tugevamaid külgi on stabiilsus. “See on üks märksõna, mida ma kuulen meie töötajatelt. Eriti kui ümberringi vahutab, tunnevad nad end mingis mõttes nagu turvalisel saarekesel,” tõdes ta.
Auhinnagalal pälvis tunnustust ka AS Sillamäe Sadam, kes tunnistati 2016. aasta kõige konkurentsivõimelisemaks transpordi- ja logistikaettevõtteks.
Üks viiest ettevõtlusauhinnast tuli Ida-Virumaale viimati kaks aastat tagasi, kui Narvas tegutsev metallifirma Fortaco tunnistati aasta uuendajaks.
Ettevõtluse arendamise sihtasutuse korraldataval Eesti kõige mainekamal ettevõtluskonkursil võeti arvesse majandusnäitajaid, hakkamasaamist keerulises majanduskeskkonnas, rolli töökohtade loomisel, panust töötajatesse, tegevusi ekspordi suunal, vastutustundlikkust ning panustamist ühiskonda. (PR)


title: Põhjarannik neljapäeval, 6. oktoobril

maintext:
Põhjarannik neljapäeval, 6. oktoobril
6. oktoober 2016
* Põhjarannik kirjutab, mida räägiti eile Viru maakohtu saalis, kus kohtu all on Ida-Viru keskhaigla erakorralise medisiini osakonnas töötanud arst Igor Gorjatšjov, keda süüdistatakse patsiendi, 42aastase Valeri, surma põhjustamises ettevaatamatusest.
Eile meenutas ligemale neli aastat tagasi toimunud traagilist lugu tunnistajana kiirabiarst Galina, kes kannatanu kahel korral haiglasse toimetas. Kui prokurör küsis eile kohtus, kas tema arvates oleks Valeri tema seisundit arvestades kindlasti pidanud jääma haiglaravile või saanuks teda ka kodusele ravile saata, vastas endine kiirabiarst, et meditsiin on väga keeruline valdkond väga paljude haigusnähtude ja haigustega ning seetõttu tuleb iga juhtumit vaadelda individuaalselt.
* Narva Aleksandri kiriku hoonest, mille riik koos Eesti Evangeelne Luterlik Kirikuga pankrotipesast välja ostis, võib saada raamatukogu. Kultuuriministeeriumi hinnangul on see üks kolmest kaalul olevast lahendusest, mida selle hoonega peale hakata, kõige reaalsem. EELK peapiiskop Urmas Viilma rääkis Põhjarannikule, et idee on talle sümpaatne, tingimusel, et hoones säiliks kiriklik funktsioon. “Kui teame, et suure saali projekteerimine ja hilisem sisseseade on läbi viidud nii, et suurtel pühadel, nagu jõulud või ka vabariigi aastapäeva jumalateenistus, on võimalik kasutada ka suurt saali, on see positiivne,” ütles Viilma.
* Sillamäe linnavolikogu hakkab järgmisel istungil arutama linna veemajanduse kordategemiseks võetud ligemale nelja miljoni euro suuruse laenu üleandmist ASile Sillamäe Veevärk, mis tooks tarbijatele kaasa järsu hinnatõusu.


title: Kahe Keskerakonna aeg

maintext:
Kahe Keskerakonna aeg
13. oktoober 2016
Mida päev edasi, seda selgemaks saab, et endist Keskerakonda kildudest enam kokku ei liimi.
Ükskõik, kas novembri alguses toimuval kongressil haarab juhtohjad Jüri Ratas või õnnestub mingi imenipi läbi Edgar Savisaarel see koht endale hoida, jäävad üksteise suhtes aina kurjemaks muutunud leerid vaenujalale edasi. Kui Savisaar sildistab Ratast, Simsonit ja Repsi “kolmikjõuks” ja nemad kolm annavad omakorda igal võimalusel mõista, et praegune esimees ei ole Eesti poliitikas enam keegi, siis ei saa mingi imelise leppimisega arvestada.
Aina pöörasemaks muutuv rähklemine Keskerakonnas avaldab kindlasti mõju ka Ida-Viru linnade edasisele käekäigule. Seal on just nimelt see partei palju aastaid järjepanu võimul olnud.
Tähelepanuväärne, et nii Narva, Sillamäe kui Kohtla-Järve praegused juhtfiguurid on koondunud Ratase leeri. Samas on teada, et viimastel riigikogu valimistel siin kõige vägevama häältemagnetina toiminud Yana Toom ja silmapaistvaim uustulnuk Martin Repinski on just Savisaare toetajad.
Järgmise aasta kohalikel valimistel ei pruugi seetõttu Mihhail Stalnuhhinil, Valeri Korbil ja ka Eevi Paasmäel oma seniste positsioonide kindlustamine minna sugugi sama libedalt kui varem. Administratiivne ressurss ja munitsipaalsed töökohad on kohalikel valimistel küll kõva valuuta, ent kui arvestatav osa valijatest näeb neid oma suurte poliitiliste idoolite Savisaare ja Toomi reetjate ja vastastena, siis võivad tulemused kujuneda sootus põnevaks. Pole välistatud, et konkureerima hakkavad omavahel ametlik Keskerakond ja Keskerakonna-laadne produkt.


maintext:
Patsiendi surm viis arsti kriminaalsüüdistusega kohtu ette
7. oktoober 2016
Kaks korda kiirabiga haiglasse viidud ja seejärel surnud mehe lähedased pöördusid politseisse pärast seda, kui tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjon oli tuvastanud patsiendi vastu võtnud arsti tegevuses vigu.
2012. aasta 24. novembri õhtul kella viie paiku sai kiirabi väljakutse Sillamäel Tškalovi tänavas asuvasse korterisse. Brigaad jõudis kohale mõne minutiga, sest kiirabijaam asus väljakutse aadressist mõnesaja meetri kaugusel. Väljakutse põhjuseks oli Valeri (42), kellel meedikud tuvastasid madala vererõhu, kahvatu jume ja muud haigussümptomid. Äsja oli Valeri korraks kaotanud teadvuse. Voodil lamanud mees kaebas kõhuvalu ning läbivaatus tekitas kiirabibrigaadis kahtluse, et soolestikus on verd.
Kiiresti haiglasse
Kiirabiarst Galina tegi kiire otsuse, et Valeri vajab ruttu haiglasse viimist, ning vilkurite välkudes oli patsient paarikümne minutiga juba Ida-Viru keskhaigla erakorralise meditsiini osakonnas (EMO). Kiirabiarsti väitel paranesid patsiendi seisundi näitajad oluliselt pärast seda, kui mees oli saanud tilgutite alla, ning haiglas andis brigaad Valeri sealsete meedikute järelevalve alla.
Umbes 12 tundi hiljem, 25. novembri varahommikul tuli Galinal koos oma brigaadiga sõita taas Sillamäe Tškalovi tänava majja ning suur oli meedikute üllatus, kui nad leidsid samast korterist eest taas voodil lebava Valeri. Selgus, et EMOs valvel olnud arst Igor Gorjatšjov (39) oli õhtul haiglasse toodud patsiendi kodusele ravile saatnud, diagnoosides tal soolenakkuse.
Praegu pensionil olev Galina rääkis eile kohtus, et seekord oli pilt peaaegu sama nagu eelmise väljakutse ajal, kuid patsiendi seisund oli veelgi raskem. Vererõhk oli kriitiliselt madal, omaste jutu järgi oli Valeri WCsse minnes kaotanud teadvuse ja kukkunud, soolestiku kontroll näitas seal vere olemasolu. Galina sõnul tuli kiirelt tegutseda ja tal polnud aega uurida pabereid, millega Valeri eelmisel õhtul oli haiglast kodusele ravile saadetud. Kuna kellaaeg oli selline, et ei võimaldanud paluda naabrite abi, kutsuti välja päästemeeskond, kes aitaks patsiendi kanderaamil kiirabiautosse tõsta. Sõit läks uuesti EMOsse. Järgmisel päeval teatati omastele, et Valeri suri operatsioonilaual.
Kui Galinalt küsis prokurör Olga Dorogan eile kohtus, kas tema arvates oleks Valeri tema seisundit arvestades kindlasti pidanud jääma haiglaravile või saanuks teda ka kodusele ravile saata, vastas endine kiirabiarst, et meditsiin on väga keeruline valdkond väga paljude haigusnähtude ja haigustega ning seetõttu tuleb iga juhtumit vaadelda individuaalselt. “Iga arst võtab pärast uuringuid vastu otsuse vastavalt pildile ja arsti enda mõttekulule,” vastas ta.
Nõukogu tuvastas ravivigu
Kui kohtunik Anne Palmiste küsis seepeale, kas asjaolu, et tema juhitud brigaad viis patsiendi sama diagnoosiga kahel korral järjest haiglasse, tähendab siis, et tema arvates pidanuks patsient jääma haiglaravile. Galina sõnul oleks esimesel korral pidanud kindlasti järgnema mõnda aega haiglas patsiendi jälgimine. Teisel korral oli ta aga juba sajaprotsendiliselt veendunud, et patsient vajab haiglaravi.
Pärast Valeri surma pöördusid tema omaksed tervishoiuteenuste kvaliteedi ekspertkomisjoni juhtumile hinnangu saamiseks. Kui komisjon tuvastas, et arsti tegevuses ilmnes vigu, andsid lähedased asjale ametliku käigu ja pöördusid politseisse. Lahang tegi kindlaks, et Valeri suri kaksteistsõrmiksoole haavandist tekkinud sisemise verejooksu tõttu, kuid arst seda õigel ajal ei tuvastanud.
Gorjatšjov sai süüdistuse surma põhjustamises ettevaatamatusest ning teine paragrahv näeb ette vastutust tegevusetuse eest. Süüdimõistmisel võib selle eest oodata kuni kolme aasta pikkune vangistus. Arst ise ennast süüdi ei tunnista.
Tartu ülikooli erakorralise meditsiini eriala lõpetanud Igor Gorjatšjov töötas Ida-Viru keskhaiglas eri pikkusega perioodidena seitsme aasta jooksul nii põhikohal kui käsunduslepingu alusel. Teda kohtu ette viinud juhtumi ajal oli ta tööl lepinguga. Viimati töötas see arst Ida-Viru keskhaiglas tänavu aprillis. Põhikohaga töötab ta praegu Jõhvis kiirabiarstina.
Ida-Virumaa keskhaiglat see süüdistus ei puuduta. Surnud patsiendi lähedased on kriminaalasja raames esitanud arsti vastu ka tsiviilhagi ligi 50 000 euro ulatuses, millest 35 000 eurot on moraalse kahju nõue.
Kohtuprotsess jätkub eeloleval reedel ning istungitega peaks kohus lõpule jõudma novembris.


maintext:
Minu unistus 20tunnisest töönädalast ei täitu
8. oktoober 2016
Põhilisi põhjusi on kaks. Esiteks on keskkonnaministeeriumil ka 2017. aastal oma eelarve. Riigikogu on muidugi ülim, aga suure tõenäosusega võib öelda, et järgmisel aastal kulutame me keskkonna hüvanguks ligi 140 miljonit eurot.
See tahab valvsat silma ja töökat kätt.
Teine põhjus on see, et me, keskkonnainimesed, teemegi avalöögi Euroopa Liidu Eesti eesistumisele ja paneme siis ühe jutiga jõuluni välja ning üleüldse saame hakkama vähemate inimestega.
Tavapärane küsimus järgmise aasta riigieelarve menetluse käigus on: “Mille üle rõõmustate seoses…?” Daamid ja härrad! Mul on teile hea meel teatada, et uue algatusena toetame 2017. aastal kohalike omavalitsuste jäätmehoolduse arendamist 2,2 miljoni euroga aastas. Tegemist on täiesti uue rahastamise süsteemiga, mis sai välja töötatud selleks, et omavalitsused suudaksid pakkuda oma elanikele tasemel prügist vabanemise teenust ka siis, kui senine olmejäätmete prügilatesse kuhjamise saastetasul põhinev toetussüsteem kokku kuivab.
Toetus jaotatakse kohalikus omavalitsuses registreeritud majapidamiste arvu järgi, aastal 2017 on toetus ligi 2,9 eurot aadressi kohta ning seda saab kasutada ainult jäätmehoolduse arendamiseks. Näiteks saab selle toetuse eest hoida jäätmejaama rohkem aega avatud ning tasuda jäätmejaamas elanikelt kogutavate jäätmete käitluskulud, et elanikud saaksid tasuta või väikese tasu eest liigiti kogutud jäätmed ära anda.
Jäätmejaamad mängivad prügistamise vähendamisel väga olulist rolli ning võimaldavad vabaneda jäätmetest, nagu olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, aiajäätmed, klaasijäätmed, plastijäätmed, ka paberi- ja papijäätmed. Kui olmejäätmete kogumissüsteem on mugav, siis seda kasutatakse, suureneb jäätmete liigiti kogumine ning väheneb prügi metsa alla viimine ja kodus põletamine, millega pannakse nii enda kui lähedaste tervis ohtu. Ka võimaldab see teha rohkem nõustamistööd, mida on senisest enam vaja.
Näiteks visatakse liigiti kogutavate jäätmetega kogumismahutitesse ka muud prügi, mis teeb liigiti kogutud jäätmete ringlusse võtu võimatuks. Oleme seadnud eesmärgiks võtta 2020. aastaks ringlusse vähemalt 50 protsenti olmejäätmetest, kuid aastal 2014 olime alles 32% juures, seega meil on oluliselt kasvuruumi.
Looduskaitsealuste eramaade riigile omandamise aeglus on üks kitsaskoht, mis on pannud olukorda analüüsima isegi õiguskantsleri. Omandamise kiirendamiseks on 2017. aastal ette nähtud kolm miljonit eurot, see on üle kahe miljoni euro rohkem kui käesoleval aastal. Septembri lõpu seisuga on maade riigile omandamise järjekorras 192 kinnisasja kogupindalaga 2098 ha hinnangulise maksumusega 15 miljonit eurot. Selge on see, et olukord, kus piirangutega maade riigile omandamine võtab aega 8-9 aastat, ei ole kuskilt otsast normaalne ja tekitab arusaadavalt pahameelt. Looduskaitse toimimiseks peab riik tagama ka maaomanike õigused. See lisanduv raha järgmisel kolmel aastal on kahtlemata väga oluline samm edasi. Siinkohal saan kohe vastata küsimusele: “Aga mis ei rahulda eelarve puhul?” Ma ei tea, kas nüüd ei rahulda, aga rohkema raha eest saaks maade ostu järjekorda lühendada. Kõlab loogiliselt.
Väljakutseid jagub. Üks neist on teha paremat tulemust vähemate inimestega. Kuulates päevaseid arutelusaateid olukorrast riigis, võib arukate inimeste suust kuulda täitsa eluvõõrast juttu aina kasvavast bürokraatiast.
Keskkonnaministeerium vähendas ajavahemikul 2015. aasta 1. juunist 2016. aasta 1. juunini kokku 122 töökohta, millega aitasime kaasa valitsuse eesmärgile vähendada valitsemise mahtu järgmise nelja aasta jooksul. See, et riik vaatab üle, kuidas me praegu asju ajame, on mõistlik. Sellest selgub, kas midagi saab lihtsamalt teha või midagi tegemata jätta, kuidas kodanikule lähemale tulla ning pakkuda tänapäevaseid vahendeid. Kui iga päev nendele asjadele mõelda ja neist oma töös lähtuda, tuleb ressursivõit iseenesest ning nii mõnigi protsess saab selgemaks. Nelja aasta eesmärgi täitmist ühe aastaga pidasime vajalikuks, et saaksime lasta uutel protsessidel juurduda enne Euroopa Liidu eesistumise perioodi.
Keskkonnaministeeriumi eelarve on 2017. aastal mullusega võrreldes 21,9 miljonit eurot rohkem, see tuleneb peamiselt Euroopa Liidu tõukefondide programmide elluviimise faasi jõudmisest. Investeerime puhta joogivee tagamisse ja reovee puhastamisse 30 miljonit eurot.
Praegu rahastatud projektidest olulisemad on Haapsalu ning Märjamaa ühisveevärgi ja kanalisatsiooni rekonstrueerimine. Uuel aastal alustame suuremahulisi puhastustöid Purtse jõe valgalal, Kohtla-Järve korrastatud poolkoksiprügila läheduses asuva fenoolisoo jääkreostuse ohutustamist ning Kroodi oja jääkreostuse likvideerimist.
Investeerime kokku ligi 10 miljonit eurot Kukruse A-kategooria kaevandusjäätmete hoidla korrastamisse, et likvideerida reostuskolle, mis paiskab nii õhku kui põhjavette ohtlikke aineid. Parandame vooluveekogude seisundeid ja kalade rändetingimusi, et võimaldada neile vaba läbipääs kudemiskohtadesse. Selleks rahastatakse kuni kümne kalapääsu rajamist lõhelaste jõgedele.
Jätkatakse Pärnu jõestiku elupaikade taastamise projekti ning tehakse algust reaalsete töödega Sindi paisu rajatiste kaladele läbipääsetavaks tegemiseks maksumusega 2,9 miljonit eurot.
Muidugi ei ragista me ainult võsas ega solberda mööda jõgesid, kuigi keskkonnainimestele ei saaks seda ette heita. Me investeerime tõukerahast ettevõtete energia- ja ressursitõhususe tõstmisesse kokku 5,4 miljonit eurot, millest 5 miljonit suunatakse ettevõtetele otsesteks tootmise ressursisäästlikumaks muutmise investeeringuteks. Tundub nüüdisaegne lähenemine, või kuidas?


title: Solovjov asus juhtima prügilat

maintext:
Solovjov asus juhtima prügilat
22. oktoober 2016
Korruptsioonikuritegudes süüdimõistmise tõttu Kohtla-Järve linnapea ametist lahkuma pidanud keskerakondlane Jevgeni Solovjov asus tööle ärimees Nikolai Ossipenkole kuuluva Uikala Prügila tegevdirektorina.
“Osalesin konkursil ja võitsin selle. Mulle öeldi, et osutusin parimaks kolme kandidaadi seast,” selgitas Solovjov oma sattumist prügiettevõtte juhiks, lisades, et märkas prügila tegevjuhi konkursi kuulutust samuti Ossipenkole kuuluvas telekanalis Lites.
Huvitav töö ja rahuldav palk
Nüüdseks kaks nädalat uues ametis olnud Solovjovi sõnul on tegemist huvitava tööga. “Vale on arvata, et prügila tähendab ainult prügi ladestamist. Minu peamine ülesanne on hoolitseda selle eest, et võimalikult palju prügi saaks ümber töötada. Tuleb otsida partnereid, kes oleksid sellest huvitatud,” rääkis ta oma tööst.
Uikala Prügila juhatuse liige on Viktoria Tsventarnaja, kes veel mõned aastad tagasi oli Kohtla-Järve abilinnapea ajal, mil linnapea oli Solovjov. “Nüüd on tema minu otsene ülemus,” tõdes ta, märkides, et prügila omaniku Nikolai Ossipenkoga polnud tal tööleasumise osas üldse mingit jutuajamist.
Praeguse palga osas ei näe Solovjov kurtmiseks põhjust. “Ma olen rahul sellega, mis mulle määratakse. See oli nii linnavalitsuses ning on ka praegu. Arvan, et kui teeme head tööd, siis võib tulla ka palgatõus,” sõnas Solovjov, kelle kuupalk linnapeana oli 3000 eurot.
Viktoria Tsventarnaja ei soovinud kommenteerida, miks eelistati ettevõtte tegevjuhi ametisse võtta inimene, kes on värskelt süüdi mõistetud raskes korruptsioonikuriteos, ega sedagi, kuidas see võib mõjuda firma mainele. “Ma arvan, et see on ettevõtte siseasi, ja ma ei soovi selle kohta midagi öelda,” sõnas ta.
Tähelepanu väärib, et jõustunud kohtuotsusest, millega Solovjovi karistati viie aasta pikkuse tingimisi vangistusega, ilmneb, et tema ja abilinnapea Jüri Kollo toime pandud võltsimistega teenis Kohtla-Järve linna arvelt ligemale miljon eurot kriminaalset tulu Nikolai Ossipenkole kuuluv firma AS N&V. Ossipenko ise pääses kohtulikust vastutusest tervisliku seisundi tõttu, oma ettevõtte tõi ta tule alt välja sel moel, et reorganiseeris aktsiaseltsi N&V osaühinguks N&V. Osaühingule N&V kuulub praegu 90 protsenti Uikala Prügila aktsiatest.
Prügilal üle kolme miljoni euro kasumit
ASi Uikala Prügila lõid 1998. aastal Jõhvi ja Kohtla-Järve linn ning Jõhvi, Kohtla ja Toila vald. Nende omavalitsuste ja riigi poolt tehti sinna prügilasse mitme miljoni euroni ulatuvaid investeeringuid. Ossipenko ostis hiljem oma firmadega aga enamiku omavalitsuste osaluse välja ja sai prügila suuromanikuks.
Majandusaruande kohaselt sai Uikala Prügila 2015. aastal kahjumit 230 584 eurot. Samas on firma bilansis eelnevate aastatega teenitud kasumit kogunenud üle kolme miljoni euro. Ettevõtte müügitulu oli eelmisel aastal ligemale kaks miljonit eurot ja seal töötas 51 inimest.
Eelmise aasta suurem ettevõtmine oli biogaasil töötava koostootmisjaama rajamine, mida toetas rohkem kui 183 000 euroga ka keskkonnainvesteeringute keskus.


title: Põhjarannik laupäeval, 15. oktoobril

maintext:
Põhjarannik laupäeval, 15. oktoobril
15. oktoober 2016
* Politsei on kohtu loal vahi alla võtnud kaks noorukit, keda seostatakse jõuguga, mis juba pikemat aega Kohtla-Järvet oma hirmutegudega terroriseerinud on. Nad on tänavatel kambas korduvalt peksnud esimesi ettejuhtuvaid inimesi – nii eakaaslasi kui ka täiskasvanuid. Jõhvi politseijaoskonna juht Kalle Kuusik tõdes, et mõlemad vahi alla võetud kahtlustatavad on politseile varasemast tuttavad, kuid kahjuks ei ole eelnevad mõjutusvahendid suutnud neid õigele teele suunata. “Leian, et lapsed ei peaks oma nooruspõlve kinnipidamisasutuses veetma, kuid kui linnatänavatel on tekkinud olukord, kus inimesed ei julge enam poodi minna, siis on politsei suurim prioriteet taastada kodanike turvatunne,” lisas Kuusik.
* Ida-Virumaa aasta õppija on narvalane Vladimir Žavoronkov (40), kes alustas oma karjääri jõustruktuurides, ent töötab nüüd hoopis õpetaja ja maleringi juhendajana. Varem ka ise Eesti tugevamate maletajate hulka kuulunud Vladimir Žavoronkov on õppinud kogu elu. Pärast seda, kui ta omandas peaaegu paralleelselt kaks kõrgharidust − juriidilise Moskvas ja pedagoogilise Narvas −, asus ta tööle Ida politseiprefektuuri. Järgnesid magistriõpingud akadeemias Nord ning töö maksu- ja tolliametis.
* Põhjaranniku nädalalõpu pikk intervjuu on seekord Kohtla-Järvelt pärit haridus- ja teadusminister Maris Lauriga. Ta leiab, et kunagi võiksime Eestis jõuda selleni, et lapsed olenemata oma kodusest keelest õpivad ühes koolis. Siis ei teki üksteise vahele seinu. Koos õppides on küll erinev kultuuritaust, aga ühine suhtlemisväli ja tekivad ka ühesugused arusaamised.


title: Põhjarannik kolmapäeval, 26. oktoobril

maintext:
Põhjarannik kolmapäeval, 26. oktoobril
26. oktoober 2016
* Tänane Põhjarannik annab teada, et ühinemiskõneluste käigus Jõhvi poolt ära põlatud Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme valla juhid otsustasid eile, et jätkavad omavahel läbirääkimisi ning ühine vallavalitsus hakkab asuma Jõhvis.
* Ida-Virumaa turisminäitajad on nina taas ülespoole keeranud. Selle aasta jaanuarist augustini kasvas turistide ööbimiste arv eelmise aastaga võrreldes 12 protsenti. Oluline osa kasvus on Venemaa turistidel.
* Narva-Jõesuu linnapea Iraida Tšubenko selgitab tänases lehes, miks ta otsustas kuurortlinna meeri ameti maha panna.


description: Enam kui 70 miljonit euro eest rajatav Eesti interneti põhivõrgu EstWin senine lõppkasutajate statistika näitab mobiilse interneti kasutajate kümnekordset võidukäiku traadiga interneti kasutajate ees.

title: EstWin internetivõrgust on mobiilside 10 korda enam kasu saanud

maintext:
Euroopa Liit on Eestile miljonid andnud selleks, et viia ülikiire internet neisse tururõkepiirkondadesse, kuhu sideettevõtjad pole ise rajanud kiireid andmesideühendusi, kuna see ei tasu majanduslikult neile ära, ütles Postimehele Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liitu (ITL) tegevjuht Jüri Jõema.
Ehk siis luuakse ühendused loomaks juurdepääsupunkte, millest edasi viib Interneti lõppkasutajateni ükskõik millist tehnoloogiat kasutav sideteenuse pakkuja. Senine lõpptarbijate statistika näitab, et baasvõrgust on internet lõppkasutajateni jõudnud mobiilse interneti kasutajateni lausa suhtega 1:10.
Baasvõrku rajava sideettevõtete sihtasutuse ELASA juhi Priit Soomi sõnul näitab EstWin-ist kasusaajate hulga uuring, ligi 15 000 lõppkasutajat on selle abil saanud endale püsiühenduse ja ligi 145 000 inimest kasutavad saadud võimalusi mobiilsidevõrkudes.
«Kasu ei ole ainult uus leping, vaid ka kiirem püsiühendus ning kiirem ja stabiilsem mobiiliteenus,» täpsustas Soom.
Soom tõdes, et baasvõrgule peavad lõpptarbijad külge tulema ja see on suure pildi eesmärk, kuid lõppkasutajate arv ei ole päris baasvõrgu rajast sõltuv suurus.
«Selleks, et tarbija baasvõrgust kiire või ülikiire interneti näol kasu saaks, peab olemas olema mõistliku hinnaga kättesaadav juurdepääsuvõrk, lisaks peab pakutav andmesideteenus olema kliendile vajalik ja rahaliselt jõukohane,» märkis ELASA juht.
EestWin baasvõrgus on välja ehitatud liitumispunktide arv üle 1200, millest 700 paikneb sideoperaatorite võrgusõlmedes ja nendest tõepoolest alla poole on fikseeritud side operaatorite võrgusõlmedes.
Samuti asuvad võrgusõlmed 400 -s kohaliku omavalitsuste hoones (koolid, lasteaiad, raamatukogud, muuseumid, rahvamajad, vallamajad) ja 100 muudes avalikes kohtades. Lisaks on kogu trassi ulatuses umbes 1,5-2 km intervalliga üle 2000 kaevu, mis annab võimalike liitumispunktide arvuks üle 3200.
Interneti püsiühenduse lõppkasutajateni mittejõudmise peamiseks põhjuseks on liiga kallis kaabli maasse paigutamise hind.


description: Tallinna Lennujaamas oli nädalaid üleval kena reklaamstend, millel ilutsesid kõigile kättevõtmiseks  kurikuulsad Samsung Galaxy Note 7 mobiiltelefonid, mis plahvatavate akude tõttu nüüdseks kõikjal maailmas müügilt korjatud.

title: Elektroonika eksponeerimise varjukülg: Tallinna lennujaamas valitses nädalaid reaalne plahvatusoht

maintext:
Eriti ohtlikud olid need telefonid teatavasti just laadimise ajal, täpselt selles olekud olid ka välja pandud seadmed. Tegelikult on Samsung Galaxy Note 7 stend lennujaamas üleval siiamaani, kuid mida seal enam kätte võtta ega näha ei saa, on Note 7 telefonid ise.
Lennujaama pressiesindaja Priit Koff kinnitas nimelt Postimehele, et tegelikult on näidistelefonid nüüdseks asendatud vanemate mudelite vastu.
«Need on mingisugused teised Samsungi mudelid. Kohe, kui teema päevakorda tõusis, vahetati välja. Lennujaam on jätkuvalt väga turvaline koht,» kinnitas Koff.
Värskelt lennujaamas tehtud fotode põhjal võib tõesti järeldada, et Note 7 stendil on tegelikult väljas Galaxy S7 ja S7 Edge mudeli eksemplarid.
Note 7 stend Tallinna lennujaamas / Lauri Hussar
Veelgi kummalisemaks muudab sellise stendi olemasolu aga selle taustal, et kõikjal lennujaamades ja lennukides manitsetakse juba enam kui kuu reisijaid need telefonid välja lülitama ja mitte mingil juhul laadima. Seda ka kõnealuse stendi lähistel asuvatest valjuhäälditest…
Liiatigi on telefoni kahel korral maailmaturgudelt tagasi kutsutud ja nüüdseks tootmine sootuks lõpetatud.
Pöördusime Samsung Electronics Baltimaade kommunikatsioonijuhi Krisjanis Ozols poole ja saime vastuseks, et kauaks see stend sellisel kujul Tallinna lennujaama ei jää.
«Töötame koos partneritega meediaagentuurist selle nimel, et reklaamid maha võtta, kuid see võib võtta mõned päevad, enne kui kõik välireklaamid on reklaampindadelt maha võetud,» täpsustas ta.
Samsung jõudis maailmas seda maailma parimaks Androidi telefoniks nimetatud telefoni müüa 2,5 miljonit tükki, enne kui need juba 2. septembril - pärast mitmete eksemplaride plahvatusi - kõikjalt tagasi kutsuti.
Uues valguses võib tekkida üldisem küsimus, kui turvaline on üldse avalikes kohtades elektroonikaseadmete eksponeerimine.


description: Nobeli preemiaga pärjatud Jean-Pierre Sauvage, Sir J. Fraser Stoddart ja Bernard L. Feringa on andnud oma panuse hetkel plahvatuslikult kasvavasse teadusharusse, millest oodatakse uut tehnoloogilist revolutsiooni.

title: Keemia Nobeli said maailma väikseimate masinate arendajad

maintext:
«Tunnen end natukene nagu lennuki leiutajad vennad Wrightid,» ütles värske nobelist Ben Feringa, kui talle Nobeli pressikonverentsilt helistati. «Ka neilt küsiti, et miks seda lennumasinat vaja on. Kui mõelda, mis materjalid meil juba praegu olemas on, siis on võimalused ikka meeletud»
Tänavused laureaadid näitasid, kuidas tehnoloogia miniatuurseks tegemine võib revolutsioonini viia, nad muutsid masinad ülipisikeseks ning lõid keemias nii täiesti uue arusaamise.
Molekulaarsed masinad on kõige pisemad masinad, mida me ette kujutada suudame, kuid kõige lihtsamate liigutuste mõttes on tegemist siiski tavaliste masinatega. Näiteks on tänaseks leiutatud molekulaarne lift, on olemas molekulaarsed rootorid ja antibiootikume sisse/välja lülitavad molekulaarsed lülitid.
Masina kokkupanemiseks tuleb kõigepealt ehitada vajalikud koostisosad. Tänavused nobelistid järgisidki oma avastustega selle molekulaarse «masinaehituse» eri etappe.
1983. aastal pani Jean-Pierre Sauvage kolleegidega esmakordselt kokku molekulaarse keti, millest sai tulevaste masinate üks põhiosa. Füüsilistelt põhimõtetelt molekulaarne kett tavapärasest metallketist oluliselt ei erine – ikka on põhiline osa omavahel ahela moodustavad rõngad. Ajal, mil Sauvage oma avastusi tegema hakkas, olid molekulaarne rõngas ja ka poolkaar juba leiutatud, nii seisnes tema panus nende ühendamises. Kasutades «liimina» vaseiooni, suutis ta rõngastest ja poolkaartest luua esimese molekulaarse ahela, mida sai ka painutada ja kokku suruda.
Tema avastuste toel hakkas molekulaarne «inseneriteadus» mühinal arenema. 1991 aastal lõi Sir Fraser Stoddart esimese molekulaartehnoloogilise mehhanismi – mööda molekulaarset telge liikuva rõnga. See põhjustas teadusmaailmas omamoodi tormi ja peagi hakkas ilmuma aina enam ja enam teadustöid, mis näitasid erinevaid võimalikke molekulaarseid masinaid.
Ilma kontrollmehhanismita on nii väikestest masinatest aga vähe kasu, sest isegi Browni liikumisest (osakeste vaba liikumine) piisab, et igasugune võimalik rakendus nurjata. Masinad liigutasid end vastavalt keskkonna mõjutustele. Teadlastele sai selgeks, et on vaja leida viis, kuidas panna masinad ühesuunaliselt liikuma.
Kolmikust noorim, Ben Feringa, saigi tunnustust oma panuse eest uute masinate kontrollimisviiside välja arendamise eest. 1994. aastal näitas tema juhitud teadlaste grupp, kuidas elektrikeemilised meetodid masinate liikumist ohjavad.
Praeguseks on juba loodud kokku tõmbuv ja sirutuv molekulaarne lihas, kolme teljega molekulaarne lift ja ka 12 000 pööret sekundis pöörleva rootoriga molekulaarne mootor. Kui juba mootor, siis ka kahel pöörleval teljel liikuv molekul – molekulaarne auto.
«Kuigi molekulaarsed masinad on praegu veel fundamentaalteaduse tasemel, on laureaadid näidanud, et sellised masinad on võimalikud. Antud hetkel saab nende avastust võrrelda 19. sajandi alguse elektriliste masinate prototüüpidega. Tollal tundus see utoopia, aga tänaseks on elektroonika niimoodi meie igapäevaelus, et me ei pruugi seda enam isegi märgata,» teatas Nobeli assamblee liige pressikonverentsil.


description: Varem arvati, et ämblikud suudavad helisid vaid tajuda ja ülilähedalt.

title: Kõrvu pole vaja, osade loomade hääl jõuab ajju ka jalakarvade kaudu

maintext:
Ehkki hüpikämblikke tuntakse nende erakordse silmanägemise järgi, pole neil putukatel kõrvu. Hiljutine Cornelli ülikooli uuring näitab aga, et ehkki ämblikel pole kõrvu, kuulevad nad inimeste juttu lausa mitme meetri kauguselt. Seni on taolist võimest omistatud loomadele, kel on kõrvatrummid.
Ämblikud kuulevad hoopiski jalgade kaudu ning saladus peitub ülitundlikes karvakestes. Seda, et karvakesed tajuvad ka õhus leiduvaid vibratsioone, teadsid teadlased juba varem. Ometigi arvati, et võime piirdub ämblikukeha või paari sentimeetri kaugusel olevate helilainete kinnipüüdmisega. Samuti ei teatud, et neist lainetest tulev info ämblike ajudesse jõuda võib. Viimane tähendab aga, et ämblikud mitte ainult ei taju hääli vaid suudavad neid ka kuulda.
Sellisele järeldusele tuli uurimisrühm ämblike ajude uurimisega. Ämblike hääletundlikud ajuosad varustati tibatillukeste elektroodidega ning siis asetati ämblikud metallkarpidesse, kust muud vibratsioonid läbi ei kostunud. Seejärel üritati ämblikuid piltlikult öeldes surnuks ehmatada, lastes neile kõlarist valjusti ämblike vana vaenlase, herilase hüüdu. Ämblikud seisatasid, vaatasid ringi ning võpatasid, käitudes täpselt samamoodi nagu looduses herilastega kokku puutudes. Elektroodid näitasid aga, et heli muutis kuulmisega tegelevad aju osad aktiivseks, mis tähendabki, et hoolimata kõrvade puudusest suudavad ämblikud tõepoolest kuulda.
Edaspidi üritab sama uurimisrühm sarnasel moel uurida ka teiste putukate kuulmist.


description: Hiljuti avaldatud uuring brittide seas näitas, et võimaluse korral läheks ülikooli tagasi tööle vaid 18 protsenti sealt lahkunutest. Samal ajal suudab         ülikool ise alalist tööd anda vähem kui kümnendikule lõpetanud doktorantidest. See tähendab, et ülikoolid peavad oma programmid eraettevõtlust silmas pidades ümber kujundama. Kuidas seda teha, kirjutab Tallinna Tehnikaülikooli professor ja TTÜ Biorobootika Keskuse juht Maarja Kruusmaa.

title: Maarja Kruusmaa: doktorikraad annab juhiloa, mitte töökoha

maintext:
Uus projekt: 100 miljonit j a muudame iga aju targaks
Tahad targaks saada? Paigalda oma ajju väikene plaadike. Just see on Kerneli nime kandva firma missioon, kes investeeris just sada miljonit dollarit, et taoline plaadike valmis saada.


description: Lõuna-Aafrikas lõppenud kohtumisel langetatud otsuste täitmisest oleneb paljude ikooniliste liikide ellujäämine.

title: kes võidab ajaloo suurimast eluslooduse leppest?

maintext:
Ohustatud liikidega kaubitsemist rahvusvaheliselt piirava Washingtoni konventsiooni (CITES) kohtumine Johannesburgis oli suurim omalaadne liigikaitsjate kogunemine ajaloos. Kokku võttis sellest osa 3500 delegaati 152 riigist ja koos lepiti kokku mitme maailma ohustatuma liigiga kaubitsemise lubamises või keelamises.
Juba enne konverentsi tõstatus mitmete liikide, eriti Aafrika elevantide teema nii Eesti kui rahvusvahelises meedias. Konverentsil võeti vastu 62 rahvusvahelist kaubandust piirama hakkavat otsust, mis annab lootust mõnegi hävimisohus looma-, linnu- või taimeliigi säilimiseks.
Mis olid olulisemad liigid ja mida nende puhul otsustati?
Aafrika elevandid
Enne konverentsi pälvisid elevandid vist kõige enam avalikkuse tähelepanu. Kohtumise ajaks valmis näiteks maailma esimene üle-Aafrikaline elevantide loendus, mis näitas londiliste arvukuse katastroofilist vähenemist viimaste aastatega. Seejuures on märkimisväärne, et veel kümmekond aastat tagasi arvasid looduskaitsjad, et võivad kergemini hingata – elevantide arvukus näitas tõusutrendi ja salaküttimine näis olevat kontrolli alla saadud. Nüüd on aga kasvava majandusega Hiinast tuleneva nõudluse jõul kasvanud ka küttimine ja nüüdseks on nende arvukus taandunud vaid ligi 400 000’ni. Võrdluseks: aastal 1980 hinnati, et kogu Aafrika mandril võis elada 1,3 miljonit elevanti.
Loe elevantide olukorrast Postimehe pikemast loost siin.
Mida otsustati: CITESi liikmesriigid sulgevad seni siseriiklikult seaduslikult toiminud vandliturud, kuid lubavad teatud erandjuhtudel rahvusvahelist kaubitsemist. Samas hääletati maha mõnede Aafrika riikide esitatud avaldus vandlikaubanduse legaliseerimiseks.
Mõnedki looduskaitseühendused on avaldanud lootust, et sellest otsusest võib saada murdepunkt liigikaitses ja elevantide päästetegevuses.
Pangolinid
Kagu-Aasias elavad meie jaoks veidra välimusega pangolinid ehk soomusloomalised on ühed ohustatumad loomad maailmas, kuna neid jahitakse nii liha saamise eesmärgil kui ka Aasia traditsioonilise meditsiini tooraineks. Neist kõik võeti CITESi järgi kõige karmima kaitse alla, mis tähendab täielikku keeldu rahvusvahelisele kaubandusele. Kuigi nõudlus pangolinide jahtimisele jääb, peetakse seda otsust siiski võimaluseks pangolinid päästa.
Haid ja raid
Ülepüügist ohustatud haide ja raide puhul võeti vastu üsnagi laiapõhjaline otsus. Konverentsi otsusega on nüüd rangelt piiratud kaubitsemine kolm rebasehai (Alopias) liiki, üheksa liiki raisid (merisarvikud – Mobula) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis).
«See on suur võit kõigile haidele ja raidele, kuna nüüd peavad kõik valitsused hakkama vaatama, et nendega kaubitsemine toimuks jätkusuutlikult ja seaduslikult,» ütles Maailma Looduse Fondi (WWF) ohustatud liikide ekspert Andy Cornish Nature’le.
Palisander
Kuigi tegemist on mööblitööstuses ja luksustarvete ehitamises hinnatud puiduga, on nõudlus kauni süüga tugeva puidu järgi tõusnud nii kõrgeks, et paljude punase puidu liikidega kaubitsemisele kehtestati piirangud.
Gepardid
Juba praegu CITESi kõige karmima kategooria alla liigitatud suured kaslased on suuresti ohustatud, kuna tegemist on juba looduslikult vähese arvukuse liigiga ja nii piisab ka näiliselt väikesest inimese poolsest häirimisest, et tekitada märkimisväärseid kahjusid. Gepardite puhul on peamiseks probleemiks nende lemmikloomadena pidamine ja selleks otstarbeks loodusest välja püüdmine.
Kilp-sarviklinnud
Kui keegi leiab pildile vaadates, et tegemist on ühe väga ebatavalise välimusega linnuga, siis just ebatavaline välimus on ka see, mis seda üliohustatud lindu välja suretamas on. Nimelt on selle Indoneesia saarte džunglites elava linnu «punaseks vandliks» kutsutav nokk sarnaselt elevandiluu ja pangolinidega hinnatud toormaterjal traditsioonilises meditsiinis ja nii tapetakse neid linde iga aasta tuhandete kaupa vaid nende nokkade pärast. Hiina mustal turul on nende hind mitu korda kõrgem kui vandlil ja nii olid sarviklinnud juba enne selle aasta CITESi kohtumist kõige karmima kaitse all. Nüüd lepiti aga kokku veelgi karmimates kaubitsemise piiramise meetmetes.
Aafrika hallpapagoi
Üks konverentsi mõneti ootamatumatest otsustest oli anda kõige karmima kaitse staatus aafrika hallpapagoile, keda ohustab loodusest välja püüdmine lemmikloomapoodides müümiseks.


description: Eile ilmunud, maailma ühe mainekaima teadusajakirja Nature kaant kaunistab Eesti kunstniku Margus Kasemaa graafiline pilt.

title: Päevapilt: Eesti kunst teadusajakirja Nature kaanel

maintext:
Uuring: inimese eluiga on jõudnud loodusliku ülempiirini
122-aastaseks elanud prantslanna Jeanne Calment läks ajalukku kui kõigi aegade vanimaks elanud inimene. Uue uuringu kohaselt oli ta üks vähestest, kes vanuse looduslikku ülempiiri ületada on suutnud.


description: Vahe meestega kaob siis, kui naised ei tea, et tegu on ruumilise mõtlemise testiga.

title: Uuring: naiste ruumiline mõtlemine on sama hea kui meestel

maintext:
Mehed orienteeruvad naistest paremini ja neil on parem ruumiline mõtlemine. Nii ütleb teada-tuntud tõde. Hiljuti ajakirjas Psychological Science avaldatud uurimuses kontrollisid California Ülikooli teadlased, kuidas mõjutavad soolisi erinevusi ruumilises mõtlemises sotsiaalsed faktorid nagu näiteks stereotüübid.
«Need tulemused näitavad, et võisime seni naiste ruumilise mõtlemise võimekust alahinnata. Arvestades, et ruumilise mõtlemise testid mängivad näiteks inseneri, tehnoloogia ja loodusteadustega seotud erialadele sissesaamisel suurt rolli, võib praegune testidesüsteem osa võimekaid naisi lihtsalt kõrvale jätta,» ütles üks uuringu autoritest, California Ülikooli järeldoktorant Margaret Tarampi.
Senised uuringud ongi näidanud, et kui on vaja aru saada, kuidas objekt seda eri suundadesse pöörates muutub, suudavad mehed seda naistest paremini ette kujutada.
Tarampi sõnul leidub aga vähem uuringuid selle kohta, kuidas erinevad naiste ja meeste võimed perspektiiviga seotud ülesannetes. California Ülikooli teadlasi köitis teema seda enam, et võimet objekte ja keskkondi teisest perspektiivist ette kujutada, kasutame me kõik igapäevaselt: oskust läheb vaja kaartide lugemisel ja näiteks videomängude mängimisel. Senised uskumused ütlevad aga, et ka selles vallas on mehed naistest paremad. Tarampi ja tema kolleegid seadsid selle tõdemuse küsimuse alla, sest samale oskusele võiks läheneda ka sotsiaalsete oskuste või empaatia aspektist. Viimased kaks on just naiste tugevused.
Ruumilise mõtlemise test / California Ülikool
Nii korraldasidki nad perspektiivi taju kontrollimiseks eksperimente, uurides seda 65 meessoost ja 70 naissoost tudengi peal. Esimeses testis näidati nendele pilti, millel oli maja, stoppmärk, kass, puu ja auto. Üliõpilastel paluti ette kujutada, et nad on kass, kes vaatab auto poole ning seejärel pidid nad täitma ülesandeid, kus eri kohas asuva puu suunas vaatava kassi kõrvale tuli paigutada auto. Suhted objektide vahel pidid jääma samaks nagu originaalpildil. Eksperimendi muutis oluliseks aga asjaolu, et osadele katsealustest anti ülesanne, kus kass oli inimene.
Teises eksperimendis näidati vabatahtlikele kaardile märgitud teekonda. Neil paluti ette kujutada, et nad kõnnivad märgitud marsruudil ning iga kord kui nad peaksid pöörama tuli paberile märkida, kas parem- või vasakpööre. Taaskord näidati osale katses osalenud tudengitest teist versiooni, kus iga pöörde juurde oli märgitud ka inimene.
Kui ilma «inimaspektita» testides esitleti tudengitele ülesannet kui ruumilise mõtlemise testi, kus meestel on tavaliselt paremad tulemused, siis «inimfaktoriga» testi teinutele öeldi, et tegu on sotsiaalse ülesandega, milles naised on enamasti paremad. Tulemused näitasid, et esimesel puhul olid tõesti meeste lahendused paremad, ent teisel puhul naiste ja meeste vahel erinevusi ei tekkinud. Põhjus võib peituda selles, et testi tehes teavad naised juba ette, et tegu on nende jaoks keerulise ülesandega ja see mõjutab ka nende reaalseid oskuseid.
«Eksperiment näitab, et peaksime järele mõtlema, kas oleme ruumilisest mõtlemisest õigesti aru saanud,» ütles Tarampi.


description: Tehnoloogiaettevõte Apple teatas, et müüs üle maailma juulist kuni septembri lõpuni 45,51 miljonit iPhone'i, mis märgib mulluste tulemustega võrreldes juba kolmandat järjestikust languskvartalit, kirjutab Reuters.

title: IPhone'ide müüginumbrid jätkasid langemist

maintext:
Uuring: naiste ruumiline mõtlemine on sama hea kui meestel
Vahe meestega kaob siis, kui naised ei tea, et tegu on ruumilise mõtlemise testiga.


description: Internetifirmal Google on 31. oktoobrini aega, et ümber lükata süüdistused, mille kohaselt kasutab ettevõte Androidi nutiplatvormi konkurentide toodete blokeerimiseks, kirjutab Reuters.

title: Euroopa komisjon andis Google´ile oktoobri lõpuni armuaega

maintext:
Täpsemalt väidab komisjon aprillis esitatud süüdistuse kohaselt, et kuna ettevõte nõuab Androidi platvormi kasutatavate nutitelefonide tootjatelt Chrome´i veebilehitseja ning Google´i otsirakenduse vaikimisi installeerimist, tekitab see ebavõrdse konkurentsiolukorra.
Esialgu määras komisjon Google´ile vastuväidete esitamise tähtajaks 27. juuli, kuid ettevõtte palvel on seda juba kolm korda edasi lükanud. Eelmiseks tähtajaks oli 20. september.
Euroopa Komisjon võib Google´it süüdimõistmisel trahvida maksimaalselt 10 protsendiga ettevõtte ülemaailmsest aastakäibest ehk kuni 7,4 miljardi dollariga.


description: Austraalia iga-aastane «Peaministri teadusauhind» läks bioloogile, kes madudele ja sisalikele kärnkonnadega õppetunni andis.

title: Kuidas kärnkonna-vorstid maineka teadusauhinnani viisid?

maintext:
Aagad ehk merikärnkonnad on ühed suuremaid konnalised, mõnikord kasvavad nad lausa 22 sentimeetri pikkuseks. Teised loomad peaksid aagasid kartma, sest ehkki suur konn täidab kõhtu, on see tegelikult üks surmav suutäis, sest nende näärmed on mürgised. Iroonilisel kombel võivad merikärnkonnad ise toiduks saades teised liigid piirkonnast «välja süüa».
Sydney Ülikooli bioloog Rick Shine üritab juba aastaid teisi loomi merikärnkonna söömisest võõrutada. Tänavu premeeriti teda selle eest maineka «Peaministri teadusauhinnaga». Shine’i saladus peitub merikärnkonna-vorstikestes. Vorstikestes on küll merikärnkonna mürk sees, ent võrreldes terve kärnkonnaga, on mürgi kogus vorstikeses nii palju väiksem, et söömiselamus jääb küll ebameeldivaks, ent isukat looma see ära ei tapa. Korra kärnkonna-vorsti söönult kukkurloomad või sisalikud enam kärnkonni süüa ei taha.


description: Google tutvustas täna San Fraciscos toimunud üritusel oodatult oma uut telefonimudelite paari Pixel ja Pixel XL ning edusamme virtuaalreaalsuse ja nutikodude loomisel.

title: Fotod: Google esitles parima kaameraga uut telefonipaari, nutikodu ja palju muud

maintext:
Uued, lihtsad ja arukad telefonid on ühtlasi esimesed, millesse on sisse ehitatud kasutaja harjumusi jäögiv iseõppimisvõimeline tehisintelligentne süsteem Google Assistant.
Telefoni 12,3-megapiksline kaamera on saanud juba turul saadaolevate telefonide seas kõrgeima reitingu ning üheks selle uutest omadutsest on pildiseeriast kvaliteetseima automaatne valimine. Ettarvatult on telefonidel võimsalt muutmälu (RAM) - koguni 4GB, põhimälu on valikus kas 32 või 128 GB.
Erinevalt uuesti iPhone'st puudub sellel telefonil tagaküljel olev kaamerakühm ning säilinud on ka 3,5mm kõrvaklappide pesa. Kõigest 15-minutilise laadimise järel peaks telefonide aku vastu pidama seitse tundi. Alumiiniumkorpusega Telefon tuleb müügile hõbedast, musta ja helesinist värvi ning hinnaks saab Google'i veebipoes olema 649 dollarit.
Pixeli telefonid on ühilduvad loomulikult ka aasta lõpus müügile jõudvate Ggoogle'i uute virtuaalreaalsuse prillidega, mis kannavad nime Daydream. Nende loomisel on Google koostööd teinud 50 ettevõttega ning koos on loodud spetsiaalselt nende jaoks mõeldud videomänge, videostriimimise äppide edasiarendusi ja isegi ajakirjandusväljaannete äppe.
Loomulikult saavad nende prillide toe ka Google'i enda Youtube ja Streetview. Prillid tulevad novembris müügile hinnaga 79 dollarit.
4. novembril jõuab 129 dollarilise hinnaga müügile ka Google'i uus hääljuhitav nutikodu lahendus Google Home, mille abil saab häälkäsklustega panna näiteks kodus mängima muusikat ja teleteenuseid, uurida enne kodust lahkumist liiklustihedust teel tööle ja suunata teejuhised Pixeli telefonidesse.
Allikas: Macrumors


description: USA tähtsat internetiteenuste firmat Dyn tabas reedel küberrünnak, mis tõi kaasa katkestused mitme veebifirma, nagu Twitter, Spotify ja Amazon töös.

title: USAd tabasid ulatuslikud küberrünnakud

maintext:
Rünnakud halvasid päeva jooksul mitu korda tähtsa osa internetitaristust, blokeerides ligipääsu paljudele veebilehtedele ja tuues ilmsiks haavatavused veebis. USAs ja mitmel pool mujal oli interneti kasutajatel suure osa reedest võimatu postitada veebi sõnumeid, ostelda, vaadata videosid ja arvutimänge.
Ulatuslikud rünnakud sundisid tegutsema ka USA julgeolekuagentuure, teiste seas sisejulgeolekuministeeriumi (DHS).
«DHS ja FBI on teadlikud ja uurivad tööseisaku kõiki võimalikke põhjuseid,» ütles sisejulgeolekuministeeriumi pressiesindaja.
Internetiliiklust suunav ja haldav firma Dyn teatas enda vastu suunatud teenusetõkestusest (DDoS) reedel pisut pärast kella 13 Eesti aja järgi.
Dyn suutis oma tegevuse taastada kahe tunni jooksul, ent pidi kolm tundi hiljem teatama uuest rünnakust. «Insenerid jätkavad selle probleemi leevendamist,» teatas firma Eesti aja järgi kell 19 oma veebilehel.
Dyn, mille peakorter on USA New Hamsphire'i osariigis, teatas, et rünnaku ohvriks langes firma domeeninimeteenus, millele said osaks katkestused ja aeglustumine.
Dyni tootmise eest vastutav asepresident Scott Hilton teatas reede hommikul avalduses, et firma domeeninimeteenust on USA idarannikul tabanud ülemaailmne DDoS-rünnak.
Küberrünnaku tõttu ei olnud ligipääsetavad teiste seas Netflixi, Redditi, Etsy, Githubi ja teiste IT-firmade leheküljed.
Veebilehe Gizmodo teatel on sellele laekunud teateid probleemidest meediaväljaannete CNN, Guardian, Wired, HBO ja People lehekülgedel, aga ka rahaülekandeteenuse PayPal veebilehel.


description: Eesti riigi pakutavaid e-teenuseid analüüsinud riigikontrolli hinnangul pole need ühtlaselt lihtsad, mugavad ega lisandväärtust pakkuvad ja vajavad hädasti kohustuslikke kvaliteedinõudeid ning analüüse, kuid palju annab nendega aega ja raha kokku hoida.

title: Riigikontroll: Eesti e-teenused on ebaühtlased

maintext:
Riigikontrolör Alar Karise sõnul on majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) e-teenuste kvaliteedi parandamiseks küll välja töötanud soovitusi ja juhendeid, kuid neid ei kipu kõik teenusepakkujad arvesse võtma.
«Arvatakse, et soovitatud kvaliteedisüsteemi rakendamine on keerukas ja liialt raha nõudev ning et juba olemasolev praktika tagab teenuste piisava kvaliteedi. Ja ega suures plaanis polegi midagi ette heita – praegu puudub asutusel kohustus järgida ühtset reeglistikku, sest juhendid ongi soovituslikud. Avalike e-teenuste kohustuslikud kvaliteedinõuded aitaksid parandada kasutusmugavust,» ütles Karis.
Riigikontroll analüüsis täpsemalt nelja infosüsteemi – riigihangete register, riikliku statistika tegemiseks vajalike andmete esitamise infosüsteem, avalik e-toimik ja ruumilise planeeringu menetluste infosüsteem – pakutavat kaheksat e-teenust.
Selgus, et päris kõiki valimis olnud teenuseid polnud võimalik kasutada ilma juhendamiseta või juhendmaterjalideta.
Samuti oli mõne teenuse tarbimine ebamugav teatud kasutajarühmadele – nutiseadmete abil e-teenuste tarbimiseks polnud loodud lihtsustatud või kohanduvaid veebilehti ning enamasti puudus võimalus muuta kirja suurust ja kontrastsust.
Selgus ka, et osa asutusi lähtus avalike e-teenuste arendamisel paberliku asjaajamise loogikast ja seetõttu ei kasutanud ära kõiki võimalusi pakkuda teenuseid varasemast efektiivsemalt. Vähemalt kahe auditis analüüsitud teenuse puhul tuli ka e-teenuse tarbimisel läbida kõik samad teenuse protsessi etapid, mis on vajalikud paberil teenust tarbides.
E-teenustega saavutatavat aja ja raha kokkuhoidu polnud auditeeritud asutused e-teenuste loomisel ega hiljem hinnanud.
Riigikontroll tõdeb oma auditi järeldustes, et kasutajasõbralike, mugavate, lihtsate, efektiivsete, lisandväärtust pakkuvate ja tõrgeteta toimivate riigi e-teenuste loomist tuleb riigil tugevamalt suunata.
Teenuseid tuleks aga edasi arendada nii, et e-teenuste ja infosüsteemide kasutatavuse hindamine oleks kogu riigis ühtviisi läbimõeldud ja regulaarne.
MKMi andmetel pakkus auditi ajal 135 riigiasutust kokku 1692 e-teenust. Perioodil 2007–2013 toetas riik infoühiskonna arengut 62,6 miljoni euroga. Sellest 85 protsenti ehk 53 miljonit saadi Euroopa Liidu toetustest.
Infosüsteemide arendamist riigis koordineerib MKM.


description: Looduskalendri meeskond näitab ka sellel sügisel kudevate jõeforellide pulmamängust ja kudemisest otsepilti.

title: Otse: vaata forellide kudemist

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator. Kalade kudemist vaata SIIT.
Sügis on Eesti lõhilaste jaoks kudeaeg, mil jõe- ja meriforellid ning lõhed kiirevooluliste puhaste jõgede kruusasele põhjale oma marja koevad. Veeseis vaadeldavas kudeojas on paarkümmend sentimeetrit kõrgem kui eelmisel aastal, mis võimaldab kaladel rahulikumalt kudemisele keskenduda ning meil toimuvat paremini jälgida.
Kalakaamera pärineb Looduskalendri veebist.


description: Sel nädalal jagatakse Nobeli preemiaid. Vaata otseülekannet füüsika Nobeli väljakuulutamisest Postimehest 12:45.

title: Otse: täna 12:45 selgub füüsika Nobeli preemia

maintext:
1989. aastast alates tegeleb Nobeli preemia võitjate ennustamisega ka Thomson Reutersi analüüsikeskus, kes hindab kõrgelt tsiteeritud artiklite põhjal seda, kes võiks teaduse kõrgeima auhinnani jõuda.
2002. aastast alates on nende ennustused täppi läinud 39 nobelisti puhul. Mõnikord on preemiat ennustatud ka inimesele, kes on selle võitnud hilisematel aastatel.
Sel aastal ennustatakse preemiaid järgmistele teadlastele:
Marvin L. Cohen (USA) Teoreetiliste tööde eest tahkiste uurimisel, nende omaduste ennustamise ja eelkõige oma valdkonnas lihtsustava uurimismeetodi väljatöötamise eest. Ronald W.P. Drever (USA), Kip S. Thorne (USA), Rainer Weiss (USA) Laserinterferomeetri-Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis revolutsiooniliste gravitatsioonilainete avastamise võimalikuks. Celso Grebogi (UK), Edward Ott (USA), James A. Yorke (USA) Oma kaootiliste süsteemide mõjutamise kirjelduse eest, mida nimetatakse OGY meetodiks.
Eelmisel aastal anti füüsika Nobel The Nobel Prize Takaaki Kajitale ja Arthur B. McDonaldile neutriinovõnkumise avastamise eest, mis näitab, et neutriinodel on olemas mass.
Füüsikas on Nobeli preemiat välja antud 1901. aastast ning 109 korral. Kuus korda jäi preemia välja andmata, aastatel: 1916, 1931, 1934, 1940, 1941 ja 1942. Enamasti oli põhjuseks sõda, ent mõnel korral põhjendas Nobeli auhindade fondi eestkõneleja preemia mitte väljaandmist ka tõsiasjaga, et sel aastal väärilisi teadussaavutusi lihtsalt ei olnud.
Kõige enam füüsika Nobeleid on jagatud osakeste füüsika alastele teadussaavutustele.
47 preemiat on antud ainult ühele teadlasele
32 preemiat on saanud kaks teadlast
30 korral on preemiat jaganud kolm laureaati.
201 inimesele on antud Nobeli füüsikapreemia
55 aastat on keskmine füüsikapreemia laureaadi vanus
25-aastane oli kõige noorim füüsikapreemia laureaat Lawrence Bragg, 1915. aastal, kui ta koos isaga koos Nobeli preemia sai.
88-aastane oli vanim füüsikapreemia laureaat Raymond Davis 1966. aastal, kui talle 2002. aastal auhind määrati.
2 laureaati 201st on olnud naised. 1903. aastal sai preemia Marie Curie ning 1963. aastal Maria Goeppert-Mayer. Võrreldes keemiaga on füüsikas Nobeli preemia laureaate palju vähem, sest keemias on Nobeli preemia võitnud 12 naist.
1 inimene, on füüsika Nobeli saanud kaks korda. See oli John Bardeen, kes võitis auhinna 1956. ja 1972. aastal.
Füüsika nobelistide hulgas on ka perekondi. 1903. aastal võitis auhinna abielupaar Marie ja Pierre Curie. Samuti on neljal korral füüsikapreemia antud isale ja pojale.


description: Antimikroobsed pinnakatted on tekitanud vastuolu: nad hoiavad küll pinnad, näiteks lauad, käsipuud, ukselingid mikroobivabad, ent võivad soodustada ravimresistentsete mikroobide teket ja kahjustada keskkonda.

title: Eesti teadlased asuvad uurima antimikroobsete nanopinnakatete plusse ja miinuseid

maintext:
Seega võib antimikroobsete pinnakatete tootmine ja kasutamine põhjustada ka soovimatuid tagajärgi. Kui pinnakatetest leostuvad antimikroobsed ained loodusesse, ohustavad need ka teisi organisme, kelle pärssimiseks need ained mõeldud ei olnud. Lisaks võivad need ained põhjustada bakterite harjumist antibiootikumide ja biotsiidsete ainetega.
Just selle tõttu panevad pead kokku enam kui 60 ülikooli, teadusasutust ja firmat 26 Euroopa riigist, et nii aidata kaasa uute antimikroobsete (nano)pinnakatete välja töötamisele tervishoiuasutustega seotud infektsioonide vähendamisel ja uudsete pinnakatete ohutuse hindamisel. Eestist annab oma teaduspanuse Keemilise ja bioloogilise füüsika instituut (KBFI) Anne Kahru labori eestvedamisel.
Loe lähemalt ERR Novaatorist.


description: Kui CO2 kogus atmosfääris ületas hiljuti sümboolse taseme 400 osakesest miljoni kohta, oli tegemist El Niñoga, kuid heitgaaside kontsentratsioonid jätkavad kasvamist.

title: Kliimamuutuste "uus reaalsus" on kohal ja jääb põlvkondadeks

maintext:
Mullu saavutas CO 2 aastakeskmine kontsentratsioon esmakordselt tagasipööramatuse piiriks peetava lävendi. Praegu näitavad kõik märgid, et heitgaaside kasv jätkub ja ka kõige optimistlikumate stsenaariumite täide minemise korral kulub veel mitu põlvkonda, kuni see taas alla 400ppm taseme langeb.
2014-2015 alanud El Niño andis niigi tõusvatele süsihappegaasi kontsentratsioonidele hoogu juurde, kuna põhjustas mitmetes troopilistes piirkondades põuda ja vähendas sellega metsade CO 2 atmosfäärist eraldamise võimekust, mistõttu jäi seda ka atmosfääri rohkem alles.
Pikemas perspektiivis on kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni taga mõistagi süsihappegaasi, metaani ja lämmastikoksiidi atmosfääri paiskav inimtegevus. Hinnanguliselt on 2/3 kasvuhooneefektist tingitud CO 2 ’st.
2015. aasta kontsentratsioonid olid seejuures tööstuspöörde-eelsest 44 protsenti kõrgemad.
Maailma Meteoroloogiliaorganisatsiooni WMO peasekretäri Petteri Taalasi sõnul oli 2015. aasta ajalooline, kuna Pariisis sõlmitud kliimalepe andis esmakordselt kliimamuutustega võitlemises lootust. «Aga samas oli 2015 märgilise ajaloolise tähendusega, kuna siis sai selgeks kliimamuutuste uus reaalsus. [Tavapärasest kiirema CO 2 kontsentratsiooni tõusu põhjustanud] El Niño on küll läbi, aga kliimamuutused kestavad edasi,» ütles Taalas The Guardianile.
Pariisi kliimaleppes on globaalse aastaringse keskmise temperatuuri lubatavaks tõusuks 2 protsenti. Kliimaleppe jõustumiseks vajalikud tingimused on tänaseks saavutatud ja lepe jõustub 4. nevembril. Juba novembri keskel kogunevad üle maailma riikide esindajad Marokos Marrakechis, et arutada eelseisvat kliimamuutustega võitlemise väljavaateid. Selleks on WMO andnud välja ka kliima ja süsihappegaasi hetkeolukorda kirjeldava brošüüri, millega saab tutvuda siin.


description: Tõenäoliselt jäävad kestma vaid need teadmised, mis on omandatud katsetades koos vanema, vanavanema või eakaaslastega lapseeas, kui maitsed ja suhtumised alles kujunevad.

title: Teadlased: eestlaste taimetarkust ähvardab unustamine

maintext:
Nii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator ajakirjas Economic Botany ilmunud uuringut Saaremaa inimeste looduslike toidutaimede pruukimise harjumustest ja teadmistest.
Uuringu autorid on Eesti kirjandusmuuseumi teadur ja etnobotaanik Renata Sõukand ning etnobotaanik Raivo Kalle. Looduslike toidutaimede uurimist on Euroopa teadusnõukogus (ERC) hinnatud nii tähtsaks, et hiljuti toetati seda 1,5 miljoni euroga.
Saaremaa eakama elanikkonna seas läbi viidud intervjuude käigus ilmnes, et 90 protsenti taimekasutusest oli õpitud lapsepõlvest. Sellest natuke enam kui kolmandik jäi kestma läbi kogu elu, teine kolmandik jäigi lapsepõlve ning natuke vähem kui kolmandik hüljati võrdlemisi hiljuti.
Loe põhjalikumalt Novaatorist.


description: Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit kinnitab oma vastulauses tänases Äripäevas avaldatud artiklile, et ELi vahenditega ehitatav lairiba baasvõrk on juba parandanud Eesti inimeste ligipääsu ülikiirele internetile ja selle näol ei ole tegu keelatud riigiabiga.

title: Liit: lairiba baasvõrgu väljaehitamise näol ei ole tegemist keelatud riigiabiga

maintext:
«Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liitu (ITL) kuuluvad sideettevõtted kinnitavad, et Euroopa Liidu vahendite abiga ehitatav lairiba baasvõrk on juba parandanud paljude Eesti elanike ligipääsu ülikiirele internetile, sest aitab ületada turutõrget hõredalt asustatud paikades,» ütles ITLi tegevjuht Jüri Jõema liidu pöördumises meedia poole.
Ühtlasi rõhutas ta, et just tänu lairiba baasvõrgu projektile on Eesti Euroopa Liidu riikide seas teisel kohal fiiberoptilise kaabli kättesaadavuse poolest maapiirkondades. Ka olla Jõema sõnul eksitav meedias ilmunud väide, mille kohaselt võiks olla tegu keelatud riigiabiga. «Vastupidi – Euroopa Komisjon on meile teadaolevalt hinnanud projekti nii oma sisu kui asjaajamise poolest korrektseks,» märkis ta.
Jõema lisas veel oma selgitustes, et baasvõrku ei ole ehitatud ainult mobiilsidevõrgu arendamiseks, vaid ka fikseeritud (kaabliga) kliendiühenduste loomiseks. «Tänu baasvõrgu ehitusele on kolm suuremat sideettevõtjat investeerinud kliendiühenduste ehk nn viimase miili arendamisse kokku üle 25 miljoni euro,» sõnas ITLi juht.
Tema kinnitusel kasutavad Lairiba SA baasvõrgu teenuseid lisaks veel 13 sideettevõtet ja asutust Eesti eri piirkondades oma klientidele kiiret internetiühendust võimaldavate ühenduste väljaehitamiseks. Erinevate lõpptarbijatele teenust osutavate sideettevõtete poolt on sõlmitud 1390 lepingut baasvõrgu kasutamiseks nii kiurendiks kui ka tarbijaühendusteks. Objektid paiknevad enam kui 150 omavalitsuse territooriumil.
«Välja ehitatud liitumispunktide arv on üle 1200, millest 700 paikneb sideoperaatorite võrgusõlmedes ja nendest tõepoolest alla poole on fikseeritud side operaatorite võrgusõlmedes,» jätkas Jõema loetelu.
Ka tõi ta välja, et samuti asuvad võrgusõlmed 400 kohaliku omavalitsuste hoones - koolid, lasteaiad, raamatukogud, muuseumid, rahvamajad, vallamajad jms - ja 100 muus avalikus kohas. «Lisaks on kogu trassi ulatuses umbes 1,5- kuni kahekilomeetrise intervalliga üle 2000 kaevu, mis annab võimalike liitumispunktide arvuks üle 3200,» ütles Jõema.
Tema kinnitusel on tegelikkuses tänaseks suuremate sideettevõtete teeninduspiirkonnas loodud umbes 200 000 lõpptarbijale eeldused tarbida lairibateenuseid kiirusega üle 100 Mbit/s. «Reaalselt aga on võrguga liitunud ja tarbib sellise kiirusega teenust 30 000 klienti ehk 15 protsenti potentsiaalsetest tarbijatest ja kiirust 30-100 Mbit/s 70 000 ehk 34 protsenti potentsiaalsetest tarbijatest,» märkis ITLi juht.
Loe lisaks:


description: Tartus toimub täna õhtul arendusnädalavahetuse Garage48 Open & Big Data 2016 finaalgaala ning Postimehe lugejatel on selle uudise vaates alates kell 17:30 võimalik sündmust otse jälgida.

title: Täna õhtul otse: Garage48 Open & Big Data 2016 arendusnädalavahetuse finaal

maintext:
Tegu on mastaapse üritusega, kus 17 meeskonda kokku 150 osalejaga arendasid kõigest ühe nädalavahetuse ehk 48 tunni jooksul töötavaid prototüüpe ava- ja suurandmetest. Üritus toimub Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi ruumides.
Garage48 Open & Big Data 2016 on Tartu ülikooli, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ning Riigi infosüsteemi ameti koostöös sündinud projekt, mille eesmärk on pakkuda ava- ja suurandmete võimalusi iduettevõtjatele.


description: Teadlased on arendanud välja järgmise põlvkonna aku prototüübi, mis kasutab oma tööpõhimõttes inimsoole seintes toitainete neeldumise eripärasid.

title: Tänastest viis korda suurema mahutavusega tulevikuakude tehnika peitus meie enda kõhus

maintext:
Kõrgtehnoloogiline maailm on aina suuremas energianäljas ja kuigi energiasalvestamise tehnoloogiad on viimaste aastatega kõvasti arenenud, on valdav enamus tänapäeval kasutatavatest akutüüpidest siiski ühte, liitium-ioon-tüüpi. Ajakirjas Advanced Functional Materials välja käidud liitium-väävel aku varasematele prototüüpidele on jäänud ületamatuks raskuseks, et igal laadimistsüklil hävib lihtsalt liiga palju elektrolüüdi aktiivsetest ühenditest ja nii on neil seni olnud kommertstoodanguks liiga lühike eluiga.
Probleemi ületamiseks lõid teadlased nanosuuruses õhukese kihi, mis on suuresti inspireeritud inimese ja teiste imetajate peensoole soolehattude toimimisest. Nimelt on see kaetud pisikeste sõrmekujuliste väljasopistustega, mis meenutavad suuresti soolte seintel olevaid hattusid
Kõhus on soolehattude funktsiooniks sooleseina pindala suurendamine ja toitainete imendumine. Uues akus paigutuvad pisikesed tsingist «hatud» aga elektroodide otstel ja püüavad seal kinni akuvedeliku olulised ühendid, mis võiksid muidu lahusesse hääbuda ja aku eluiga lühendada. Kui need elektroodidele jäävad, saab neid aga uuesti kasutada.
«See kiht on küll imetilluke, aga ta on väga oluline,» ütles uuringu kaasautor Dr Paul Coxon BBC’le. «Niimoodi talitades võime ületada ka meid seni paremate akude arendamisel takistanud pudelikaela.»
Teadlaste sõnul ootab uusi akusid edu korral tänapäevastega võrreldes pea viis korda suurem ja nii võib neist saada ka nutitelefonide ja teiste selektroonikaseadmete asendamatu osa.
«Loodusest inspiratsiooni ammutamisega suutsime me luua lahenduse, mis loodetavasti aitab kaasa uue põlvkonna akude arendamisele,» ütles juhtiv autor Teng Žao BBC’le. Kuna hetkel on tegemist veel vaid tehnika toimimist demonstreeriva prototüübiga, võib esimesi liitium-väävel akusid poelettidel näha alles aastate pärast. Teada on hetkel nii palju, et nende laadimistsüklite arv saab kindlasti olema piiratum kui liitium-ioon-akudel. Samal ajal mahutab üks aku ligi viis korda enam energiat ja nii loodavad uuringu autorid, et suurenev mahtuvus annab akudele siiski turueelise.


description: Tänapäeval vajame, et meil oleks kaasas alati praktiline seade töö tegemiseks või õppimiseks. Tihti eelistatakse selleks iOS või Android tarkvaral töötavaid tahvelarvuteid. Mina arvan, et ka Windows 10 tarkvaral töötavad tahvelarvutid väärivad tähelepanu, kirjutab Digitark.

title: Miks ma kasutan Windows tarkvaral töötavat tahvelarvutit?

maintext:
Pärast uue seadme soetamist ei soovi me temaga üldiselt “harjuda.” Windows 10 toel töötav tahvelarvuti ühendab endas traditsioonilist personaalarvutit, mis on mugav näiteks töö tegemiseks, intuitiivse tahvelarvuti kasutajaliidesega, mis on mõeldud sotsiaalvõrgustike kasutamiseks (Facebook, Twitter, Instagram), e-raamatute lugemiseks, videote vaatamiseks ning mängudeks.
Windows 10 tahvel on tõeline personaalarvuti.
Tihti kantakse tahvlis olevaid faile üle pilveteenuse kaudu, kuid mahukamad failid nõuavad rohkem aega ja internetimahtu. Selleks, et suurte failide ülekandmine ühelt arvutilt teisele toimuks kiiremini, saab hästi kasutada väliseid kõvakettaid ja USB-mälupulkasid. iPad, aga ei toeta väliseid mäluseadmeid, kuigi selle jaoks on olemas erinevad mitteametlikud adapterid ja äpid. Enamikul Windows 10 tarkvaral töötavatel tahvelarvutitel on aga olemas täissuurusega USB-pesad (ja paljud neist toetavad kiire failivahetuse standardit USB 3.0), mis kergendab tööd on the go-mäluseadmetega ning ei nõua selleks erinevaid adaptereid.
Mille poolest veel Windows 10 tarkvaral töötavad tahvelarvutid head on, loe juba lähemalt Digitargast.


description: Euroopa lennundusgigant Airbus avas veidi eesriiet oma ambitsioonikalt Silicon Valley projektilt nimega Vahana - piloodita reisilennukilt, mis lisab meie töölesõitudele juba mõne aasta pärast vertikaalse mõõtme.

title: Video: Vahana - lennutaksotakso pole enam mägede taga

maintext:
Meediumi keskkonnas avaldatud esimesed detailid annavad märku sellest, et lennutakso suudab vertikaalselt üles tõusta ja maanduda. Selle kaks tiivapaari on kumbki varustatud nelja elektrimootoriga ning olemas on ka helikopterile omased tiivikud, kirjutab CNN.
Airbus on investeerinud 150 miljonit dollarit Sano Joses asuvasse A3-nimelisse üksusesse, mis lennumasina väljaarendamisega tegeleb.
«Meie ehitatav lennuk ei vaja lennurada ega pilooti ning suudab automaatselt tuvastada teisi esemeid ja lennumasinad ja vältida kokkupõrkeid nendega,» ütles A3 juht Rodin Lyasoff. Esilagu on masin disainitud vedama korraga ühte pilooti või saadetist ning sellest on saamas esimene sertifitseeritud isejuhtiv reisilennuk.
Täistöötav prototüüp peaks valmima 2017. aasta lõpuks ning müügikõlblikuks saama aastal 2020.
Kirjutasime hiljuti, et samu plaane on haudumas ka näiteks Uber.