description: Uudis, mille järgi Lõuna-Korea tehnoloogiaettevõte Samsung otsustas peatada  asendustelefonide süttimisjuhtumite tõttu oma tipptelefoni Galaxy Note 7 tootmise, mõjus positiivselt põhikonkurendi Apple´i aktsiahinnale, kirjutab Reuters.

title: Plahvatavad Samsungid vedasid Apple´i aktsia tõusule

maintext:
Apple´i aktsia kallines eilse börsipäeva lõpuks 1,74 protsenti 116,05 dollarile, käies kauplemise käigus ära ka 117 dollari lähistel. Viimati oli aktsia hind nii kõrgel eelmise aasta detsembris.
Samsungi süttimisohtlike Galaxy Note 7 telefonide asendusseadmete süttimine tähendab seda, et vastupidiselt varasemalt väidetule ei ole maailma suurim nutitelefonitootja suutnud oma lipulaeva akuprobleeme lahendada. Pikaleveninud skandaal on juba kahjustanud ettevõtte mainet ning lükanud selle paranemismärke näidanud mobiiliäri uuesti rööbastelt välja. Aineline kahju küündib Reutersi hinnangul juba miljarditesse dollaritesse.
Apple´i aktsia on alates septembrist, mil välja tuli iPhone 7, kallinenud lausa 13 protsenti. Võrreldes maiga on aktsia kallinenud juba 30 protsenti. Toona vähenes ettevõtte börsiväärtus iPhone´i vähese nõudluse tõttu sedavõrd, et ajutiselt haaras maailma väärtuslikuma börsifirma tiitli enda kätte internetifirma Google´i emafirma Alphabet.


description: Eesti IT-tudengid käivad neil päevil juba neljandat aastat ringi mööda Eestimaad, et tutvustada väljaspool suuremaid linnu asuvates koolides moodsa tehnoloogia võimalusi ja kasulikkust.

title: Fotod: nohikud ratastel teevad õpilased tehnoloogiasõbraks

maintext:
Projekti «Geeks on Wheels» (nohikud ratastel) raames peavad kuus päeva kestvat sügisest ringsõitu Tartu ülikooli ja Tallinna tehnikaülikooli 12 tudengit. 5. oktoobrini toimuva tuuri jooksul külastatakse Kullamaa Keskkooli, Saaremaa Ühisgümnaasiumi, Aste Põhikooli, Haljala Põhikooli, Tapa Gümnaasiumi ja Väike-Maarja Gümnaasiumi.
«Mulle meeldib kõige rohkem näha laste ja õpetajate säravaid silmi ja õnnelikke nägusid, kui nad midagi uut ja huvitavat proovida saavad. See ongi üheks põhiliseks motivaatoriks, miks tuurill osaleda,» sõnas Geeks on Wheels sügistuuri peakorraldaja Eva Maria Veitmaa
Testimiseks pakutakse õpilastele koolides koha peal erinevaid nutitelefone, süle- ja tahvelarvuteid. Mänguoskusi saab proovile panna võistlustes, kus osavamaid ootavad auhinnad.

fasttext_language: et


description: Avastus aitab lisaks muule selgitada, miks tähti täis öötaevas meile mustana näib.

title: Universumis on arvatust 10 korda rohkem galaktikaid

maintext:
Astronoomia üks kesksetest küsimustest tunneb huvi selle vastu, kui palju galaktikaid meie universum sisaldab. Mõistagi on teadlased sellele küsimusele ka aastasadu vastuseid otsinud. Üks olulisematest edusammudest täpse hinnangu saamisel toimus 1990. aastate keskpaigas, kui Hubble’i kosmoseteleskoobi ülitäpsete vaatluste põhjal hinnati galaktikate arvuks 100 miljardit. Nüüd on Nottinghami Ülikooli teadlased selle arvu üle vaadanud ja nende veelgi täpsemad arvutused näitavad, et galaktikaid peab olema vähemalt kümme korda rohkem.
Oma töös kasutasid Christopher Costelice ja kolleegid samuti Hubble’i teleskoobi pilte ja lisaks ka teiste uurimisgruppide avaldatud andmeid. Kosmosepildid konverteeriti ülima hoolsusega 3D mudeliteks, mille abil oli juba võimalik hinnnata erinevatel Universumi ajaloo eri ajahetkedel eksisteerinud galaktikate arvu. Uudsete matemaatiliste mudelitega saadi «loendusse» ka tänapäevastele teleskoopidele nähtamatuks jäävad galaktikad.
Andmete kokku löömise tulemus oli ootamatu. Tuli välja, et nähtavate galaktikate ja nende masside sobitumiseks peaks koguni 90 protsenti galaktikatest meile veel nähtamatud olema, olgu nad siis liiga tuhmid või liiga kaugel, et neid teleskoobiga tabada. Uuendatud hinnangu kohaselt peaks Universum sisaldama seega 2 miljardit galaktikat.
«See, et üle 90 protsendi kõigist galaktikatest on veel läbi uurimata, on tõesti hämmastav,» ütles Costelice. «Kes teab, mida me veel tulevikuteleskoopidega avastada võime?»
Lisaks uuendatud galaktikate arvule näitab uus uuring ka selle arvu vähenemist kosmilises ajas – Universumi sünnil tekkinud väikesed galaktikad on kosmilises ajaloos lihtsalt teistega liitunud ja moodustanud suuremaid. See tähelepanek aitab aga seletada üht astronoomia klassikalist küsimust, nii-nimetatud Olbersi paradoksi.
19. sajandil elanud saksa astronoom Heinrich Wilhelm Olbers vaatas nimelt musta öötaevast ja jäi mõttesse: miks on valgusallikatena toimivatest tähtedest tulvil öötaevas must? Juhul, kui maailmaruumis on tõesti nii palju galaktikaid, nagu uus uuring näitab, ka igas tumedas taevalaigus tõepoolest peituma galaktika omade tähtedega, kuid millegipärast ei jõua see valgus meieni. Nimelt mõjutab valguse liikumist kosmoses universumi laienemisest tingitud valguse punanemine, universumi liikumine ja valguse neeldumine kosmilises tolmus.


description: Eesti suuremad kommertspangad on huvitatud juulis jõustunud uue seadusega loodud võimalusest hakata arvelduskontosid avama ja klienditoiminguid tegema ka videotuvastuse teel, ent ootavad kooskõlastusringil olevat rahandusministri määrust, mis seab paika täpsed nõuded ja reeglid.

title: Videotuvastusega pangakonto loomine seisab ministri määruse taga

maintext:
«Tegemist on klientide jaoks senisest mugavama võimalusega konto avamiseks ja panga kliendiks saamiseks, seejuures Eesti klientidele, aga ka e-residentidele,» rääkis LHV kommunikatsioonijuht Priit Rum BNS-ile. Ta lisas, et pank soovib hakata videotuvastuse võimalust pakkuma nii ruttu kui võimalik.
Juulikuus jõustus uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus, mis näeb ette võimaluse tuvastada arvelduskonto avamisel isikusamasus ka virtuaalselt. Säärase isikutuvastuse täpsed nõuded ja reeglid peavad aga paika seadma ministri määrus, mis seni jõustunud ei ole. Rahandusministeeriumi teatel on see veel kooskõlastusringil.
Samas märkis LHV, et selle võimaluse pakkumiseks on tarvis arvestada rahandusministeeriumi koostatavate tehniliste nõuetega. «Saame videotuvastusvõimalust arendama hakata alles pärast rahandusministeeriumi juhiste saamist. Tehnilised nõuded on teenuse pakkumisel määrava tähtsusega, kuna soovime videotuvastuskanali arendada terviklikult ja täpselt seadusele vastavalt,» ütles Rum.
Ka SEB on seaduses loodud võimalusest iseenesest huvitatud, ent see, kui palju palju seda reaalselt kasutama saab hakata, sõltub lõplikust määrusest, ütles panga kommunikatsioonijuht Evelin Allas. Nõuete pinnalt teeb pank äriotsuse, kuna virtuaalse tuvastuse pakkumine nõuab põhjalikku analüüsi. Määruse puudumine on seda otsust seni viivitanud.
Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask ütles, et see, millal pangas video teel kontot avada saab, saab öelda siis, kui vajalikud määrused on kinnitatud. «Siis peab pank üles seadma videokanali ja korraldama oma töö nii, et kõik riigi poolt nõutu saaks tehtud. Samuti peame tegema kogu virtuaaltuvastamisega konto avamise info ning protsessi käigu klientidele internetipangas leitavaks ning arusaadavaks,» rääkis ta.
Nordea kasutab olemasolevate klientidega suhtlemiseks veebikohtumisi juba praegu. «Kliendisuhte avamiseks peab klient tänasel päeval igal juhul tulema panka. Juhul kui jõustub määrus, mis lubab kliendisuhte loomist ka sidevahendite kaudu, Nordea viidatud võimaluse kasutamist kindlasti kaalub,» ütles panga kommunikatsioonijuht Jane-Liina Liiv ütles BNS-ile.
Rahandusministeeriumi avalike suhete osakonna peaspetsialist Ott Heinapuu rääkis, et tingimused paika seadva määruse eelnõu saadeti kooskõlastuseks ja arvamuse saamiseks 19. septembril nii teistele ministeeriumitele kui finantsinspektsioonile, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS), pangaliidule kui klastrile Financeestonia.
«Kuna määruse eelnõu näeb ette infotehnoloogiliste vahendite abil isikusamasuse tuvastamise ja kontrollimise nõuded, mis peavad aitama kaasa ühtse standardi rakendamisele kõikidele teenusepakkujatele, on oluline veenduda, et kehtestatavad nõuded turuosalistele sobivad,» märkis Heinapuu.
Ta rääkis, et lisaks e-residentidele puudutab uus kord ka kõiki teisi, kes kasutavad digitaalses keskkonnas tuvastamist ja digitaalallkirjade andmist võimaldavaid isikut tõendavat dokumente, avardades potentsiaalselt nende võimalusi pankade ja finantseerimisasutuste klientidena ärisuhteid luua ja tehinguid sõlmida.
«Samas tuleb arvestada, et teenusepakkujatele jääks endiselt õigus selle määruse võimalusi mitte kasutada ja tuvastada isikusamasus isikuga samas kohas viibides,» märkis rahandusministeeriumi avalike suhete osakonna peaspetsialist.


description: Juba tund enne algust hakkas suur hulk külastajaid laupäeval Tallinnas Solarises asuva Apollo kino sissepääsu ees kogunema – see oli MängudeÖÖ, kus üle tuhande külastaja said jooksvalt proovida eri liiki mänge, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.

title: MängudeÖÖ tõi laupäeva öösel Tallinnas kokku üle 1000 arvuti- ja mobiilimänguhuvilise

maintext:
“Minu lemmikosaks oli indie-mängude arendajate esinduspunkt,” kirjutab Digitarga blogija Priit Pebsen. “Seal tutvustati oma mänge ja pakuti ka kohe võimalust neid järele proovida.”
Teise meeldiva üllatusena tuli Priit Pebsenile tema sõnul retronurk. “Sinna jõudsin veidi hiljem, kuid nurk oli väga meelepärane ja tuletas mulle minu esimesi mänguelamusi meelde.” Seal korraldati isegi väike võistlus vanas heas tetrises. Retronurgas sai ta kasuliku infopommi: meil on lõpuks maaletooja DXRacer mänguritoolidele! “Maaletooja esindajaga sai ka natukene lähemalt räägitud alternatiivmudelitest ja nende mudelite suurustest, kuna seal on kehaehituse järgi mudeli valimine väga tähtis.” Mida huvitavat mängudeÖÖ'l veel teha ja näha sai, loe lähemalt Digitargast.


description: Kõige empaatilisemad riigid on Ecuador ja Saudi Araabia. Eestlased kuuluvad koos leedukatega vähim empaatilisemate riikide hulka.

title: Suur kaart: millistes riikides elavad kõige empaatilisemad inimesed? Eestis mitte

maintext:
Michigani, Chicago ja Indiana ülikoolide teadlased koostasid küsimustiku, mille põhjal hinnata erinevate maade elanike empaatiavõimet. See on esimene taoline uuring. Kaastunnet ja teiste inimeste mõistmist hindavatele küsimustele vastas rohkem kui 104 000 inimest üle maailma. Tulemuste kirjapanekul jäeti välja riigid, kust vastuseid piisavalt ei saadud – nende hulka kuulus palju Aafrika ja Kesk-Aasia riike.
Ajakirjas Journal of Cross-Cultural Psychology avaldatud tulemused näitasid, et kõige kõrgema empaatiavõimega inimesed elavad Ecuadoris, vähem mõistavad teisi aga leedukad.
Ühe uuringu autori, William Chopici sõnul tulid talle Lähis-Ida riikide kõrged kohad üllatusena, arvestades riikide vägivaldset ja sõjalist ajalugu. Põhjuseks võib olla aga asjaolu, et uuringus vaadeldi empaatiavõimet üldiselt ning ei eristatud empaatiavõimet kaasmaalaste ja välisriikide elanike suhtes.
Märkimisväärne on seegi, et kümne kõige väiksema empaatiavõimega riigi hulka mahtus ligi seitse Ida-Euroopa riiki – nende hulgas ka Eesti.
Chopici sõnul on empaatiavõime kultuuriti pidevas muutumises ning seda ilmestab USA, kus tudengite peal tehtud uuringud näitavad, et 20 aasta jooksul on empaatiavõimet pigem vähem. Tema sõnul võib seda seletada sotsiaalmeedia võidukäiguga, peremudelite muutuse ning edujahtimiskultuuriga.
Kõige empaatilisemad maad


description: Viies Euroopa riigis tehtud uuring näitab tiheda liiklusega lärmakate autoteede läheduses elavate inimeste seas kõrgvererõhktõve riski.

title: Uuring: liiklusmüra tõstab kõrge vererõhu riski

maintext:
Ajakirjas European Heart Journal avaldatud uuringus jälgisid teadlased 9-aastase vaatlusperioodi jooksul 41 000 inimest Norrast, Rootsist, Taanist, Saksamaalt ja Hispaaniast. Enne uuringus osalemist ei olnud ühelgi neist vererõhuga probleeme olnud, kuid üheksa aasta möödudes oli 15 protsendil tekkinud kas vastavad vaegused või olid nad hakanud võtma vererõhku alandavaid ravimeid, vahendab The Guardian.
Lisaks inimeste tervisenäitajate jälgimisele mõõtsid teadlased ka osalejate kodude akna taga olevaid liiklustingimusi ja reostust. Avastati, et võrreldes rahulikes piirkondades elavate inimestega esines enam kui 50 detsibelli tugevuse müraga tänavate elanikel kõrget vererõhku 6 protsenti sagedamini. Kui müra efekt kogu tulemusest maha arvati, tuli teise olulisema mõjutajana välja mikroosakeste mõju.
«Meie tulemused näitavad seost pikaajalise mikroosakestega kokku puutumise ja kõrgvererõhktõve vaeguste tekkimise vahel. Kuna pea kõik puutuvad oma elu jooksul õhusaastega kokku, viib see ka sagedasema kõrge vererõhu esinemiseni ja paneb seega inimesed ja ühiskonna märkimisväärse pinge alla,» ütles uuringut juhtinud professor Barbara Hoffmann Düsseldorfi Heinrich Heine Ülikoolist.


description: Maailma suurimate personaalarvutite tootjate hulka kuuluv Hiina ettevõte Lenovo plaanib üle võtta Jaapani konkurendi Fujitsu arvutiäri, kirjutab Reuters.

title: Lenovo tahab osta Fujitsu arvutiäri

maintext:
Kaks ettevõtet peaks Reutersi allikate sõnul kokkuleppele jõudma veel käesoleval kuul, ülevõtutehing puudutab kokku umbes 2000 Fujitsu töötajat. Jaapani tehnoloogiafirma keskendub edaspidi IT-teenuste ja muude äride arendamisele.
Fujitsu oli varem ühinemise teemal rääkinud läbi Toshibaga ja Sony´st lahkunud arvutiüksuse Vaioga, kuid aasta esimeses pooles sai selgeks, et vastavaid leppeid ei suudeta erimeelsuste tõttu sõlmida.
Käesoleva aasta teises kvartalis müüdi uuringufirma IDC andmetel maailmas 62,4 miljonit personaalarvutit ehk 4,5 protsenti vähem kui mullu. Lenovo käes oli maailmaturust 21,2 protsenti, Hiina ettevõttele järgnesid USA konkurendid HP ja Dell vastavalt 20,8 protsenti ja 16 protsendiga.


description: Tehnoloogiauudiste portaal Recode teatas oma allikatele toetudes, et internetifirma Google´i emaettevõte Alphabet otsustas Twitteri ostmisest loobuda. Pärast uudise avaldamist on säutsuplatvormi aktsia hind järelkauplemisel kukkunud 16 protsenti, kirjutab Bloomberg.

title: Google´i ostuhuvi kadumine pani Twitteri aktsia järsult kukkuma

maintext:
Tehnoloogiameedias on viimastel kuudel järjest avaldatud uudiseid ja teateid Twitteri müügiplaanide kohta, ettevõte ise pole neid ametlikult kinnitanud.
Reutersi allikate andmetel soovib mikroblogivõrgustik müügikõnelused lõpule viia juba 27. oktoobriks, mil avalikustatakse ettevõtte kolmanda kvartali majandustulemused.
Samade allikate väitel peab ettevõte müügiläbirääkimisi pilveteenuste firmaga Salesforce ning meelelahutus- ja meediakontserniga Disney. Varem oma huvi üles näidanud Google on võistupakkumisest nüüdseks aga Recode´i andmetel loobunud.
Twitter ei ole börsil veedetud 11 kvartali jooksul veel kordagi kasumisse jõudnud. Ka käesoleva finantsaasta kahe esimese kvartali tulemused olid Wall Streetile selgeks pettumuseks.
Teise kvartali seisuga oli säutsuplatvormil üle maailma 313 miljonit kasutajat. Eilse börsipäeva lõpuks oli firma turuväärtuseks veel 17,25 miljardit dollarit.


description: Täna pidi Marsile maanduma Euroopa Kosmoseagentuuri Schiaparelli robot. Ehkki maandur jõudis edukalt läbi atmosfääri, teatas ESA poole kümne paiku õhtul, et enne signaal lakkas enne maandumist. Nii pole selge, kas Schiaparelli maandus Marsile edukalt või ei.

title: Võimalik krahh? Marsile maanduma pidanud Schiaparelli signaal lakkas enne maandumist

maintext:
Siiski kinnitas ESA Eesti aja järgi kell 22:50, et Trace Gas Orbiter (TGO, otsetõlkes «jääkgaaside orbitaaljaam») töötab hästi. See on oluline, sest just sealt tuleb 99% Marsi-missiooni teadusteavet.
Ometigi püsib võimalus, et Schiaparelli maandur Marsile ei jõudnud. Missiooni eestkõneleja Paulo Ferri ütles, et nad loodavad asjas selgust saada keskööks ning veel võib olla lootust, et maandur on terve.
Schiaparelli Marsi-maandur on ESA Marsi-uuringute esimene samm, millega hinnataksegi just nimelt Marsil maandumise võimalusi ja tehnoloogiaid tulevaste missioonide jaoks. Seda nähakse peaproovina enne puuriva kulguri maandumist nelja aasta pärast. Nii peetakse missiooni edukaks isegi siis, kui maandur tervena Marsile ei jõudnud, sest õppida on palju.
Marsile maandumine on keerukas protsess, sest punast planeeti ümbritseb hõre ja õhuke atmosfäär, kus vajaliku aeglustuse saavutamine on pehmelt öeldes keerukas. Samas on ta ikkagi piisavalt tihe, et vales asendis pinna poole tormav kosmosejaam ära põletada. Schiapirelli peab suutma vaid kuue minutiga aeglustada ligi 21 000 kilomeetrilt tunnis nullini ja maanduda piisavalt pehmelt, et selle pardal olevad uurimisseadmed terveks jääksid.
Schiapirelli pardal olev «väike teaduspakett» mõõdab maandumisele järgnevatel päevadel maandumispaigas valitsevaid tuuli, õhuniiskust, -rõhku ja -temperatuuri ning ka planeedi pinna elektrivälju. See ei kesta aga kuigi kaua, kuna akudel töötaval maanduril on väga selgelt määratletud kahepäevane eluiga, pärast seda vaikib ta igaveseks.
Seni on rohkem kui pooled Marsi kosmosemissioonidest ebaõnnestunud. Paljud neist katkesid juba teel planeedile, sõitsid eesmärgist mööda või hävisid maandumisel. Loe Marsi missioonide kohta lähemalt eilses Postimehes ilmunud loost.


description: Alates eelmise aasta oktoobrist on soojarekordi toonud kõik kuud. 2016. aasta tuleb tõenäoliselt rekordkuum.

title: Rekord: september oli läbi aegade kuumim

maintext:
Ka september tõi kuumarekordi: 136-aastase mõõtmisajaloo jooksul pole septembri globaalne temperatuur varem nii kõrgele roninud, teatas NASA.
Varem hoidis kuumima septembri rekordit 2014. aasta, kui september oli tänavusest 0.004 kraadi jahedam. Vahe on aga nii pisikene, et mahub statistilise vea piiridesse, mis tähendab, et sisuliselt on kuud sama temperatuuriga. Kui vaadata aga 1951 – 1980 mediaantemperatuuriga oli tänavune september 0.91 kraadi võrra soojem.
Globaalset temperatuuri arvutab NASA Goddardi Kosmoseuuringute Instituut 6300, üle maailma asuva ilmajaama põhjal. Lisaks nendele andmetele arvestatakse ka meretemperatuuri ning Antarktika jaamade numbreid.


description: Taksoteenust ja sõidujagamist vahendav idufirma Taxify käivitab reedest oma teenuse Ghana pealinnas Accras; tänavu septembris laienes ettevõte veel Kiievi ja Kaunase turule.

title: Taxify laieneb oma teenusega Ghanasse

maintext:
Accra linna esindaja ütles newsghana.com-ile, et Taxify eesmärk on pakkuda taksojuhtidele sõidu pealt suuremat kasumit, mis muudab teenuse meeldivaks ka klientidele.
Seni on Taxify Aafrika mandril sõidujagamise teenust pakkunud Lõuna-Aafrika Vabariigi pealinnas Johannesburgis ja Keenia pealinnas Nairobis.
Taxify on 2013. aastal asutatud Eesti idufirma, mis arendab ülemaailmset taksode ja sõidujagamise mobiilirakendust.
Taxify tegutseb reedest 23 linnas 15 erinevas riigis ja firmas töötab üle 50 inimese.


description: Yoshinori Ohsumi tegi võtmeavastused 1990ndatel.

title: Nobeli meditsiinipreemia võitis Jaapani rakubioloog Yoshinori Ohsumi

maintext:
Ohsumile anti Nobel rakkudes toimuva autofaagia protsessi avastamise ja kirjeldamise eest. Autofaagia on lihtsustatult öeldes rakkude iseõgimine. See on oluline mehhanism, mille abil nälgiv rakk paigutab ümber toitaineid tarbetutest protsessidest olulisematele protsessidele.
Sõna autofaagia tuleb kreeka keelest, kus auto tähendab «ennast» ning phagein «sööma». Nii tähendabki autofaagia iseõgimist. Autofaagia mõiste võeti kasutusele 1960. aastal, kui teadlased avastasid, et rakk suudab oma vananenud osi ise ära hävitada: sulgedes need membraanidesse, muutes need nii kotilaadseteks põiekesteks. Põiekesed liiguvad seejärel lüsosoomidessse, kus põiekestes olevad osakesed väiksemateks tükkideks lagundatakse. Neid põiekesi hakatigi kutsuma autofasogoomideks.
Joonis: Nobelprize.org
Kuni 1990ndate aastateni sellest protsessist aga väga palju rohkem ei teatudki. Kõik muutus kui tollal 40ndates eluaastates Yoshinori Oshumi oma laboris rakke uurima hakkas. Oshumi kasutas autofaagiaks vajalike geenide tuvastamiseks pagaripärmi, pärmrakud on rakubioloogidele hea uurimismaterjal, sest nende pealt saab tõmmata paralleele inimrakkudega. Nii selgitaski Oshumi, kuidas autofaagia protsess pärmis toimub ning näitas, et samasugune keerukas mehaanika toimub ka meie endi rakkudes.
Oshumi avastused lõid rakkude ümbertöötlemise protsessidest arusaamisesse täiesti uue paradigma. Tema katsed aitasid aru saada, kuidas rakud reageerivad nälgimisele või nakkustele. Meditsiinis on see teadmine oluline seetõttu, et mutatsioonid autofaagiaga seotud geenides võivad põhjustada erinevaid haiguseid. Ka mängib autofaagia rolli vähktõve ja neuroloogiliste haiguste arengus.
Kes on Yoshinori Ohsumi? Yoshinori Ohsumi sündis 1945. aastal Jaapanis Fukokas. Kõrghariduse omandas ta Tokyo ülikoolis ning asus pärast doktorikraadi kaitsmist 1974. aastal järeldoktorantuuri New York Citys Rockefelleri instituuti.
Lisaks meditsiinipreemiale jagatakse sel nädalal veel kolm Nobeli preemiat: teisipäeval füüsika, kolmapäeval keemia ning reedel rahupreemia. Meditsiinipreemia saaja otsustab Stockholmi Karolinska Instituut.
Eelmisel aastal anti meditsiini Nobel kahele teadussaavutusele. William C. Campbell and Satoshi Ōmura said preemia murranguliste avastuste eest parasiithaiguste uurimisel ning Youyou Tu tulemuste eest malaariavastase ravi väljatöötamisel.
Meditsiinis on Nobeli preemiat välja antud 1901. aastast ning 106 korral. Üheksa korda jäi preemia välja andmata, aastatel: 1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941 and 1942. Enamasti oli põhjuseks sõda, ent mõnel korral põhjendas Nobeli auhindade fondi eestkõneleja preemia mitte väljaandmist ka tõsiasjaga, et sel aastal väärilisi teadussaavutusi lihtsalt ei olnud.
Kõige enam meditsiini Nobeleid on jagatud geneetikaalastele teadussaavutustele.
38 preemiat on antud ainult ühele teadlasele
32 preemiat on saanud kaks teadlast
36 korral on preemiat jaganud kolm laureaati.
210 inimesele on antud Nobeli meditsiinipreemia
Kõige rohkem meditsiinipreemia laureaate on sündinud 21. mail ja 28. veebruaril
58-aastane on keskmine meditsiinipreemia laureaadi vanus
32-aastane oli kõige noorim meditsiinipreemia laureaat Frederick G. Banting 1923. aastal, kui talle auhind määrati.
87-aastane oli vanim meditsiinipreemia laureaat Peyton Rous 1966. aastal, kui talle auhind määrati.
12 laureaati 210-st on olnud naised. Ainuisikuliselt on meditsiinipreemia võitnud vaid Barabara McClintock 1983. aastal.
Kaks korda pole meditsiinipreemiat saanud ükski inimene ega organisatsioon. Sugulasi jagub aga meditsiini Nobeli laureaatide sekka küllaga: kahel korral on preemia antud abielupaarile (1947. ja 2014. aastal), kahel korral on auhind läinud perekonda, kus Nobelist on nii isa kui ka poeg ning ühel korral vendadele.
1 korral on Nobeli laureaati sunnitud meditsiinipreemiast loobuma. See oli 1939. aastal meditsiinipreemia võitnud Gerhard Domagk, kelle teed Nobeli auhinna vastuvõtmiseni takistas Adolf Hitler. Hiljem sai Domagk küll Nobeli medali ja diplomi, ent rahaline auhind jäigi teadlasel saamata.
Sigmund Freud jõudis meditsiinipreemiate nominentide hulka lausa 32 korral – laureaadiks saamiseni ei jõudnud ta aga kordagi.


description: Maailma massiivseimate küberrünnakute korraldamiseks kasutatud tarkvarakood on saanud avalikuks, mistõttu asjatundjad kardavad häkkerite tegevuse märgatavat laienemist.

title: Kübermaailm väriseb massiivsete rünnakute kartuses

maintext:
Rünnakuteks kasutatud tarkvara nimega Mirai otsib nõrkade paroolidega kaitstud asjade interneti nutiseadmeid – nagu veebikaameraid, termostaate ja teisi üle võrgu juhitavaid seadmeid - ning muudab moodustatud võrgustiku (botnet) abil andmepommitamisega kasutamatuks veebikeskkondi. Veebi monitoorimisega tegelevad ettevõtted on juba täheldanud haavatavate seadmete skaneeringute kasvu kogu maailmas, kirjutab BBC.
Mirai lähtekood avaldatid nädalavahetusel ühes laialdaselt kasutatavas häkkerite foorumis. Kood suudab ühte veebikeskkonda pommitada enam kui 620GB suuruse andmepäringuga igas sekundis ja see kokku jooksutada.
Tegemist on nn DDoS-rünnakuga, mille sarnast kasutati ka näiteks Eesti veebikeskkondade vastu pronksiööde ajal.
Mirai ja paari teise botneti kontrolli all arvatakse olevat juba 1,2 miljonit haavatavat seadet.


description: USA kohtunik andis teisipäeval lõpliku heakskiidu Volkswageni petuskandaali kollektiivhagi 14,7 miljardi dollari suurusele lahendile.

title: USA kohtunik andis heakskiidu VW petuskandaali ligi 15 miljardi dollari suurusele lahendile

maintext:
Lahend pakub hüvitist ligi poolele miljonile diislimootoriga Volkswageni ja Audi sõiduautode omanikule USA-s, mille puhul Saksa autotootja on tunnistatud petutarkvara kasutamist.
«Lahend tagab hagiosalistele piisava ja õiglase kompensatsiooni,,» kirjutas USA ringkonnakohtunik Charles Breyer kokkuleppe heaks kiitnud arvamuses.
2,0-liitrise diislimootoriga sõiduautode omanikel on õigus auto tagasimüümisele, liisingu trahvita peatamisele või tasuta ümberseadistamisele sõiduki heitgaasiemissiooni vähendamiseks. Lisaks saavad kõik kollektiivhagi osalised rahalise hüvitise.
Lisaks 10 miljardi dollari suurusele kompensatsioonile sõidukiomanikele avab Volkswagen 2,7 miljardi dollari suuruse keskkonnafondi ja eraldab kaks miljardit dollarit "nullemissiooniga" sõidukite kasutamise propageerimiseks Ühendriikides.
Volkswagen tunnistas mullu septembris, et paigaldas diiselautodele tarkvara, mis pettis USA-s kasutatavaid emissioonikatseid selliselt, et viimased näitasid katsete vastavust keskkonnastandarditele. Pärast testide lõppemist lülitas auto end tavarežiimile, millega paisati õhku ettenähtust kuni 40 korda rohkem lämmastikoksiidi.
Skandaal võttis ülemaailmsed mõõtmed, kui Volkswagen tunnistas, et oli kõnealust petuvara laadinud 11 miljonisse Porsche, Audi ja Volkswageni sõiduautosse.


description: Sel nädalal jagatakse Nobeli preemiaid. Loe põnevaid fakte Nobeli preemiate kohta.

title: Kas teadsid, et... noorimad, vanimad ja edukaimad nobelistid on... Suur ülevaade Nobeli preemiatest

maintext:
Nobeli preemiate jagamine sai alguse sellest, kui Rootsi keemik Alfred Nobel allkirjastas 1895. aasta 27. novembril testamendi, mille kohaselt läks suurim osa tema varandusest füüsika, keemia, meditsiini, kirjanduse ja rahu auhindade jagamiseks. Praeguse rahaväärtuse juures tähendas see umbes 1,712 miljonit Rootsi krooni ehk 177 522 eurot. Nobeli soov oli, et raha investeeritaks küllaltki turvalistesse fondidesse. Edaspidi hakatigi neid auhindu kutsuma Nobeli preemiateks. Hiljem lisas Rootsi keskpank preemiate hulka ka majanduse Nobeli. Nobeli preemiate kätteandmistseremoonia toimub igal aastal 10. detsembril, mis on ka Alfred Nobeli surma-aastapäev.
829 541 eurot saab Nobeli preemia laureaat tänavu. Lisaks sellele antakse talle veel kunstike poolt käsitsi valmistatud Nobeli diplom ning Nobeli medal.
573 Nobeli preemiat jagati aastatel 1901 – 2015
341 preemiatest on läinud ühele teadlasele, 135 jagatud kahele inimesele ning 97 kolmele laureaadile.
Auhindade jagamise algusest on mõnikord preemiad jagamata jäänud, kõige sagedamini juhtus see kahe maailmasõja ajal.
Valdkonniti on enim preemiaid füüsikas võidetud osakestefüüsikas, keemias biokeemias, meditsiinis geneetikas ning majanduses makroökonoomikas. Enamik kirjanduse Nobeleid võideti aga proosa kirjutamise eest.
Kõige rohkem on Nobeli preemia võitjaid tulnud USAst Stanfordi Ülikoolist. 21. sajandil on selle ülikooliga seostatud seitset Nobeli laureaati ning kõik viimased kolm keemia Nobelit on läinud just selle ülikooli teadlastele. Teadusasutuste esikümnes on veel Columbia Ülikool, California Ülikool Berkeleys, Princetoni Ülikool, Chicago Ülikool, Howard Hughesi Meditsiiniline Instituut (USAs), California Ülikool Santa Barbaras, Massachusettsi Tehnikaülikool, Iisraeli Tehnikaülikool ja Max Plancki Instituut Saksamaal.
17-aastane oli noorim Nobeli preemia võitja, pakistanlanna Malala Yousafzai. 2014. aastal anti talle Nobeli rahupreemia tüdrukute õiguste eest võitlemise eest. Talle järgnevad füüsikanobelist Lawrence Bragg, kes oli preemia saamise ajal (1915) 25-aastane ning neli 31-aastast Nobelisti.
90-aastane oli aga vanim nobelist – Leonid Huwicz, kes sai 2007. aastal Nobeli majanduspreemia. Talle järgneb 89-aastane Lloyd Shapley, keda autasustati 2012. aastal samuti majandussaavutuste eest.
59 aastat on nobelistide keskmine vanus auhinna saamisel. Kõige rohkem on aga 60–64 aasta vanuselt Nobeli preemia saanuid.
49 Nobeli preemiat on antud naistele, neist üks – Marie Curie – võitis auhinna aga lausa kaks korda: 1903. aastal füüsikas ja 1911. aastal keemias. Kõige rohkem on aga naised saanud Nobeli rahupreemiat – 16 korral.
2 korda on Nobeli laureaadid preemiast keeldunud. 1964. aastal loobus auhinnast kirjanik Jean-Paul Sartre, sest ka varem polnud ta auhindu vastu võtnud. 1973. aastal tegi sama otsuse Vietnami diplomaat Le Duc Tho, keda koos USA diplomaadi ja poliitiku Henry Kissingeriga peeti rahupreemia vääriliseks Vietnami sõja rahuläbirääkimiste eest. Le Duc Tho lükkas aga auhinna tagasi, sest ta ei olnud Vietnami tolleaegse olukorraga rahul.
4 laureaati oli sunnitud auhinnast loobuma. Aastatel 1938 – 1939 takistas Adolf Hitler auhinda vastu võtmast Richard Kuhnil (keemia), Adolf Burenandtil (keemia) ja Gerhard Domagkil (meditsiin). Meestele anti hiljem küll Nobeli diplom ja medal, ent rahaline auhind jäigi neil saamata. 20 aastat hiljem sai sama kurva saatuse osaliseks ka kirjanduspreemia laureaat Boris Pasternak, kes tuli algul küll auhinda vastu võtma, ent hiljem sundis Nõukogude Liit teda preemiast loobuma.
3 rahunobelisti viibis auhinna saamise ajal vangis: saksa patsifist ja ajakirjanik Carl von Ossietzky (1935), Myanmari poliitik Aung San Suu Kyi (1991) ning Hiina inimõigusteaktivist Liu Xiaobo (2010).
6 korral on Nobeli preemia välja antud samale inimesele või organisatsioonile. Ainukene inimene, kes on kaks korda saanud vaid ainuisikuliselt talle antud preemia on Linus Pauling: 1954. aastal anti talle keemiaauhind ning 1962. aastal Nobeli rahupreemia. Punasele Ristile on rahupreemiat antud lausa kolm korda (1917, 1944 ja 1963). Kaks korda on rahupreemia antud ka ÜRO Pagulaste Ametile (1954, 1981). Veel on preemia kaks korda saanud veel John Bardeen (füüsika 1956 ja 1972), Marie Curie (füüsika 1903, keemia 1911) ja Frederick Sanger (keemia 1958, 1980).
Erinevalt paljudest teistest preemiatest ei anta Nobeli preemiat postuumselt. Et nii otsustati 1974. aastal, on kaks Nobelisti preemia ikkagi pärast surma saanud – Dag Hammarskjöldile anti rahupreemia 1961. aastal ja Erik Axel Karlfeldtile kirjanduspreemia 1931. aastal. 2011. aastal suri aga meditsiiniauhinna laureaat Ralph Steinman kolm päeva enne preemia avalikustamist. Surmast hoolimata anti preemia ikkagi Steinmanile.
Nobeli perekonnad
5 korral on Nobeli preemia võitnud abielus olevad inimesed. Samuti on ühel korral preemia saanud ema ja tütar ning ühel korral isa ja tütar. Isa ja poeg on Nobeli preemia võitnud kuuel korral ja ühel korral ka vennad. Loe Nobeli perekondade kohta rohkem SIIT.
Jälgi Nobeli auhindade kohta uudiseid Postimehe teadusportaalist. Uuri, missugustest riikidest on tulnud enim Nobeliste Postimehe kaardilt, kellele ennustatakse preemiaid tänavu ning miks on keeruline otsustada, kellele ikkagi preemia anda.


description: President Toomas Hendrik Ilvesele kuuluv Ärma talu on tõenäoliselt ainus Eesti eramu, mis on mingil põhjusel otsustatud ühendada otse ja maksumaksja raha eest Eesti ülikiire interneti baavõrguga EstWin.

title: Suur erand: Ärma talu ühendati otse ja tasuta Eesti interneti baasvõrguga

maintext:
«Tõepoolest, Ärma talu kinnistule on rajatud EstWin liitumispunkt kui riiklikult oluline võrgusõlm,» tunnistas Postimehe järelepärimisel vastates põhivõrku rajava sihtasutuse ELASA juht Priit Soom.
Seega käsitleb telekomiettevõtete ja majandusministeeriumi osalusega sihtasutus Ärma talu samal tasandil kohaliku omavalitsuste hoonete ja riigikaitseobjektidega. Samasuguseid võrgusõlmi on loodud veel ka näiteks maakoolidesse.
Priit Soomi sõnul viidi põhivõrgu valguskaablid spetsiaalselt Ärma tallu aastal 2015 ning seda EstWin-projekti enda eelarve raames. Interneti põhivõrku luuakse 75 protsendi ulatuses Euroopa maksumaksjate ja ülejäänud osa Eesti riigieelarve rahade eest.
Konkreetselt Ärma talu ühendamise tasu projekti eraldi välja toodud pole, see on ära tehtud suurema objekti - nimega ELA087 – rajamise koosseisus.
Eesti lairiba baasvõrgu ehk EstWini projekti eesmärgiks on, et 98 protsenti Eesti majapidamistest, ettevõtetest ja asutusest oleks baasvõrgule lähemal kui 1,5 km. Kokku on 2018. aasta lõpuks kavas ehitada ca 6600 km kogu riiki katvat baasvõrku ning projekti hinnaks kujuneb 81 miljonit eurot.
Projekt on pälvinud suurt kriitikat, kuna riigil pole olnud välja pakkuda plaani, kuidas lahendada nn viimase miili rajamise küsimus ja ühendada mõistliku hinnaga põhivõrguga lõppklientideks olevad kodud ja kontorid.
Seni on suurimaks takistuseks olnud lõppühenduse loomise üüratu hind - Suure-Jaani vallas tuli näiteks kaabli maasse kaevamise eest tasuda igal majapidamisel tuhatkond eurot, kuid on näiteks ka hinnapakkumistest, mis ulatuvad 11 000 euroni.


description: Mõni uuring võib täna tunduda murranguline, aga alati pole kindel, et avastus ka tulevikus sellisena paistab. ERR-i teadusportaal Novaator tõi välja viis Nobeli preemia otsust, mis tunduvad tagantjärgi küsitavad.

title: Viis Nobeli preemiat, mida võinuks jagamata jätta

maintext:
Taani teadlane Johannes Fibiger võtis 1926. aastal Nobeli tänu avastusele, et ümaruss tekitab rottidel kasvaja.
Fibiger kinnitas, et tema uuringu kohaselt tekkis rottidel kasvaja, kui nad prussakate söömise kaudu said ussi vastseid. Sellel ajal, kui ta auhinna võitis, oli see järeldus Nobeli žürii arvates täiesti loogiline, ent hiljem ilmnes, et rottidel tekkis kasvaja A-vitamiin puuduse tagajärjel.
Vaata ülejäänud nelja preemia kohta edasi Novaatori loost.


authors:
Mare Remm
Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Õppejõud

description: Nii selgus Tartu Tervishoiu Kõrgkooli uuringust. Tõenäoliselt on nakatunuid rohkemgi. Tulemustest kirjutab Tartu Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud Mare Remm.

title: Iga viies Eesti lasteaialaps vaevleb ussikeste käes

maintext:
Eestis on inimeste levinumaks ussparasiidiks naaskelsaba, teadusliku nimega Enterobius vermicularis, keda kutsutakse ka linaluu-ussiks, maat-ussiks ja tõenäoliselt veel mitut moodi. Naaskelsabad on pisikesed 0,5 – 1,5 sentimeetripikkused ussikesed ja peamiselt esinevad need parasiidid lasteaia- ja algkooliealistel lastel, harvem ka neil täiskasvanutel, kes lastega igapäevaselt kokku puutuvad. Lasteaedades nakatuvad kõige sagedamini viie- kuni seitsmeaastased lapsed. Nakatumise peamine sümptom on äge pärakupiirkonna sügelemine, isutus ja umbmäärane rahutus.
Kanduvad hästi edasi
Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis on naaskelsabade esinemist lasteaedades uuritud alates 2002. aastast, viimane selleteemaline rakendusuuring algas 2012. aastal. Selle käigus on analüüsiti Jõgevamaa, Viljandimaa, Tartumaa ja Raplamaa ning Lääne-Harjumaa lapsi, uuringutest keeldus Harku vald. Jõgevamaal ja Tartumaal uuriti lapsi üheksas lasteaias, Viljandimaal ja Raplamaal kümnes lasteaias, Harjumaal kuues lasteaia. Kokku tähendas see igas maakonnas ligikaudu 300 last.
Maakonniti oli enim nakatunuid Viljandimaal ja kõige vähem Harjumaal. Huvitaval leidub aga suuremates asulates nakatunuid vähem: enam kui 15 000 elanikuga kohtades oli nakatunud 15%, aga näiteks vähem kui 3000 elanikuga asulates ligi 22% uuritud lasteaialastest. Kuna Harjumaal uuriti peamiselt lapsi suurematest asulatest, siis seetõttu võibki olla sealne nakatatus väiksem.
Seejuures on nendes maakondades lastelt võetud proove vaid ühe korra ja arvatavasti on tegelik nakatunute esinemine kõrgem. Oleme varem uurinud Põlvamaa ja Hiiumaa lapsi kahel ja Valgamaa lapsi kolmel korral võetud proovidega. Ja tõesti, igal järgmisel korral leidsime nakatunud lapsi juurde.
Näiteks varasemalt Valgamaal läbi viidud kolme järjestikuse proovivõtuga uuringus saadi esimesel korral nakatatuseks 20%, teisel korral lisandus nakatunuid ning esimese ja teise uuringu koondtulemus oli 30%. Kolmandal uuringul lisandus nakatunuid veelgi, kokku saadi nakatatuseks 38%.
Miks ei leia kõiki nakatunuid ühekordse proovivõtuga?
Naaskelsabade elukestus on suhteliselt lühike, ulatudes kahe kuuni. Sellest suure osa veedavad nad vastsestaadiumis. Suguküpseks saades nad paarituvad, emastes ussides arenevad munad, mille küpsemise järel suunduvad ussid pärakust välja munema ning seejärel surevad. Juhul, kui lapsel on alles vastsestaadiumis ussid, nad mune ei erita ja me ei saa tuvastada usside olemasolu, kuid mõne aja pärast hakkavad nad munema ja siis on võimalik usside olemasolu ka kindlaks teha. Seepärast tulekski lapsi uurida mitu korda.
Et naaskelsabad elutsevad jämesooles, eriti pärasooles, ning jätavad oma munad pärakupiirkonna nahavoltide vahele, on sobivaks uuringumeetodiks pärakupiirkonnast võetud perianaalkaabe ehk pulgaproov, millest otsitakse naaskelsabade mune. Naaskelsabade kindlakstegemiseks ei sobi väljaheiteproov. Hoolimata sellest, et vanemad võivad mõnikord lapse väljaheites näha ussikesi, on see väga juhuslik.
Naaskelsaba munad on väga kerged ja jäävad kergesti kätele ning hõljuvad ka niisama õhus, mistõttu kanduvad need hästi edasi. Nakatunud organismi pärakult võivad munad sattuda riietele, voodipesule, kätele ning sealt omakorda tuppa, põrandale, mänguasjadele ja mujale. Naaskelsabad on eelkõige tubased parasiidid. Nende munad on küll väga tõhusalt levivad, kuid suhteliselt õrnad, kuigi võivad säilida nakatamisvõimelistena kuni kolm nädalat.
Sageli arvatakse, et kui kodus on koerad või kassid, võivad nad levitada naaskelsabasid ka lastele. See on aga müüt, sest koerad ja kassid naaskelsabadega ei nakatu ja seetõttu ei saa nad ka usse levitada. Samas võivad ussi munad sattuda inimestega samades ruumides olevate koerte ja kasside karvadele ja sealt omakorda laste kätele.
Kahtluse korral pöörduda perearstile
Nakatumise peamiseks sümptomiks on äge pärakupiirkonna sügelemine, isutus, umbmäärane rahutus, mis sageli segab und ning päevaseid toimetusi – siinkohal peaks iga vanem oma last jälgima. Mõnikord võivad aga sümptomid ka puududa.
Kõik lapsed, aga ka õpetajad ja nende abid ning samuti laste kodused on ohustatud, kui rühmas käib kasvõi üks nakatunud laps. Võib öelda, et nakkus levib lastevaheliste kontaktide kaudu, kuna laste arv peres on osutunud oluliseks riskifaktoriks: nakkus on levinum mitmelapseliste perede laste seas.
Uuringud näitavad ka, et laste nakatumine seostub oluliselt vanema haridusastmega: põhiharidusega emade lastest olid nakatunud 30%, keskharidusega emade lastest 20% ja kõrgharidusega emadel 15%, Rapla- ja Harjumaal uuritud laste isade puhul oli hariduse ja laste nakatatuse seos samasuunaline (samas järjekorras 24%, 20%, 9%).
Kuna nakkuse leviku vältimiseks on oluline hea kätehügieen ja täiskasvanutel on üldjuhul hügieenireeglid selged, on nende seas nakatunuid harva.
Naaskelsabade kahtluse korral tuleks pöörduda perearsti poole. Tõhusaks raviks tuleb ravida tervet peret ja mitu korda järjest, sest ravimid ei mõju vastsevormidele, need hävitavad vaid täiskasvanud usse. Helmintide tõrjeks on rahvameditsiinis soovitatud kõrvitsaseemneid ja küüslauku, kuid nende abil naaskelsabadest vabanemine võtab kindlasti rohkem aega.
Artikkel tugineb Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis läbi viidud rakendusuuringul, uuringute tulemustega saab tutvuda ka 24. novembril konverentsil «Terves kehas terve teadmine».


authors:
Hardi Keerutaja
Digitarga Kaasautor

description: Kui vajad rahu ja aega, võta kasutusele äpp, mis on mõeldud peatamaks teisi äppe, et nad ei segaks elu valel ajal, kirjutab külalisblogija Hardi Keerutaja sinu moodi tehnoloogiaportaalis Digitark.

title: Kui vajad aega: äpp, mis peatab äpid ja kingib rahu

maintext:
Esiteks on kõige alus süsteemsus. USA-s läbi viidud uuring näitas, et keskmine inimene võtab telefoni välja 150 korda päevas, kirjutab Hardi Keerutaja Digitargas.
Kui arvestada, et üks kasutamine kestab minuti, kulub telefoni näppimisele kaks ja pool tundi. Tegelikkuses venivad sessioonid pikemaks ja nutiseadmes möödub umbes kolmandik päevast. Kusjuures sarnastes uuringutes osalejad on enamasti tulemustes üllatunud, arvates, et kasutavad telefoni kaks korda vähem.
Siit ka esimene samm: kõigepealt tuleb kindlaks teha, kui palju tunde päevas nutisõbraga veedetakse. Selleks soovitan "Instanti", mis ei tee esialgu muud, kui jälgib telefoni kasutust. Nädala jooksul kujuneb täpne ülevaade ajast, mis on veedetud telefonis.
Mitu minutit kulus Whatsappis, mängides, meile toksides. Lisaks loeb see ka samme, autoga sõidetud kilomeetreid ja trennitulemusi (ühendatav Google Fit’iga). Äppi on ehitatud ka isiklik juhendaja, kellelt saab chati-vormis küsida küsimusi ning kuulata soovitusi. Pärast nädalast kasutust on võimalik teha järeldusi.
Saab vastused küsimustele, kuhu aeg kadus, milline oli kõige liikuvam päev, millal jäi unest puudu jne.
Ajakasutusest ja liikumistest pilt ees, saab hakata seda vajadusel organiseerima, milleks sobib suurepäraselt "Offtime", millega saab kinni keerata notification'id ehk märguanded - kõik need värinad, piiksud, kõllid, mis tähelepanu tõmbavad ja endaga tegelema kutsuvad, haarates tähelepanu.
Äpp on võimalusterohke - saad valida, milliseid äppe võid kasutada ja millised pannakse n-ö kinni. Minu jaoks toimib kõige paremini variant, kus kõned ja sms-id tulevad läbi, muu aga on suletud - nii märguannetele kui kasutamisele.
Seadistamisvõimalused on nii detailsed, et saab valida isegi teatud numbrid, kelle kõned tulevad läbi, teistele saab jääda kättesaamatuks.
Kui tekib soov telefon rakendustele siiski avada - näiteks on vaja tellida takso - tuleb sõrme hoida ekraanil ja oodata ära 60 sekundit, kuni telefon avaneb. Nii saab ära hoida levinud sööstud netiavarustesse, mis kestavad tihti alla 30 sekundi ja on mõtestamata.
Kokkuvõttes aitab vähendada rööprähklemist ja tegeleda asjadega, mis tõesti on olulised. Olgu selleks siis perega veedetud aeg, keskendumine tööle või lihtsalt meelerahu iseendaga olles, mis on järjest harvem juhtuma. Offtime lubab ise otsustada, mis on oluline ja mis mitte.
Sarnaselt Instant’ile koostatakse kokkuvõtteid, et näha, palju on aega, mida valitsed ise ja millal oled kõigele kontrollimatult kättesaadav.
Ela targemat ja valikuterohkemat digielu koos Digitargaga!
Telli UUDISKIRI ja saad kord kuu sülevaate kasulikest nippidest, digisoovitustest ja pakkumisest!


description: Apple lasi üleeile välja uuendused oma nutiseadmetele, mis paikavad mõned päris valusad haavatavused.

title: Apple'i seadmeid tuleks kiiresti uuendada

maintext:
«Telefonile ja tahvlitele mõeldud uuendus iOS 10.1 lõpetab olukorra, millega pahatahtlik ründaja võis modifitseeritud pildifaili kasutajale ette söötes tema telefoni üle võtta, saada spetsiaalse võrgulüüsi abil ligipääsu kasutaja andmetele või panna telefon edastama audiosignaali ka siis, kui kõne on lõpetatud. Lisaks lapib uuendus veel mõned natuke väiksemad vead,» selgitas Telia Eesti turvaintsidentide valdkonnajuht Aare Kirna.
Lisaks iPhone’ide, iPad’ide ja iPod’ide kasutajatele peaksid uuendused paigaldama ka Apple’i süle- ja lauaarvutite, nutikellade ja AppleTV kasutajad.
MacOS Sierra kasutajatele on välja lastud uuendus 10.12.1, mis samuti paneb kinni augud, mis võimaldasid kas pahatahtlikult loodud fondi või PDF-i abil saada kontroll seadme üle või spetsiaalse võrgulüüsi abil saada ligipääs kasutaja andmetele. Samalaadsed vead parandab ka watchOS 3.1 ning tvOS 10.0.1.
«Näib, et loetletud haavatavusi pole enne uuenduste väljalaset seni veel kasutatud, seega peaksid kiired uuendajad olema väljaspool ohtu. Kuivõrd aga pahatahtlikel ründajatel on nüüd haavatavused teada, on ainult aja küsimus, mil uuendamata seadmeid üle võtma üritatakse hakata. Seepärast tuleks oma õunalogoga seadmetele kiiresti turvaseadmed peale panna,« lisas Kirna.
Uuendamiseks tuleks võtta lahti seadme menüü Settings → General → Software Update ning valida vastav uuendus.


description: Rootsi kohus kuulutas ebaseaduslikuks kaamerate kasutamise droonidel,  kui selleks pole võetud järelevalveasutustelt eriluba.

title: Rootsi keelas kaameradroonid

maintext:
Rootsi kõrgeima halduskohtu hinnangul kvalifitseeruvad troonidel kasutatavad kaamerad turvakaameratena ja vajavad seega litsentsi, vahendab BBC.
Lubade saamise võib olla kallis ning tasuliste taotluste esitamine ei garanteeri kaugeltki lubade saamist. Erandit pole tehtud ka näiteks ajakirjandusele.
Tööstusettevõte UAS Sweden (Unmanned Aerial Systems) seab ohtu kuni 5000 inimese töökoha. «See on Rootsile kui ettevõtluskesksele riigile halb otsus ning pahaendeline kogu riigi tööturule, mida on pidevalt mõjutanud riigiametite uued ja segased määrused,» ütles UAS’i president Gustav Gerdes.
Portaali PetaPixel andmeil müüdi ainuüksi 2014. aastal Rootsis 20 000 drooni ning ärieesmärkidel anti samal ajal välja 1000 kaamera kasutamise luba.


authors: Panthermedia Scanpix

title: KÖHA MATAB HINGE? Valmista ise looduslik ja tõhus ravim!

maintext:
Külmetusega kaasnev köha, mis praegu mitme viirusega koos levib, on tõeline nuhtlus. Et asi ei muutuks hullemaks, ei saa köha ka tähelepanuta jätta.
Kõige lihtsam tundub minna apteeki ning osta sealt mõni köhasiirup. Kuid tasub teada, et enamik neist siirupitest suruvad lihtsalt ajus maha köha käivitavad signaalid, kirjutab Healthy Life Tricks. Enamasti sisaldavad need siirupid nimelt kahte koostisosa: kodeiini ja dekstrometorfaani. Need koostisosad mõjutavadki aju nii, et inimene ei köhi, ning panevad su magama. Need kaks koostisosa võivad ka tekitada kõrvaltoimeid, näiteks unisust ja peavalu ning suurendada südame löögisagedust.
Sellepärast oleks teinekord mõistlikum katsetada looduslikke ravimeid, näiteks seda segu, mis on üdini looduslik, kuid samas supertõhus.


description: Tartu Ülikooli Kliinikum osutab e-konsultatsiooni teenust alates kevadest, kõige enam kasutatakse e-konsultatsiooni uroloogia erialal.

title: Kliinikumis on levinuim uroloogia e-konsultatsioon

maintext:
Iga kuuga on konsultatsioonide arv kasvanud ning kõige rohkem on e-konsultatsioone läbi viidud uroloogia erialal.
60 protsenti (164) vastustest on toimunud e-konsultatsioonidena, mil vastus on perearstile antud elektrooniliselt. 39 protsendil juhtudel on ravi üle võetud ja patsiendid vastava eriala vastuvõtule ja/või uuringutele kutsutud. 5 juhul on saatekiri puudulike andmete tõttu tagasi lükatud.


description: Palju räägitakse sellest, kuidas kella keeramine suve- ja talveajale üleminekuks toob kaasa mitu nädalat kestvad unehäired. Mõne aasta eest leidsid Rootsi teadlased aga, et see suurendab ka infarktiriski.

title: TEADLASED: Sügisene kellakeeramine suurendab meeste infarktiriski

maintext:
Mees läheb koos koeraga kalale. Vaevalt saab ta õnge vette visata, kui veest pistab pea välja lehm ja ütleb:
"Kuule mees, ole hea, anna üks suits!"
Jahmunud mees annab lehmale sigareti ja see kaob jälle vee alla. Mees jääb juhmilt koera poole jõllitama.
"No mis sa minu otsa vahid?" küsib koer. "Näed ju, et olen isegi imestusest tumm."


title: Viis põhjust, miks oma tervisele mõeldes täna õhtul tantsima minna

maintext:
Tantsida meeldib paljudele, kuid suurem osa inimestest ei oska arvatagi, kui palju kasu on enda muusika taktis liigutamisest tervisele. Genius Beauty toob välja viis olulisemat kasu, mis võiks meeldida igaühele meist. 1. See aitab kaalu langetada. Tants on veidi naljakam viis teha aeroobseid harjutusi, mis on suurepäraseim viis rasvumisega võitlemiseks.
2. See aitab lihaseid vormis hoida. Paljud on ilmselt märganud, et professionaalsetel tantsijatel on lihaseline keha. Tantsimine tähendab pidevat tööd lihastega, mis omakorda teeb sind tugevamaks ja su kõhu lamedamaks. Lisaks on see ka hea viis vormida oma reisi ja tuharaid.
3. See hoiab su luud ja liigesed tervemad. Tänu korrapärasele liikumisele tekib liigeste kokkupuutepunktides rohkem määrdeainet, mis takistab artriidi tekkimist. 4. See hoiab vereringe korras. Tants on sobiv trenn diabeediga kimpus olijaile, sest see aitab veresuhkru taseme kontrolli all hoida. Lisaks on teadlased leidnud, et tantsimine hoiab ka lipiidid kontrolli all, see aitab omakorda tõsta hea ja vähendada halva kolesterooli taset.


title: Miks ei tohi nohuga küüslauku ninna toppida?

maintext:
Rahvameditsiinist tuntud nipp soovitab nohu tekkides toppida ninna küüslaugutükikesi. Tegelikult ei tohiks seda teha.
Põhjus seisneb selles, et küüslaugu ninna panek võib põhjustada limaskestade põletuse, kirjutab Kp.ru, et see tähendab nohust palju ebameeldivamat.
Selle asemel tasub küüslauk lõigata tükikesteks, panna näiteks taldrikule ning hoida enda läheduses veerand tunni jooksul. Nii lenduvad viirusi peletavad ained hingamisteedesse ning asuvad nohutekitajatega võitlema.


title: Tohoh! Jõhvikatest polegi kuseteede haiguste ravis kasu?

maintext:
Nii vanarahvas kui ka tohtrid soovitavad kuseteede infektsioonide korral juua jõhvikamahla, sest see aitab kaasa paranemisele ning ka tulevaste haigushoogude ärahoidmisele. Nüüd väidavad teadlased, et jõhvikatest polegi kuseteede haiguste ravis kasu.
Ajakirjas Journal of the American Medical Association avaldatud uuringu tulemustest selgus nimelt, et jõhvikatest valmistatud tablette söönud inimestel ei esinenud vähem kuseteede infektsioone võrreldes nende inimestega, kellele anti platseebo pille, vahendab BBC. Teadlased viitavad, et ka varasemad uuringud pole jõhvikate kasu kuseteede haiguste ärahoidmisel kinnitanud.
Teadlased ütlevad, et kui inimesed on harjunud jõhvikaid sööma või selle marja mahla jooma, võib seda rahuliku südamega edasi teha. Küll aga ei maksa nende sõnul raha kulutada kallitele jõhvikat sisaldavatele toidulisanditele, sest nende tervistav mõju pole tõestatud.


description: Ravimiamet annab teada, et Eestist kaovad apteekidest müügilt levinud veenilaiendite raviks kasutatav geel ning kummelilisandiga ninasprei.

title: Levinud veenilaiendite ravim ning nohurohi kaovad Eestist müügilt


description: Väga palju levib erinevaid soovitusi selle kohta, mis on tervisele parim. Sellise info ülekülluses on sageli ka keeruline mõista, millele tegelikult tähelepanu pöörata ja millele mitte.

title: Kuus trendikat asja, mille võiksid oma tervisele mõeldes parem unustada

maintext:
Kaalud Praegu on tähtis kõik see, mida sa omad, kasutad või millest saad mingit kasu. See võib olla nii raha kui ka näiteks mingi oskus või omadus, mida sa teistest paremini valdad.
Skorpion Kuu liigub Skorpionis. Ja kuna eile õhtul oli kuuloomine Skorpionis, siis on täna just see päev, kui tasuks teha tuleviku suhtes kaugemaid plaane. Ja seda eriti just isiklikku ellu puudutavas. Õhtu võib kujuneda kirglikuks.


title: Neli tegevust, mis mõjuvad liigestele hävitavalt

maintext:
Varem olid liigesehaigused ennekõike vanemate inimeste probleem. Nüüd jõuavad ortopeedide ja kirurgide vastuvõtule aga ka järjest nooremad inimesed. Seda ennekõike seetõttu, et igapäevaselt harrastatakse tegevusi, mis mõjuvad liigestele hävitavalt. Veebiportaal Prevention toob välja neli tegevust, millega peaksid piiri pidama. 1. Jooksmine. Kui sa ainult jooksed, siis on su treeningud ilmselgelt tasakaalustamata ning see võib ajapikku põhjustada liigeste kulumist. Traumade korral on asi veel hullem. Kõik see soodustab artriidi teket. Mõistlik oleks treenida nii, et töös oleksid erinevad lihased, ka need, mis jooksmise ajal muidu vaiki püsivad.
2. Liigsuur kehakaal. Kehakaalu suurenemine toob suurt stressi, lisaks ka see, et ülekaalulistel inimestel on 40% ja suurem risk põlveliigeste vigastusteks võrreldes nendega, kelle kaal on normaalne. Ja seda isegi noortel inimestel. Lisaks soodustab püsiv ülekaal osteoartriidi teket.
3. Lihaste mitte venitamine. Liigeste tervise võti on hea tasakaal jõu ja paindlikkuse vahel ning lisaks treenimisele tähendab see, et su igapäevategevuste hulka peaks kuuluma ka venitamine.


authors: Panthermedia Scanpix Arvan

title: Silmalaud tõmblevad pidevalt? Siin on kuus võimalikku põhjust

maintext:
Silmalaugude tõmblemine on päris tüütu. Vahel on see ajutine nähe ning möödub iseenesest. Kui see aga kordub või kestab pikaajaliselt, mõtle võimalikele põhjustele – nii õnnestub sul seda ebamugavat asja oma käitumist korrigeerides peatada.
Silmalaugude tõmblused on oma olemuselt silmalaunärvi lihase spasmid, mis tekivad siis, kui silmalaunärvi lihas on pinge all, kirjutab Women´s Health. Silmalaud on nimelt väga õrnad ning sealsed lihased tundlikud erinevate välismõjude suhtes.
Siin on välja toodud kuus peamist põhjust, miks su silmalaud tõmblema kipuvad.


description: Täna kogunevad Tallinnas ühisele konverentsile perearstid ja lastearstid, arutamaks omavahelist koostööd haige lapse käsitlemisel. Mõlema eriala esindajad kinnitavad, üha enam kaasatakse terviseotsuste tegemisse ka lapsed ja nende vanemad. Ühisel konverentsil otsivad perearstid ja lastearstid võimalusi, kuidas omavahelist koostööd parandada. Konverentsil tulevad arutluse alla erinevad aktuaalsed teemad, näiteks lapsi puudutav arstiabi süsteem Eestis, perearstide ja lastearstide omavaheline koostöö, sagedasemad haigused vastsündinu-ja imikueas ning laste väärtoitmine. Kõiki teemade puhul tutvustavad omapoolset vaatenurka nii perearstid kui lastearstid.„Laste tervis on nii perearstide kui lastearstide ühine hool. Samas on mul hea meel, et järjest enam kaasame laste tervist puudutavate otsuste tegemisse ka lapsed ja lapsevanemad,“ ütleb Tallinna Perearstide Seltsi juht Le Vallikivi.Vallikivi nendib, et perearstid ja lastearstid pole laste tervise korraldust puudutavates det

title: Laste tervis on perearstide ja lastearstide ühine mure

maintext:
Täna kogunevad Tallinnas ühisele konverentsile perearstid ja lastearstid, arutamaks omavahelist koostööd haige lapse käsitlemisel. Mõlema eriala esindajad kinnitavad, üha enam kaasatakse terviseotsuste tegemisse ka lapsed ja nende vanemad.
Ühisel konverentsil otsivad perearstid ja lastearstid võimalusi, kuidas omavahelist koostööd parandada. Konverentsil tulevad arutluse alla erinevad aktuaalsed teemad, näiteks lapsi puudutav arstiabi süsteem Eestis, perearstide ja lastearstide omavaheline koostöö, sagedasemad haigused vastsündinu-ja imikueas ning laste väärtoitmine. Kõiki teemade puhul tutvustavad omapoolset vaatenurka nii perearstid kui lastearstid.
„Laste tervis on nii perearstide kui lastearstide ühine hool. Samas on mul hea meel, et järjest enam kaasame laste tervist puudutavate otsuste tegemisse ka lapsed ja lapsevanemad,“ ütleb Tallinna Perearstide Seltsi juht Le Vallikivi.
Vallikivi nendib, et perearstid ja lastearstid pole laste tervise korraldust puudutavates detailides alati ühel meelel, kuid ühine diskussioon ja koostööalgatused aitavad edasi liikuda.
Vallikivi sõnul mõjutab suhtumine laste tervisesse ühiskonna kujunemist: „See, millised on meie suhtumine ja hoiakud lastesse täna, mõjutab vägagi seda, kui rõõmus ja terve on meie ühiskond homme“.
Eesti Lastearstide Seltsi presidendi Ülle Einbergi sõnul soovivad lastearstid koostöö tihenemist perearstidega. „Riiklik tervishoiupoliitika näeb ette lähiaastatel tervisekeskuste rajamise. Kindlasti peaks suuremates keskustes töötama lastearst, kelle ülesanneteks on konsulteerida perearste, jälgida krooniliste haigustega patsiente koostöös piirkondliku haigla spetsialistidega ning jälgida ja ravida keerulisemaid ägedaid haigusi põdevaid lapsi,“ ütles Einberg.


title: Kas nutiseadmed on uue põlvkonna intiimelu tõesti tuksi keeranud?

maintext:
Värske uurimuse põhjal seksivad tänapäeva noored vähem kui eelmine põlvkond. Psühholoogid on veendunud, et vähemalt osalt on süüdi moodne tehnoloogia – kodus vaikselt arvutis nahistada on märksa hõlpsam ja ohutum, kui tutvuda inimestega näost näkku ja riskida korvisaamisega.
Ajakirjas Archives of Sexual Behavior avaldatud uurimuse põhjal pole umbes 15% noortel ameeriklastel vanuses 20–24 olnud 18. eluaastast saadik ainsatki seksuaalpartnerit.
voodielu arvutis: Samas vaimus jätkates võime ühel päeval selleni jõuda, et sekski käib arvutite ja nutiseadmete vahendusel. (Vida Press)
Kuival olijate osakaal ei tundugi ju eriti suur, kuid eelmisest põlvkonnast, 1960. ja 70. aastatel sündinutest tunnistas samas vanuses seksita elamist vaid 6%, vahendab CNN.com. Uue uurimuse juht ja raamatu "Generation Me" autor Jean Twenge ütleb, et värsked uurimisandmed viitavad uue põlvkonna üleüldisele hilisema küpsemise tendentsile.
Netisuhtlus on põnevam kui päriselus kohtumine


title: Viis moodsat lähenemist toitumisharjumuste tervislikumaks muutmiseks

maintext:
Igaühe südamesoov on enne soojale maale sõitmist mõnest üleliigsest kilost vabaneda või siis hoopiski saavutatud kaalu hoida. Kuid vaatamata pingutustele kiputakse aeg-ajalt ikkagi libastuma. Olgu siin ära toodud viis moodsat lähenemist, kuidas toitumisharjumisi tervislikumaks muuta ning mõttetule õgimisele piir panna. Luba endale emotsioone – ära peleta stressi söögiga. Üks peamisi ülekaalulisuse põhjuseid on stressisöömine, kirjutab Genius Beauty. Inimestel on mugav süüa, kui nad tunnevad ärevust, süüd või häbi. Parim viis stressiga toime tulla on lõpetada söömine ja lubada endale emotsioone, nii häid kui halbu. Et see toimiks, teadvusta endale olukorda ja ütle (või kirjuta päevikusse) igal hetkel, kui söömiskihk tuleb: Ma tahan süüa, sest ma olen närvis/vihane/üksildane/hirmul vms. See aitab sind. Teine nõuanne, mida toitumiseksperdid jagavad, on halva tujuga sööma asudes tuletada endale enne toidu suhu panemist meelde vähemalt üks hiljutine rõõmus sündmus või olukord, mille eest oled tänulik. Seda võib ka oma kaaslastega jagada. Sellinegi asi hoiab ülesöömisest.
Lõpeta toidu jagamine lubatuks ja keelatuks. Inimesed näevad sageli vaeva, et hoiduda söömast näiteks kooke, šokolaadi, leiba ja vorsti, kuid varem või hiljem kaotavad nad enesekontrolli ja söövad neid topeltkoguse. Selline toidu lahterdamine ei ole aga hea, sest tegelikkuses võib iga söök anda energiat ja head tuju. Tasub teadlikult mõelda sellele, mida ja miks sa süüa tahad. Ja kas sa teed seda energia saamiseks või oma emotsioonide pärast.
Hoia suhteid ja naudi emotsionaalset toitu. Üks olulisi ülesöömisele õhutajaid on üksindus. Vestlus sõbraga, paar sõbralikku lauset kena poemüüja või naabriga on emotsionaalne toit, mis paneb meid end hästi tundma ka hommiku-, lõuna- ja õhtusöögi vahepeal. Kui me aga ei suhtle, siis tabab meid pikapeale üksindus, mida kipume peletama söömisega. Lihtsalt veendu, et saad ka emotsionaalset toitu igapäevaselt, õpi suhtlemist nautima ning hoia suhteid. Täida oma elu iluga. Juba kuulus psühholoog Maslow oli veendunud, et vähene ilu võib põhjustada haiguseid. Inimesed, kes on esteetiliselt tundlikud, kogevad koledas keskkonnas stressi ja ebamugavustunnet ning kipuvad siis seda söömisega peletama. Teaduslikud uuringud kinnitavad, kui inimese kodu on mugav ja puhas, soe ja rõõmus, täis helisid, naeru ja muusikat, on ka tema enesehinnang kõrgem ning võimalus stressisöömise kimpu langeda kahaneb nullini.


title: Ohhoo! Tükk šokolaadi peletab köha!

maintext:
Kui köha piinab, on levinud nipp rüübata mee ja sidruniga teed. Suurbritannia teadlased soovitavad köha ravida aga ka šokolaadiga. Inglise teadlased on nimelt jõudnud veendumusele, et köha ravimisel on parimaks vahendiks šokolaad ning et tulevikus tuleks välja töötada šokolaadil põhinevad ravimid. Hulli Ülikooli südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigusi käsitlevate uuringute juht professor Alyn Morice seletab Daily Maili vahendusel nimelt, et šokolaad on kleepuvama ja paksema koostisega, kui näiteks mesi. Nii kleepub šokolaad erinevalt meest hingamisteede limaskestadele ning kaitseb nii neid närvilõpmeid, mis muidu köhima ajavad.
Lisaks on šokolaadil köha ravis teisigi häid omadusi, mis tulenevalt kakao koostise eripärast. Nii kinnitab hiljutine Euroopas läbi viidud köhauuring, et kakaod sisaldav ravim oli tunduvalt tõhusam tavalisest köhasiirupist. Ilmnes, et šokolaadipõhist ravi kasutanud patsiendid tundsid end juba paari päeva pärast märkimisväärselt paremini.
Kuid varemgi on teadlased leidnud, et kakaos sisalduvad ained on köha ravimisel efektiivsemad kui levinud ravim kodeiin. Samas märgivad teadlased, et kuuma šokolaadi joomine ei osuta köha leevendamisele sama efekti kui šokolaadi söömine, sest vedelal kujul ei ole kurgus oleku aeg piisavalt pikk kaitsva kihi moodustamiseks. Kuid aeglaselt imedes võib tükk šokolaadi pakkuda köha vastu tõhusat leevendust.


description: Sa võid ju süüa tervislikult ning pista hulgaliselt puu- ja juurvilju pintslisse, kuid ikkagi napib su kehas vitamiine ja toitaineid, mis toetaksid su püüdlusi üleliigsete kilode kaotamisel.

title: Milliseid vitamiine on vaja unistuste kehakaalu saavutamiseks?


title: Kümme supertoitu, mis peaksid gripihooajal su igapäevasel toidulaual olema

maintext:
Kui tunned, et kõikvõimalikud tõved hakkavad sagedasti kallale kippuma, on viimane aeg hakata immuunsüsteemi ka toiduga turgutama.
2. Tsirtuselised ehk apelsin, greip ja sidrun on rikkad c-vitamiini allikad. See vitamiin suurendab valgete vereliblede hulka ning see on infektsioonidega võitlemisel ülioluline. Et keha ise c-vitamiini ei tooda, on eriti oluline seda igapäevaselt tarbida.
3. Brokkoli on rikas vitamiinide A, C ja E poolest. Samuti sisaldab see erinevaid antioksüdante, mis aitavad su kehal infektsioonidega võidelda.
4. Spinat on hea C-vitamiini, foolhappe ja antioksüdantide allikas. Foolhape aitab kehal uusi rakke toota ja parandada vastupanuvõimet tõbedele.
5. Maguskartul sisaldab rikkalikult karitenoide. Need aeglustavad vananemist ja ka mõne vähkkasvaja arengut.
6. Kala ja koorikloomad, näiteks austrid, homaarid ja krabi sisaldavad tsinki ja seleeni. Need ained aitavad valgetel verelibledel toota valke, mis puhastavad su keha viirustest. Kala sisaldab ka Omega3 rasvhappeid, need aitavad vähendada põletikku, parandavad keha hapnikuga varustamist ning kaitsevad hingamisteid infektsioonide eest.
7. Marjad, eriti murakad, mustikad maasikad on rikkad mitmesuguste antioksüdantide poolest, mis aitavad kõrvaldada vabu radikaale. Kaitsevad keha nakkuste eest.
8. Šampinjonid ja teised seened sisaldavad rikkalikult seleeni ja B-vitamiini, samuti niatsiini ja riboflaviini. Need ained tstavad immuunsust ja kaitsevad gripi eest.
9. Küüslauk on viiruste peletajana tuntud juba iidsetest aegadest peale, see suurendab immuunsüsteemi vastupanu tervikuna.


title: Mis juhtub, kui sa end paar päeva ei pese?

maintext:
Kõige levinum on, et inimesed pesevad kord päevas. Kui selleks pole aga võimalusi või seda ei tehta, mis siis juhtub?
Kõige suurem mure on see, et kui jätad end paariks päevaks pesemata, soodustab see bakterite levikut, kirjutab Good Housekeeping.
Igapäevaselt inimesega kaasasolevast umbes tuhandest bakterist 40 on seenbakterid. Enamik bakteritest on inimesele kasulikud, kuid mõnedest halbadest bakteritest saab lahti vaid seepi ja sooja vett kasutades.
Need on sellised bakterid, mis põhjustavad halba lõhna ja võivad tekitada ka nahaärritust, olles seega näiteks vistrikute põhjustajaks.
Kui inimene teeb higistamist soodustavaid tegevusi, näiteks treenib, peaks ta end tegelikult pesema sagedaminigi, sest niiske keskkond on bakterite kasvuks soodus.


description: Haigestumine ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse kasvab tasapisi – sel nädalal haigestus 3274 inimest.

title: Haigestumine külmetusviirustesse kasvab tasapisi


title: Miks peaks tööandja Sulle kontorisse massaažitooli muretsema?

maintext:
"Aina rohkem tööandjaid saab aru, et investeerimine töötaja tervisesse toob hiljem kuhjaga tagasi. Motivaatoreid on muidugi erinevaid, aga kui näiteks tõsta töötajal kuupalka paarkümmend eurot, siis ei tekita see eriti emotsioone ning peale maksude mahaarvestamist ei jää sellest suurt järele ka. Kui tuuakse töö juurde aga massaažitool, jagub rõõmu kauemaks," räägib Massaažitoolid.ee müügi- ja turundusjuht Maia Voites.
Maia Voites toob välja, et enamike tööde puhul tekivad sundasendid, mis võivad varem või hiljem hakata erinevaid probleeme põhjustama. "Olgu see füüsiline töö või kontoritöö, kõigil tuleks varakult hakata ennetusega tegelema. Tagajärgedega tegelemine on juba märksa kulukam ja aeganõudvam," sõnab ta.
Ergonoomikale pannakse järjest rohkem rõhku ja popp on kõik tervisega seonduv. Tihti vajame massaaži kohe, kui tekivad pinged, aga aega oodata pole ja ringutusharjutustega enam valust jagu ei saa. Kuni ootame aega spetsialisti juurde võib probleem juba hulluks minna. Ka töövõimekus langeb oluliselt olles pingeseisundis. "Üks hea võimalus ongi rentida massaažitool leevendamaks sundasenditest ja korduvatest liigutustest tulenevaid lihaspingeid. Massaažitool ootab alati töötajat ja seeläbi hoiame kokku nii aega kui raha. Istuva töö tasakaalustamiseks on oluline muidugi liikuda ja käia trennis, aga kangete lihaste ja liigestega ei pruugi see meeldiv ja turvaline olla," räägib Voites.
Kaasaegsete massaažitoolide arendusel osalevad massöörid, füsioterapeudid koos inseneridega ning seega on toolide mõned programmid spetsiaalselt mõeldud kontoritöötajate vaevuste vähendamiseks. "Sellise programmi puhul leevendatakse sundasendeid ja põhirõhk ongi õlavööde, käed, jalad ja istmik – just need kohad, mis jäävad kangeks," selgitab Maia Voites.
"Järjest rohkem tööandjaid ja kollektiive leiab, et massaažitool on väga hea abimees kontorisse. Töötaja tervise eest hoolitsemine tasub tööandjal kuhjaga ära," annab Voites nõu.
Tööd saab teha ka massaažitoolis
Kui tööandja peaks kartma, et nüüd töötaja istubki kogu aeg massaažitoolis, ei ole seda põhjust arvata: päevas on massaažitoolis soovitatav massaaži nautida vaid 20 minutit.
"Enda tervise jaoks lihtsalt tuleb aega leida. Mina ise eelistan ummikus istumise asemel nautida mõnusat massaaži. Tihti võetakse massaaži ka enne tööpäeva algust või pärast tööpäeva," lausub Voites.
Veelgi enam, tegelikult on võimalik ka tööasju teha, ise massaažitoolis mõnuledes. "Meie kolleegidega arutame neid teemasid, mis ei vaja arvuti kasutamist, küll massaažitoolis. Saame niimoodi ühendada kasuliku ja meeldiva," sõnab Voites.
"Klientidelt olen kuulnud, et Skype-koosolekuid on väga mugav läbi viia ise massaaži nautides, aga see võiks siiski olla erand ja ennekõike lõdvestume siis, kui muud tegevused kõrvale jätame," ütleb Voites.
Peale massaaži on natuke uimane tunne, aga tegelikult parandab see tugevalt töövõimet. "Seal on programmid, mis annavad värskust ja ergutavad, meil on vähem pingeid, meie meeled on selged ja oleme paremas tujus,“ toob Voites välja. Naine toonitab, et kasu ei pruugi tulla paari kasutuskorraga, kuid pikemas perspektiivis avaldab töökohas asuv massaažitool igal juhul head mõju. "Kui immuunsüsteem on tugevam, ollakse vähem haiged,“ lisab Voites.
Massaažitool võiks olla eraldi nurgakeses
Kõige parem koht massaažitooli asupaigaks oleks eraldi ruum. Kuna selline võimalus puudub enamikel ettevõtetel, on sobiv ka mõni vaiksem nurgake. "Kõige paremad on hubased ruumid, kus inimene saab rahulikult olla ja end korraks välja lülitada,“ räägib Maia Voites.
Tema sõnul on mitmed nende kliendid ehitanud näiteks suitsuruumi asemele puhkeruumi ja sinna leitud koht just massaažitoolile.
Massaažitool toetab tervislikke eluviise, aga kindlasti ei tohiks jääda lootma ainult masina abile. Tõsisemate probleemide puhul tuleb kindlasti pöörduda spetsialistide poole.
"Hetkel on siiski veel palju tööandjad, kes ei ole kuulnud sellisest võimalusest või ei saa aru, miks on massaažitooli üldse vaja ning töötajad ei oska ehk küsidagi. Pensionipoliitikat arvestades tuleb meil töötada kõrgema eani ning seega peame mõtlema, kuidas kauem terve püsida ja millises töökeskkonnas suur osa oma elu veeta," räägib Voites.
Rentimise pluss ettevõttele on see, et kogu rendiperioodi jooksul tegeleb Massaažitoolide ettevõte võimalike tekkivate probleemidega ning soovi korral on mõne aja pärast võimalus valida jälle võimekam massaažitool, toob Voites välja.
Tihti arvatakse, et lisaks rendile tuleb veel tasuda erisoodustust aga massaažitooli rentimise pealt ei tule tasuda erisoodustust.
"On ka neid ettevõtteid, kes soovivad seadme endale soetada. Neile julgeme lubada massaažitooli elueaks nii 10 aastat,“ sõnab Voites.
Selleks, et veenduda, kas tegemist ikka on nii hea asjaga nagu räägitakse, soovitab ta alati tulla enne massaažitoole proovima – enamus, kes korra proovinud, hangib tooli koju või kontorisse.
"Seni oleme leidnud kõikidele kollektiividele just neile sobiva lahenduse," kinnitab Maia Voites lõpetuseks.


title: Haigekassa: Solidaarne süsteem tagab arstiabi kõigile

maintext:
Teine erinevus tavapärasest kodu- või liikluskindlustusest seisneb väljamaksetes – kogutud ühisest „kassast“ kompenseeritakse raviteenuseid mitte ainult neile, kes täna sissemakseid teevad, vaid tervishoiuteenused on tagatud ka neile, kes sotsiaalmaksu ei maksa – lapsed, pensionärid, kodus väikelapsi kasvatavad emad, töötud, rasedad. Selles seisnebki solidaarse ravikindlustuse tugevus – kellegi panus süsteemi ega ka juurdepääs vajaminevale abile ei sõltu vanusest, sissetulekust või terviseriskidest. Kaitse on tagatud kõigile võrdselt. Süsteemi panustavad need, kes ise vajavad kindlustuse väljamakseid ehk raviteenuseid suhteliselt vähe (tööealine täiskasvanud elanikkond), kuid kes toetavad maksetega oma lapsi, vanemaid ja vanavanemaid. Tänane tööealine elanikkond kasutab ise teenuseid ja ravimeid rohkem tõenäoliselt siis, kui ta enam süsteemi ei panusta.
Ravikindlustus sarnaneb oma olemuselt igale teisele kindlustusliigile. Kodu- või liikluskindlustuse puhul tasub inimene kindlustusmakseid, et õnnetuse korral oleks tagatud vajalik finantsiline tugi ootamatult tekkinud ning sageli märkimisväärselt suurte kulutuste katmiseks. Ravikindlustus toimib sarnaselt, kuid selle erinevusega, et inimese panus süsteemi ehk kindlustusmakse ei sõltu tema hinnatud terviseriskist, vaid palgatulult arvestatavast sotsiaalmaksust.
Eesti tervishoiusüsteemi toimivus ja jätkusuutlikkus on viimasel ajal saanud palju tähelepanu, arvamusi on vastakaid. Ravikindlustuse erinevate tahkude mõistmist ja solidaarse ravikindlustuse jätkusuutlikkust saab selgitada ühiskondlikke kokkulepete valguses.
Tänase seadusandluse kohaselt maksab iga kindlustatu ravikindlustuse eest ainult töötamise ajal 13% oma töötasust. Makseid teostab inimese eest tema tööandja. Ravikindlustusse tehtud sissemaksete eest tagab haigekassa kindlustuskaitse – haigestumise korral raviteenuste eest, retseptiravimite vajadusel nende kompenseerimise ette nähtud ulatuses, ajutise töövõimetuse korral rahalised väljamaksed jm.
Ravikindlustuse toimimiseks on hädavajalik määratleda teenuste osutajad ning teenustepakett
Et tagada kogutud vahendite sihipärane ja läbipaistev kasutus, on väga oluline kokku leppida, mida ravikindlustus katab ning kui suures ulatuses. Need põhimõtted on kehtestatud seaduste jt õigusaktidega. Neis on täpselt fikseeritud haigekassa poolt hüvitatavate teenuste ja soodusravimite loetelu ning nende hinnad, samuti rahaliste hüvitiste määrad ja nende maksmise põhimõtted. Teenuste loetelu ja hinnakirja alusel osutavad haiglad, perearstid jt patsientidele tervishoiuteenuseid ning nende arved edastatakse haigekassale. Tasumise eelduseks on leping haigekassa ja raviasutuse vahel. Ravi rahastamise lepingud loovad kindlustunde, et inimestele on tagatud tervishoiuteenuste kättesaadavus juhul kui ilmneb n-ö kindlustusjuhtum ehk tekib vajadus külastada arsti. Lepingud sõlmitakse kuni 5 aastaks ning rahalised mahud lepitakse kokku iga-aastaselt.
Kogu ühisoknna jaoks tervikuna, ning ka haigekassa seisukohast on väga oluline, et kõigil arstlikel erialadel on olemas kvaliteetset ravi tagavate meditsiinitöötajate, vajaliku tehnika ja teenuseosutamiseks vajalike ruumidega komplekteeritud raviasutused, kes muuhulgas võtavad vastutuse ööpäevaringse erakorralise abi tagamisel. Ilma selleta ei ole võimalik efektiivne, kvaliteetne tervishoid ning solidaarne ravikindlustus. Seega peab haigekassal olema strateegiliste partnerite võrk, kellega sõlmitavad ravi rahastamise lepingud tagavad kindlustatutele vajaliku kindlustuskaitse ehk tervishoiuteenuste kättesaadavuse.
Haigekassa eelarve peab tagama teenuste stabiilse kättesaadavuse
Nii nagu ka iga teise kindlustuse puhul, ei saa ka ravikindlustuses kindlustusandja mitte kunagi päris täpselt ette määrata ilmnevate kindlustusjuhtumite koguarvu ja seega ka välja makstavate kindlustushüvitiste kogumahtu. Kindlustuse eesmärk ongi määramatusega kaasnevate (finants)riskide mõju vähendamine kindlustatutele. On selge, et kindlustuse puhul ei saa tekkida olukorda, kus kindlustusettevõte ei ole suuteline täitma oma kohustusi olukorras, kus kindlustusjuhtumeid ilmnes oodatust rohkem. Haigekassa seisukohalt ongi selliste juhtumite tarvis moodustatud reservid.
Kindlustusperioodil ei ole paketi muutmine, näiteks hinnakirja muutmise teel, reeglina lubatav ega aktsepteeritav. Ravikindlustuses raskendaks selline lähenemine väga oluliselt raviprotsessi. Kindlustuspaketis on loomulikult võimalik teha jooksvaid muudatusi näiteks soodusravimite nimekirja regulaarse korrastamisega - halvendamata seejuures patsientide olukorda - ning ka ajutise töövõimatuse hüvitisi sätestavate reeglite muutmisega. Kuid kindlustuslepingu põhimõtete kohaselt ei ole võimalik jätta osa patsiente kindlustusperioodil lihtsalt ilma ambulatoorsetest soodusravimitest – see oleks ka otseses vastuolus patsientide võrdse kohtlemise põhimõtetega.
Ravikindlustuse vahendeid ei saa kasutada muudel eesmärkidel kui kindlustatute jaoks.
Ravikindlustuse vahendeid ei saa kasutada muudel eesmärkidel kui kindlustatute jaoks. Seetõttu on haigekassa reservide kasutamine eelarveliste kõikumiste korral võrreldav „dividendide maksmisega“ haigekassa kindlustatutele kui mittetulundusliku kindlustusseltsi osanikele. Et kasutada jaotamata tulemit efektiivseimalt ravikindlustatute hüvanguks, otsustab selle kasutusele võtmise vajaduse nõukogu, sealjuures kindlatel tingimustel – eelmiste perioodide jaotamata tulemit on lubatud kasutusele võtta kuni 30% ulatuses, kuid mitte rohkem kui 7% eelmisel kalendriaastal eelarves ettenähtud tervishoiuteenuste kuludest.
Solidaarne süsteem on elanikkonnale tõhusaim


title: Tallinna Tervishoiu Kõrgkool ootab noori Pärnu Haiglasse õeks õppima

maintext:
Teisipäeval, 1. novembril algab Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis talvine õppurite vastuvõtt. Lisaks tavapärastele õpperühmadele avatakse sel talvel koostöös Pärnu Haiglaga õe põhiõppe õpperühm ka Pärnus. Avalduste vastuvõtt toimub 1. novembrist-24. novembrini. Pärnu Haigla annab õe õppeks vajaliku sisustusega auditooriumi ja praktikumide ruumid, õppetöö läbiviimise ja korraldamise eest vastutab kõrgkool. Kogu õpe toimub samadel alustel ja mahus ning viiakse ellu kõrgkooli õppejõudude poolt nagu kõrgkooli põhistruktuuriüksustes - Tallinnas ja Kohtla-Järvel. Pärnu õpperühma võetakse sel talvel vastu 30 uut üliõpilast, õppetöö algab veebruaris 2017 ja kestab 3,5 aastat. Võimalus õppida kodule ja perele lähedal annab alust arvata, et õppekohad täituvad kiiresti. “Meil on ka eelnevalt kogemused Pärnu Haiglaga õe õppe ühiseks korraldamiseks,” ütles kõrgkooli õenduse õppetooli juhataja-lektor Kristi Puusepp. “Kolmel korral on haiglas läbi viidud õdede tasemeõpet. Esimene vastuvõtt õe 3,5-aastasele õppekavale toimus 2014. aasta suvel ja praeguseks on siis alustanud üliõpilased jõudnud juba kolmandale kursusele. Head õpitulemused ja koostöö haiglaga annavad kindluse uue õpperühma avamiseks Pärnus,” lisas Puusepp.
“Pärnu Haigla suurim soov on jätkuvalt pakkuda eelkõige Pärnumaa ja Lääne-Eesti noortele võimalust kodu lähedal kõrgharidus omandada. Vähemalt sama oluline on ka seeläbi Eesti tervishoiu- ja haridusvõrgustiku kandepinna laiendamine. Selline lähenemisviis toetab praktiliste ja teoreetiliste oskuste käsikäes omandamist ning on tulevastele tervishoiutöötajatele väga oluline,” ütles Pärnu Haigla õendusjuht Margit Seppik.
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool on üks kahest Eesti tervishoiu kõrgkoolist, mille missioon on koolitada innovaatiliselt ja kriitiliselt mõtlevaid tervisevaldkonna töötajaid. Kõrgkooli visioon on olla pidevalt arenev, siseriiklikult ja rahvusvaheliselt võrgustunud, kus sise- ja välispartneritega koostöös ning õppijaid kaasates lahendatakse aktuaalseid probleeme. Avalduste täitmine toimub läbi Sisseastumise Infosüsteemi (SAIS) 1. novembrist-24. novembrini. Kõrgkoolis kohapeal saab dokumente esitada 21. novembrist-24. novembrini.


title: INFOGRAAFIK: Kas sina tead, kui palju kurja teeb insult?

maintext:
Turismigrupp on Aafrikas safaril.
"Kuidas me öösel end kiskjate eest kaitsma peame?" küsib keegi mustanahaliselt saatjalt.
"Tuleb tõrvikuga käia," õpetab mees.
"Kas see tõesti aitab?"
"Oleneb sellest, kui kiiresti sa sellega käid…"


title: Millised harjumused teevad sõrmeküünte tervisele karuteene?

maintext:
Pelgalt uhkelt lakitud küüntest ei piisa selleks, et käed hoolitsetud välja näeksid. On terve rida harjumusi, mis teevad sõrmeküünte tervisele karuteene ning paraku rikuvad ka su käte väljanägemist.
· Küünte närimine. Paraku pole lapsed ainsad küüntenärijad, ka paljudel täiskasvanutel on see komme, kirjutab Today. Kui küüsi närida pikaajaliselt, muudavad need kuju ning küüntele võivad tekkida praod. Ka ei ole selline tegevus hügieeniline, sest küüne all oleva mustusega satuvad organismi kõikvõimalikud haigusetekitajad.
· Küünelaki nokkimine kahjustab küüneplaadi pealmist kihti ning küüned muutuvad nõrgaks.


title: Unearst: uue ärkamisajaga kohanemiseks võib minna neli-viis päeva

maintext:
Möödunud nädalavahetusel toimunud kellakeeramine tekitab probleeme ennekõike hommikuinimestel, kellel võivad kellakeeramise järgsel nädalal tekkida unehäired: uinumisraskused, katkendlik ja halva kvaliteediga uni. Mõnes uuringus on leitud, et kohanemiseks uue ärkamiseajaga võib minna 4-5 päeva Läinud nädalavahetusel keerati kella rohkem kui seitsmekümnes riigis – keskmine magaja võitis sellel korral tagasi kevadel kaotatud unetunni. Suveaja kehtestamist hakati laiaulatuslikult, eriti Euroopas ja Põhja-Ameerikas kasutama 1970ndatel aastatel energiakriisi pärast. Nüüd keeratakse kella pea kogu Euroopas, kuid näiteks Islandil mitte. Varem on üldine arvamus olnud, et inimesed kohanevad kellaaja järsu nihutamisega – tunni võrra ette või taha – üsna kergesti. Viimastel aastakümnetel on kellakeeramise mõju inimeste unele ja une kvaliteedile hakatud rohkem uurima. Unimedi Unekeskuse psühhiaater-unearst Juhan Kaldre selgitab, et uuringute järgi vajavad paljud inimesed kellakeeramisega kohanemiseks rohkem aega ning tagajärgedeks võivad olla liiklusõnnetuste sagenemine, õppimisvõime langus ning mitmed tervisehädad. Ka see on tänapäeval juba vaieldav, kas suveajale siirdumine enam olulist energiasäästu annab. Negatiivne mõju inimeste tervisele ja selle kaudsed tagajärjed võivad kellakeeramise võimaliku majandusliku kasu üles kaaluda.
Lõokestele raskem
Inimesed võivad olla nii hommiku- kui õhtutüüpi (hommiku- või õhtuvirged, nn lõokese või öökulli tüüpi). Inimese ööpäevase aktiivsuse mustrit nimetatakse kronotüübiks, mis sõltub suuresti meie geenidest, aga ka vanusest. Umbes pooled inimestest kuuluvad vahepealsesse gruppi ehk on keskmise kronotüübiga. Keskmise tüübiga inimesed taluvad kellakeeramist suhteliselt hästi või isegi probleemideta. Ülejäänud on hilise või varajase kronotüübiga inimesed, kes on kellakeeramisele rohkem tundlikud ning nemad taluvad nii kevadist kui ka sügisest kellakeeramist halvemini. Üldiselt tekitab sügisene kellakeeramine vähem probleeme, kuna inimene ”võidab” tunni. Tegelikult ei ole sellest võidetud tunnist mitte kõigile kasu. Hommikuinimestel võivad kellakeeramise järgsel nädalal tekkida unehäired: uinumisraskused, katkendlik ja halva kvaliteediga uni. Mõnes uuringus on leitud, et kohanemiseks uue ärkamiseajaga võib minna 4-5 päeva. Varasem unevõlg ja -probleemid võimenduvad Sõltumata kronotüübist tekitab kellakeeramine rohkem hädasid neile, kellel on juba varem unevõlg või unehäired. Need inimesed võivad järgmisel nädalal pärast kellakeeramist kannatada veelgi enam uinumisraskuste ning öiste ärkamiste all. Eriti haavatavad on kliinilises depressioonis inimesed. Ka vähem und vajavad või harjumuspäraselt vähem magavad inimesed taluvad mõlemat kellakeeramist halvemini.


title: Seitse põhjust, miks rinnad võivad valulikud olla

maintext:
Kui rinnad valutavad, häirib see igapäevaelu. Õnneks pole paanikaks põhjust, sest kõige sagedamini on rindade valutamiseks põhjused, mis pole seotud mõne haigusega.
Pingutasid trenniga üle
Kui tegid kõvasti kätekõverdusi, siis ka see võib olla põhjus, miks rinnad ebamugavad või valulikud.
Oled raskusi tõstnud
Võibolla ei juhtunud see jõusaalis, kuid liigutasid hoopis kodus mööblit või tassisid raskeid puuoksi? Valu võibki tulla rinnalihastest, mis on ehk lialt koormust saanud. Abiks on valuvaigisti ja hoia rindu soojas.
Su rinnahoidja ei ole õiges suuruses
Vales suuruses rinnahoidja võib su rindadele päris palju jama korraldada. Kui rinnahoidja on liiga ümber ja korv liialt väike, siis surub see rinnad kokku. Kui rinnahoidja liiga suur, siis ei toeta see rindu piisavalt.
Spordirinnahoidja ei paku piisavalt tuge
Eriti oluline on see siis, kui sul on suuremad rinnad. On oluline sportides oma rindu kaitsta ja neile piisavalt tuge pakkuda. Kui rinnad niisama ringi hüppavad, sisi rebib see rinnakudet piisavalt, et hiljem tunnedki, kuidas rinnad valulikud on.
Sul on lopsakad ja "tihked" rinnad
Kui su rinnanäärme kude on tihke (fibrotsüstilised rinnanäärmed), siis ongi su rinnad õrnemad ja väga seotud menstruatsioonitsükliga.
Jood liiga palju kohvi
Kuigi kohvi ja tee ei mõjuta otseselt rindade valulikkust, siis mõned uuringud on näidanud, et kofeiini vähendades tunnevad naised leevendust ka rindades.


description: Möödunud nädalavahetusel toimusid kultuurikeskuses ja Disainimajakas Kuressaare Animapäevad, mida viisid juba neljandat aastat järjest ellu Nukufilmi Lastestuudio ja Kuressaare Ametikool. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Animapäevadel sai valmistada iseloomuga mereelukaid
Esmaspäev, 17. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ann Katarina Meri Esmaspäev, 17. oktoober 2016. Erik Alunurm avab põnevil lastele nukufilmide valmimise telgitaguseid. FOTO: Lauri Saluveer Möödunud nädalavahetusel toimusid kultuurikeskuses ja Disainimajakas Kuressaare Animapäevad, mida viisid juba neljandat aastat järjest ellu Nukufilmi Lastestuudio ja Kuressaare Ametikool.
Tegemist on töötube, näitusi, koolitusi ja ühiseid filmiseansse hõlmava üritusega, millest osavõtt on kõigile huvilistele tasuta.
Merekultuuriaastast inspireerituna oli tänavustel Animapäevadel esimest korda ka temaatika – meri ja selle kujutamine nukufilmides. Nii laste kui ka täiskasvanute töötoas sai meisterdada kõiksugu huvitavaid mereelukaid ning muuhulgas said töötoas osalenud kunsti- ja käsitööõpetajad proovida, kuidas valmivad keerulisemad nukud koos traadist skeleti, liha, naha ja iseloomuga.
Lõpuks pandi olendid ka ekraanil liikuma ning neid filme jagab Nukufilmi Lastestuudio YouTube’i ja Facebooki vahendusel.
Julgemad pääsesid ekraanile
“Mere kujutamine nukufilmides on alati olnud väga keeruline ülesanne,” tõdes üks Animapäevade korraldajatest, Eva Kristjuhan Nukufilmi Lastestuudiost. “Sellegipoolest on seda aga alati tehtud ning nii tuli meil mõte iga-aastaseks näituseks.”
Seekordne näitus “Mulje ja metafoor – meri Eesti animafilmides” kujutab kaadreid Eesti nukufilmidest, mis on toonud mere vaatajani kõikvõimalikel erinevatel viisidel: on see siis igasugustest kättejuhtuvatest materjalidest meisterdatud, paberi ja pliiatsi abil joonistatud või hoopis arvutis tehtud. Lisaks sellele on merel olnud filmides erinevaid rolle: teda on kujutatud nii keskkonna kui ka tegelase endana.
Mere kujutamisest tuli kõnelema ka filmimeister Heiki Luts, kelle 3D-töötuba oli puupüsti täis ja õhtu venis plaanitust isegi tund aega pikemaks. Luts rääkis 3D-reaalsuse loomisest ning seletas põhjalikult, kui palju erinevaid kihte võetakse selleks päris maailmast ja fotodelt ning kui palju luuakse arvutis. Lõpupoole said huvilised end rohelise ekraani abil ka ise filmi panna ja arvutis erinevaid osi kokku monteerida.
Filmiseanssidel vähe huvilisi
Ehkki Kristjuhani hinnangul täitusid töötoad kiirelt, ei osutunud filmiprogrammid millegipärast kaugeltki nii populaarseks. Külastajaid oli vähem kui eelmistel aastatel ning korraldaja sõnul võis põhjus olla selles, et filmiseansid kolisid tänavu ametikoolist kultuurikeskusesse.
“Mõtlesime, et vaatame, kuidas uus koht töötab – aga tundub, et nii hästi ei tööta,” sõnas Kristjuhan.
Korraldaja sõnul tuleb nüüd kokkuvõtted teha ja mõelda, kuidas järgmistel aastatel asja paremini läbi viia.
“Seekordsest üritusest nähtus, et lastel on asja vastu rohkem huvi kui täiskasvanutel – ehk suurendamegi siis lasteprogrammi osa ning ei piirne edaspidi ainult linnaga,” mõtiskles Kristjuhan.
Kuigi eelnevatel aastatel pole Animapäevadel kindlat temaatikat olnud, peab Kristjuhan heaks mõtteks ka järgnevatel aastatel millelegi konkreetsele keskenduda ja animafilme erinevatest aspektidest vaadata.
“Eelmistel kordadel on õpetajatele tehtud erinevaid motsioonikoolitusi ja lastele üldisemaid töötube. Nüüdsest võiks aga kindlasti jätkuda see, et igal aastal on erinev teema,” leidis naine. Tegemist on töötube, näitusi, koolitusi ja ühiseid filmiseansse hõlmava üritusega, millest osavõtt on kõigile huvilistele tasuta.Merekultuuriaastast inspireerituna oli tänavustel Animapäevadel esimest korda ka temaatika – meri ja selle kujutamine nukufilmides. Nii laste kui ka täiskasvanute töötoas sai meisterdada kõiksugu huvitavaid mereelukaid ning muuhulgas said töötoas osalenud kunsti- ja käsitööõpetajad proovida, kuidas valmivad keerulisemad nukud koos traadist skeleti, liha, naha ja iseloomuga.Lõpuks pandi olendid ka ekraanil liikuma ning neid filme jagab Nukufilmi Lastestuudio YouTube’i ja Facebooki vahendusel.“Mere kujutamine nukufilmides on alati olnud väga keeruline ülesanne,” tõdes üks Animapäevade korraldajatest, Eva Kristjuhan Nukufilmi Lastestuudiost. “Sellegipoolest on seda aga alati tehtud ning nii tuli meil mõte iga-aastaseks näituseks.”Seekordne näitus “Mulje ja metafoor – meri Eesti animafilmides” kujutab kaadreid Eesti nukufilmidest, mis on toonud mere vaatajani kõikvõimalikel erinevatel viisidel: on see siis igasugustest kättejuhtuvatest materjalidest meisterdatud, paberi ja pliiatsi abil joonistatud või hoopis arvutis tehtud. Lisaks sellele on merel olnud filmides erinevaid rolle: teda on kujutatud nii keskkonna kui ka tegelase endana.Mere kujutamisest tuli kõnelema ka filmimeister Heiki Luts, kelle 3D-töötuba oli puupüsti täis ja õhtu venis plaanitust isegi tund aega pikemaks. Luts rääkis 3D-reaalsuse loomisest ning seletas põhjalikult, kui palju erinevaid kihte võetakse selleks päris maailmast ja fotodelt ning kui palju luuakse arvutis. Lõpupoole said huvilised end rohelise ekraani abil ka ise filmi panna ja arvutis erinevaid osi kokku monteerida.Ehkki Kristjuhani hinnangul täitusid töötoad kiirelt, ei osutunud filmiprogrammid millegipärast kaugeltki nii populaarseks. Külastajaid oli vähem kui eelmistel aastatel ning korraldaja sõnul võis põhjus olla selles, et filmiseansid kolisid tänavu ametikoolist kultuurikeskusesse.“Mõtlesime, et vaatame, kuidas uus koht töötab – aga tundub, et nii hästi ei tööta,” sõnas Kristjuhan.Korraldaja sõnul tuleb nüüd kokkuvõtted teha ja mõelda, kuidas järgmistel aastatel asja paremini läbi viia.“Seekordsest üritusest nähtus, et lastel on asja vastu rohkem huvi kui täiskasvanutel – ehk suurendamegi siis lasteprogrammi osa ning ei piirne edaspidi ainult linnaga,” mõtiskles Kristjuhan.Kuigi eelnevatel aastatel pole Animapäevadel kindlat temaatikat olnud, peab Kristjuhan heaks mõtteks ka järgnevatel aastatel millelegi konkreetsele keskenduda ja animafilme erinevatest aspektidest vaadata.“Eelmistel kordadel on õpetajatele tehtud erinevaid motsioonikoolitusi ja lastele üldisemaid töötube. Nüüdsest võiks aga kindlasti jätkuda see, et igal aastal on erinev teema,” leidis naine.
Veel artikleid samast teemast »


description: Viimaste nädalate sündmused Keskerakonnas meenutavad kevadsuvel 22 aastat tagasi Rahvuslikus Koonderakonnas Isamaa toimunut, nn isamaasõda. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Arvamus
VOOTELE HANSENI KOMMENTAAR: Juhatuse mäss
Kolmapäev, 05. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Viimaste nädalate sündmused Keskerakonnas meenutavad kevadsuvel 22 aastat tagasi Rahvuslikus Koonderakonnas Isamaa toimunut, nn isamaasõda.
Tollal tegi erakonna juhatus pea üksmeelselt ettepaneku erakonna esimehele ja peaministrile Mart Laarile tagasi astuda. Ettepanekuga ühines suur osa riigikogu fraktsioonist, sh kõik erakonna liikmetest riigikogu komisjonide esimehed. Ka peasekretär Ivo Rull oli juhatusega solidaarne.
Laarile ustavaks jäi osa fraktsioonist ja mõned tegusad inimesed valimiskampaania aegsest meeskonnast (Tiit Arge ja Jaanus Reisner) ning tema käsutuses oli piisav ressurss tegemaks erakorralise üldkogu eelset kampaaniat osakondades.
Juhatus oli selles osas loium. Juhatuse vastuhakk lõppes üldkoguga. Erakonna liikmete enamus jäi esimehe taha ja valiti uus juhatus. Isamaa lõhenes ning moodustati Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond, valimisnimekirja nimeks 1995. aastal sai Parempoolsed.
Ma arvan, et ka Keskerakonnas on enamus liikmetest Edgar Savisaarega. Palju oleneb nende kongressi korraldusest. Kui seal on osakondade volinikud ja neid on mõõdukal arvul ning juhatus suudab teha head koostööd erakonna kohalike organisatsioonide eestseisjatega (st volinike valimist kontrollida), siis võib esimehele vastu hakanud juhatus ka võita. Taolise arengu korral jääb küsimuseks, mida teeb Savisaar edasi.
Tõenäolisem on, et peale jääb nõue laiapõhjalise kongressi korraldamiseks, kus võimalikult paljud erakonna liikmed saavad osaleda. Kes saab siis olla rahva hääle (demokraatia) vastu? Kongress valib uue, Savisaarele lojaalse juhatuse ja mässava juhatuse liikmed moodustavad uue erakonna või liituvad mõne olemasolevaga. Tegusate liikmete pereheitmine on Keskerakonna pikaajaline tava.
Ma arvan, et ka eelmisel kongressil esimehevalimisel saadud napp võit ei anna Savisaarele põhjust populaarsuses kahelda. Ka 1994. aasta sündmustele eelnenud Isamaa üldkogul sai valitud juhatus suure toetuse, mida ei olnud enam aga erakorralisel kogul.
Keskerakonna hea reiting pole enam ammu poliitika, vaid usu küsimus. Autor: Vootele Hansen, kolumnist Kolmapäev, 05. oktoober 2016.Tollal tegi erakonna juhatus pea üksmeelselt ettepaneku erakonna esimehele ja peaministrile Mart Laarile tagasi astuda. Ettepanekuga ühines suur osa riigikogu fraktsioonist, sh kõik erakonna liikmetest riigikogu komisjonide esimehed. Ka peasekretär Ivo Rull oli juhatusega solidaarne.Laarile ustavaks jäi osa fraktsioonist ja mõned tegusad inimesed valimiskampaania aegsest meeskonnast (Tiit Arge ja Jaanus Reisner) ning tema käsutuses oli piisav ressurss tegemaks erakorralise üldkogu eelset kampaaniat osakondades.Juhatus oli selles osas loium. Juhatuse vastuhakk lõppes üldkoguga. Erakonna liikmete enamus jäi esimehe taha ja valiti uus juhatus. Isamaa lõhenes ning moodustati Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond, valimisnimekirja nimeks 1995. aastal sai Parempoolsed.Ma arvan, et ka Keskerakonnas on enamus liikmetest Edgar Savisaarega. Palju oleneb nende kongressi korraldusest. Kui seal on osakondade volinikud ja neid on mõõdukal arvul ning juhatus suudab teha head koostööd erakonna kohalike organisatsioonide eestseisjatega (st volinike valimist kontrollida), siis võib esimehele vastu hakanud juhatus ka võita. Taolise arengu korral jääb küsimuseks, mida teeb Savisaar edasi.Tõenäolisem on, et peale jääb nõue laiapõhjalise kongressi korraldamiseks, kus võimalikult paljud erakonna liikmed saavad osaleda. Kes saab siis olla rahva hääle (demokraatia) vastu? Kongress valib uue, Savisaarele lojaalse juhatuse ja mässava juhatuse liikmed moodustavad uue erakonna või liituvad mõne olemasolevaga. Tegusate liikmete pereheitmine on Keskerakonna pikaajaline tava.Ma arvan, et ka eelmisel kongressil esimehevalimisel saadud napp võit ei anna Savisaarele põhjust populaarsuses kahelda. Ka 1994. aasta sündmustele eelnenud Isamaa üldkogul sai valitud juhatus suure toetuse, mida ei olnud enam aga erakorralisel kogul.Keskerakonna hea reiting pole enam ammu poliitika, vaid usu küsimus.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kestab rahvusvaheline fotokonkurss “Hiite kuvavõistlus 2016”, kuhu oodatakse fotosid nii hiitest kui ka teistest looduslikest pühapaikadest. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kestab looduslike pühapaikade fotokonkurss
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Kestab rahvusvaheline fotokonkurss “Hiite kuvavõistlus 2016”, kuhu oodatakse fotosid nii hiitest kui ka teistest looduslikest pühapaikadest.
Rahvusvahelise looduskaitse liidu (IUCN) hinnangul on looduslikud pühapaigad inimkonna ning ka Eesti vanimad looduskaitsealad.
Eestis on teada ligikaudu 800 suuremat maa-ala hõlmavat hiiepaika, mitu tuhat püha kivi, puud ja allikat ning sadu ristipuid. Pühapaiku leidub kõikides maakondades ja kihelkondades ning paljudes külades. Fotosid saab võistlusele saata kuni 31. oktoobrini .
Tänavu üheksandat korda toimuva rahvusvahelise võistluse peaauhind on 1000 eurot, hõimurahvaste auhind 300 eurot ja kuni 16-aastaste auhind 200 eurot, lisaks jagatakse hulk eriauhindu. Võitjaid autasustatakse 3. detsembril Tartus ERM-i uue hoone konverentsisaalis.
Möödunud aastal võitis hiite kuvavõistluse noorte kategooria peaauhinna 8. klassi õpilane Brigitte Mihkelson, saarte eriauhinna sai 6. klassi õpilane Leo Kuris. Mõlemad Valjala põhikoolist. Rahvusvahelise looduskaitse liidu (IUCN) hinnangul on looduslikud pühapaigad inimkonna ning ka Eesti vanimad looduskaitsealad.Eestis on teada ligikaudu 800 suuremat maa-ala hõlmavat hiiepaika, mitu tuhat püha kivi, puud ja allikat ning sadu ristipuid. Pühapaiku leidub kõikides maakondades ja kihelkondades ning paljudes külades. Fotosid saab võistlusele saata kuni 31. oktoobrini .Tänavu üheksandat korda toimuva rahvusvahelise võistluse peaauhind on 1000 eurot, hõimurahvaste auhind 300 eurot ja kuni 16-aastaste auhind 200 eurot, lisaks jagatakse hulk eriauhindu. Võitjaid autasustatakse 3. detsembril Tartus ERM-i uue hoone konverentsisaalis.Möödunud aastal võitis hiite kuvavõistluse noorte kategooria peaauhinna 8. klassi õpilane Brigitte Mihkelson, saarte eriauhinna sai 6. klassi õpilane Leo Kuris. Mõlemad Valjala põhikoolist.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile kell 14.30 sai häirekeskus teate, et Saaremaal Lääne-Saare vallas Upal asuvas Kuressaare ametikooli õppehoones on paks toss ja inimesed on õppehoonest väljas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Upal põles õppehoone

maintext:
Uudised
Upal põles õppehoone
Reede, 28. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Reede, 28. oktoober 2016. Põlengul läks päästjate abi vaja vaid ruumi ventileerimisel. FOTO: Valmar Voolaid Eile kell 14.30 sai häirekeskus teate, et Saaremaal Lääne-Saare vallas Upal asuvas Kuressaare ametikooli õppehoones on paks toss ja inimesed on õppehoonest väljas.
“Kui päästjad kohale jõudsid, oli tulekahju õpetajate poolt juba lokaliseeritud. Piir oli peal, ohtu enam ei olnud ja päästjatel oli vaid ventileerimise töö,” tõdes Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.
Kahjustada said esialgsetel andmetel vaid töölaud ja ventilaator. Põlengu põhjust päästjad öelda ei osanud. Keegi õnnetuses viga ei saanud.
Kuressaare ametikoolist ei õnnestunud eile kommentaare saada. Päästjate sõnul ehitati põlenud õppetöökojas laevu. “Kui päästjad kohale jõudsid, oli tulekahju õpetajate poolt juba lokaliseeritud. Piir oli peal, ohtu enam ei olnud ja päästjatel oli vaid ventileerimise töö,” tõdes Lääne päästekeskuse kommunikatsioonijuht Kristi Kais.Kahjustada said esialgsetel andmetel vaid töölaud ja ventilaator. Põlengu põhjust päästjad öelda ei osanud. Keegi õnnetuses viga ei saanud.Kuressaare ametikoolist ei õnnestunud eile kommentaare saada. Päästjate sõnul ehitati põlenud õppetöökojas laevu.
Veel artikleid samast teemast »


description: 16. augustil alanud Tallinna tänava ehitustööd on jõudmas lõpusirgele. Esimesed teelõigud plaanitakse järk-järgult liiklusele avada ning juba järgmisel nädalal on lootust liigelda Mooni ja Talli tänava vahelisel lõigul. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! Peatänava tööd lõpusirgel

maintext:
Uudised
UUS! Peatänava tööd lõpusirgel
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Reede, 14. oktoober 2016. Ringristmik on sarnane varem valminud Smuuli ringiga ja saab nii auto- kui kõnnitee osas ka korraliku valgustuse. FOTO: Valmar Voolaid 16. augustil alanud Tallinna tänava ehitustööd on jõudmas lõpusirgele. Esimesed teelõigud plaanitakse järk-järgult liiklusele avada ning juba järgmisel nädalal on lootust liigelda Mooni ja Talli tänava vahelisel lõigul.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »