description: Erkki Raasukese juhitud majanduse elavdamise töögrupp andis täna valitsusele üle seitse ettepanekut majanduse ergutamiseks.

title: Vaata Raasukese seitset ettepanekut majanduse elavdamiseks

maintext:
Aasta tagasi kutsus peaminister Taavi Rõivas kokku majanduse elavdamise töögrupi, kuhu kuuluvad Erkki Raasuke, Ardo Hansson, Ruth Oltjer, Margit Härma, Taavi Veskimägi, Urmas Varblane, Seth Lackmann, Rain Rannu, Maris Lauri ja Väino Kaldoja.
Täna andis töögrupp aastaga välja töötatud seitse ettepanekut valitsusele üle. Need on järgmised:
1. Rakendada Eesti tööturul kõik tööjõulised inimesed.
Prognooside põhjal väheneb Eesti elanikkond 2015–2020 aastatel 27 000 inimese ja sellele järgneval kümnendil 76 000 inimese võrra.
Pinge tööturul näitab töökäte vähesust ning tööjõumahuka majandusmudeli ammendumist. Palgakasv ületab tootlikkust ning tööpuuduse määr püsib madalal. Palgasurve jätkumine ähvardab meid konkurentsivõime kriisiga. Olukorra leevendamiseks peab üle vaatama majanduse sisemised tööjõuvarud. Paraku ei ole kasutamata puhvrit enam palju.
Kokkuvõtvalt – mitteaktiivse tööjõu arvelt oleks töögrupi hinnangul võimalik 10-aastases perspektiivis tuua aastas tööturule lisaks vähemalt 2000 töötajat aastas.
Nopped töögrupi ettepanekutest
Kõrvaldada noorte töötamist takistavad ajapiirangud.
Parandada vanemapuhkusel olijate tööturule naasmise stiimuleid.
Kõrvaldada piirangud, mis tõstavad ettevõtete jaoks ületunnitöö maksumust.
Suurendada pensionäride töötamise motivatsiooni, sh maksukoormuse vähendamise kaudu.
Vaadata üle tööturu toimimine jagamismajanduse põhimõtetest lähtudes.
Luua seadusandlik raamistik personalirendi valdkonna reguleerimiseks.
Võimaldada ühel töötajal lihtsamini erinevate tööandjate juures lühiajaliselt töötada.
Luua ettevõtete mobiilsuse toetusmeede, mis aitaks ettevõtetel kolida suurema tööjõunappusega piirkonnast väiksema tööjõunappusega piirkonda, näiteks Ida-Virumaale.
Tasuta transport oluliste majanduskeskuste ja töötajate elukohtade vahel.
Laiendada oluliselt ümberõppe ja täienduskoolituse süsteemi kõigile vanusegruppidele, rakendada isetasuvuse põhimõtet.
2. Luua paremad tingimused välismaise oskustööjõu Eestisse tulekuks
Just talentide ja oskustöötajate pikaajaline sissevool on aidanud arenenud majandustel saavutada tänase heaolutaseme. Majandusarengu töögrupp jagab igati seisukohta, et rahvusvahelisel tööturul konkurentsis püsimiseks peab Eesti end turustama atraktiivse elamise ja töötamise kohana. Töögrupi hinnangul vajab Eesti majanduskasvu toetamiseks aktiivset töörändepoliitikat.
Noppeid töögrupi ettepanekutest
Töögrupp teeb ettepaneku seada uueks tööturu poliitika eesmärgiks hoida tööjõud stabiilsena.
Sisserände- ja talendipoliitika tuleb senisest enam majanduskasvu teenistusse rakendada.
Lubada praeguse taseme hoidmiseks tööturule aastas lisaks ca paar tuhat välistöötajat.
Luua e-töötaja kontseptsioon, mis võimaldab välistalente paremini leida.
Võimaldada personalirendi ettevõtetel e-töötaja süsteemi kaudu kaasata töötajaid välismaalt.
Lihtsustada tööloa andmise poliitikat ja suurendada antavate töölubade arvu.
Kaasata tööturul rohkem Eestisse õppivaid välisüliõpilasi.
Kaasata välismaal elavad ja töötavad eestimaalased. Inimeste tagasipöördumist takistavad kulud viia miinimumini ja parandada info kättesaadavust.
Kõrvaldada välistalentide Eestisse tuleku ja siia pikemalt jäämise takistusi – mitmekordistada kohtade arvu ingliskeelsetes lasteaedades ja koolides, pakkudes neile sh tasuta haridust.
3. Muuta haridus- ja täiendusõppesüsteem paindlikumaks, tööturu vajadusi enam arvestavaks.
Üleminekul tööjõumahukalt majandusmudelilt kapitali- ja teadmismahukale suureneb järjest haridus-ja teadusasutuste roll majanduselus. Uutele töötajatele esitatavad nõudmised suurenevad. Kutse- ja kõrgkoolid peavad ette valmistama selliste teadmiste ja oskustega inimesi, kes suudavad kasutada ja mõista uue aja tehnoloogiaid ning oskama teha valikuid tehnoloogilise mitmekesisuse tingimustes.
Noppeid töögrupi ettepanekutest
Luua terviklik nägemus, millistel erialadel on Eestis vaja vähem tööjõudu ja millistel rohkem, et Eesti haridussüsteem saaks majanduskasvu paremini toetada.
Tugevdada õppekavade sidumist majanduse vajaduste ja tööjõuturu arenguga.
Suurendada märgatavalt loodus-, täppis- ja tehnika (LTT) erialade osakaalu kõrgkooli lõpetajate hulgas, tõhustades samal ajal tegevusi LTT erialade populariseerimiseks. Seada praeguse 25- protsendise lõpetajate osakaalu asemel eesmärgiks 35 protsenti.
Seada uueks eesmärgiks praeguse rohkem kui 500 infotehnoloogia valdkonna lõpetaja asemel rohkem kui 1500 lõpetajat aastas.
Suurendada Eesti atraktiivsust välistudengite hulgas täiendavate ingliskeelsete õppekavade ja -ainete arvu suurendamise kaudu.
Seada eesmärgiks, et kõik õpilased saavad esimese programmikoodi kirjutamise kogemuse algklassides.
4. Seada innovatsioon majanduskasvu vedajana ühiskonna olulisemate prioriteetide hulka.
Majanduskasvu seisukohalt on oluline, et Eesti teaduse ja hariduse ning majanduse vahel tekiksid tugevamad sidemed. Töögrupi hinnangul peab avalik sektor peab jätkama TA kulutuste suurendamist vähemalt 1 protsendini SKTst. Erasektor peab rohkem panustama TA tegevusse. Intellektuaalomandil põhinevate ärimudelite osakaal peab märkimisväärselt kasvama.
Noppeid töögrupi ettepanekutest
Vaja on selgemaid põhimõtteid ja eesmärke, mida riik soovib TA rahastamisega saavutada.
TA asutuste baasrahastamine tuleb panna senisest veelgi suuremasse sõltuvusse teadustegevuse edukusest Eesti majanduskasvu edendamisel, vähendades teadusartiklitele antud osakaalu.
Tugevdada TA ja haridusasutuste ning ettevõtete omavahelist koostööd läbi erinevate kanalite.
Rakendada rohkem ülikoolide teadmisi ja uurimisoskusi ettevõtete heaks.
Suurendada erialase tööpraktika tähtsust õppeprogrammi osana.
Avada teadus- ja arendustegevuse ning kõrghariduse valdkond enam väliskonkurentsile.
Liikuda e-kõrghariduse suunas, mis võimaldab rahvusvahelisi veebipõhiseid kursusi integreerida.
5. Seada majanduse digitaliseerimine eraldiseisvaks majanduspoliitika eesmärgiks.
Töögrupi hinnangul on üheks keskseks probleemiks ettevõtete juhtide ja omanike vähene teadlikkus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamise võimalustest ning piiratud motivatsioon teha tehnoloogiainvesteeringuid.
Töögrupp usub, et muutes tööstuse digitaliseerimise eraldiseisvaks majanduspoliitika eesmärgiks, panustades tööstusharuüleste probleemide lahendamisse, koostööplatvormi loomisse ning suunates olemasolevad nutika spetsialiseerumise meetmed enam tööstuse digitaliseerimisse, on võimalik töötleva tööstuse panust Eesti majanduskasvus suurendada ning selle sektori innovatsioonivõimekust tõsta.
Ettepanekud
Seada väike ja keskmiste ettevõtete (VKEde) digitaliseerimine peamiseks prioriteediks töötleva tööstuse rohelises raamatus.
Luua rahvusvaheline võrgustik töötleva tööstuse VKEde digitaliseerimiseks.
Töötada välja majanduse digitaliseerimise protsessi seire ja seada digitaliseerimisele eesmärgid.
Riik peab olema eestvedaja rollis koostööplatvormide loomisel, mis aitavad vähendada koordinatsiooniprobleeme majanduse digitaliseerimisel (vahendades tehnoloogilisi lahendusi (näiteks tarkvaraarendus) ja haridusteenuseid (näiteks juhtide koolitamine), elavdades teadmussiiret (parimate praktikate levitamine) ja pakkudes organisatsioonilisi lahendusi (ühistegevused)).
Luua eraldi meede, mille abil valitakse välja 10 tuleviku projekti töötleva tööstuse VKEde digitaliseerimise toetamiseks.
6. Parandada ärikeskkonda.
Eesti peab parandama oma konkurentsivõimet otseste välisinvesteeringute kaasamisel. Kasutamata potentsiaal on ka inimeste ettevõtlikkus ja riskijulgus, mida saab mõjutada ettevõtluse veelgi suurema väärtustamisega ühiskonnas.
Töögrupi arvates ei peaks maksusüsteem olema majanduskasvu debatis esikohal. Eesti maksusüsteem juba soosib majanduskasvu, kuid meil on mõned võimalused muuta oma maksusüsteemi kasvusõbralikumaks. Riikide maksusüsteemi kasutatakse järjest enam riikide rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamiseks ja parandamiseks. MATG seisukohalt on oluline distsiplineeritud eelarvepoliitika jätkamine, et ühiskonnas kinnistuks veelgi arusaam, et elada tuleb oma võimete piires.
Töögrupp tervitab nullbürokraatia algatust, mis seab eesmärgiks bürokraatia ja halduskoormuse vähendamise ning on määratud sellega alaliselt tegelema. Bürokraatia tõttu kaasnevad sageli täiendavad kulud kas ettevõtetele või majapidamistele ning seetõttu omab see otsest mõju majanduskasvule.
Ettepanekud
Viia ellu Team Estonia kontseptsioon, mis võimaldavad suunatud stiimulite ja erandite pakkumise kaudu suurendada Eesti atraktiivsust otseste välisinvesteeringute sihtkohana.
Lisada kõrgkoolide õppekavadesse müügi- ning ekspordikoolituse ained, suurendada oluliselt EASi ekspordispetsialistide ja ekspordimüügi koolituse pakkumist.
Edendada e-residentsuse programmi.
Säilitada Eesti praegune tulumaksusüsteem, lisades sellesse võimalus maksustada madalama maksumääraga regulaarsed dividendimaksed.
Jätkata seniseid samme ettevõtete maksukoormuse alandamisel, vajadusel kasutada selleks omandimaksude osakaalu suurendamist.
Alandada Eesti maksukoormust riigi funktsioonide vähendamise kaudu.
7. Parandada juhtimisoskust era- ja avalikus sektoris.
Töögrupi arvates on Eestis rakendatavad juhtimispraktikad ja hoiakud sageli võrreldavad sellega, mida Lääne-Euroopa kasutas paarkümmend aastat tagasi. See tähendab juhikeskset ja autoritaarsemat juhtimist, tagasihoidlikku kaasamist, vähest töötajate arendamist ja meeskonnatööd, nõrka strateegilist planeerimist ja ärianalüüsi vähest kasutamist otsuste tegemisel. Rohkem tänapäevaseid juhtimispraktikaid on võetud kasutusele välisomanikele kuuluvates ettevõtetes.
Riigile kuuluvad äriühingute majandamine peab paranema. Eesti riigil on osalus ligikaudu 30 äriühingus, millest valdavas osas on riik ainuomanik. Nendes äriühingutes töötab kokku üle 15 000 inimese ning sinna portfelli kuuluvad Eesti suurimad energeetika- ja logistikaettevõtted. Riigile kuuluvad äriühingud on panustanud viimastel aastatel oluliselt majanduskasvu aeglustumisse.
Ettepanekud


description: Kuigi Tallinna Sadama juhi Valdu Kalmu sõnul elavdaks riigiettevõtete börsile viimine kahtlemata siinset börsi, tasub enne selle sammu astumist ettevõtete tasandil läbi mõelda, milleks kaasatavat raha vaja on.

title: Tallinna Sadama juht: riigiettevõtete börsile viimisel peab olema selge,

maintext:
«See on kõigepealt omaniku küsimus ehk nö osalusküsimus,» märkis suuruselt kolmanda riigile kuuluva ettevõtte Tallinna Sadama juht Valdo Kalm, kommenteerimaks loodava valitsusliidu plaani viia mõned riigifirmad börsile. Sellega viitas Kalm sellele, et ennekõike lasub otsuse tegemine selles osas riigil endal ja seda juhtival valitsusel.
Küll aga juhtis ta tähelepanu mõnele olulisele nüansile, mis tuleks enne seda läbi mõelda. «Ettevõtte seisukohalt peab olema kõigepealt selge, milleks raha on vaja kaasata - et selleks oleks olemas mõni suurem projekt,» lausus Kalm. Tallinna Sadama puhul tõi ta sellesse suurusjärku jääva projektina välja Vanasadama ala arendusplaani.
«Teiseks, ütlen ausalt - olles ka ise börsiettevõttes töötanud -, et ma üldiselt suhtun positiivselt. See aitab ettevõtet veelgi läbipaistvamaks muuta juhtimise mõttes ja fokusseerib veelgi selgemalt,» jätkas Kalm.
Kolmandana tõi Tallinna Sadama juht välja, et ta mõistab seda, et riigil võib olla huvi elavada börsi. «Loomulikult börsi ettevõtted tutvustavad riiki. Kui oled noteeritud ka väljaspool Tallinna, kas Londonis või kuskil mujal, siis läbi selle saab riik oma ettevõtteid ja [majandus]keskkonda promoda. See ei ole väikesele riigile mitte väheoluline,» sõnas Kalm.
Ta lisas, et infrastruktuuri ettevõtte puhul ei olegi börsile mineku järel niivõrd oluline tohutu kasv, kui kas või see, et temast saab hea dividendimaksja. «Ka sellised ettevõtted sobivad põhimõtteliselt börsile,» märkis Kalm. Ta on seda meelt, et selles suhtes võiks mitu täna riigile kuuluvat ettevõtet börsile sobida. «Ka valmidus on nii mõnelgi riigiettevõttel,» lisas Kalm.
Mis puudutab Tallinna Sadama valmisolekut, ütles ettevõtte juht, et viimasel ajal on nad oma juhtimist ümber kujundanud ja kogu ettevõtet läbipaistvamaks teinud. «Kui asuda seda korralikult ette valmistama, siis see valmidus on kindlasti olemas,» kinnitas Kalm.
Samas on Tallinna Sadama juht erinevalt investeerimispankur Henrik Igastast - kes pakkus, et näiteks Eleringi puhul võiks kaaluda ka enamusosaluse börsile viimist - seda meelt, et riigiettevõtete börsile viimisel tuleks börsile viia siiski vaid vähemusosalus.
«Osad on strateegilised ettevõtted ja seal peab ikkagi väga ettevaatlik olema enam kui 50-protsendilise erastamise osas. Ma mõtleks enne üheksa korda,» märkis Kalm. Küll aga lisas ta, et seda tuleb iga ettevõtte puhul hinnata eraldi. «See on riigistrateegiline küsimus, mina oleks sellega tiba ettevaatlik,» sõnas Tallinna Sadama juht.
Loe lisaks:

fasttext_language: et


description: Elupindade hinnad tõusid 2016. aasta esimeses pooles Balti riikides kõige kiiremini Vilniuses, selgub Swedbanki Balti riikide kinnisvaraturu uuringust.

title: Kinnisvarahinnad tõusid Baltikumis kõige kiiremini Vilniuses

maintext:
Oktoobris müüdi Tallinnas 806 korterit, mis on 2,5 protsenti enam kui septembris ning 8,2 protsenti rohkem kui mullu samal ajal, selgub kinnisvarafirma 1Partner Kinnisvara maa-ameti statistika põhjal tehtud analüüsist.
Otse: erikomisjon peab avaliku istungi riigi kinnisvarareformist
Parlamendi riigieelarve kontrolli erikomisjon arutab täna kell 13 avalikul istungil riigikontrolli aruannet «Riigi tegevus riigi kinnisvara haldamise tsentraliseerimisel». Arutelu saab otsepildis jälgida Postimees.ee vahendusel.
Riigikontroll: valitsuse suutmatus on viinud riigi kinnisvarareformi läbikukkumiseni
Riigikontrolli hinnangul pole juba 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareform saavutanud olulisi eesmärke – riigi hoonestatud kinnisvara valitsetakse jätkuvalt killustatult, kasutamine on ebatõhus ning riigile rahaliselt tarbetult koormav.
Kinnisvarafirma: üürikorteri tulumaksu peaks poole võrra alandama
1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri hinnangul on maksuseadus eraisikust üürileandja suhtes ebaõiglane ja 70 protsenti korteri üürileandjatest endiselt tulumaksu tasumata, mistõttu võiks maksu alandada poole võrra.
LHV keskendub kodulaenu pakkumisel Tallinnale ja Tartule
LHV keskendub esmaspäevast käivitunud kodulaenu puhul eelkõige Tallinnas ja Tartus või nende linnade lähiümbruses olevale kinnisvarale, ent vajadusel võib finantseerida laenu ka muudes piirkondades.
Endover Kinnisvara: kinnisvaraturgu hoiab tasakaalus palgakasv
Eestis arendatakse küll palju uut kinnisvara, ent kõik pakutav ostetakse ka ära, nõudluse ja pakkumise tasakaalu taga on muuhulgas kiire palgakasv ning amortiseeruv elamufond, ütles Endover Kinnisvara juhatuse liige Robert Laud.
Endover leidis kullaaugu
Juba praegu Eestis kõige enam kortereid pakkuv Endover Kinnisvara plaanib seda arvu rohkem kui kahekordistada, ehitades Lasnamäe kaugeimas otsas asuvasse Mereakadeemia tondilossi 2017. aasta lõpuks ligi 300 uut korterit.


authors:
Adele Johanson
Kristjan Teedema

description: Eestimaa piimatootjate ühistu juhatuse liige Vassili Padumäe märkis, et otsus jagada piimatootjatele ja seakasvatajatele  15 miljonit kriisiabi uuel aastal on väga teretulnud. Oluline on, et abi jaotataks õiglaselt.

title: Piimakarjakasvataja: kriisiabi peaks jaotama õiglaselt

maintext:
«Piim on ühesugune toode, ja oluline on, et kõik saaksid. Ei ole mõtet põllumehi gruppidesse jagada, et näiteks väike kari saab ja suurkari mitte,» märkis ta.
Tulevane maaeluminister Martin Repinski kavatseb põllumeestele maksta kriisiabi 15 miljonit eurot järgmise aasta alguses. Varasema kava kohaselt oli kriisiabi ette nähtud 4,6 miljonit eurot.
Lisaks plaanib Repinski luua agentuuri põllumajandustoodete ekspordi hoogustamiseks.
Padumäe sõnul on see väga teretulnud idee. «Täna on toodetavad kogused niivõrd väikesed, et põllumees ei saa iseseisvalt endale ekspordivõimalusi otsida. Seal on ka riikidevahelised lepped, mida ka ühistu ei saa ajada. Ministeeriumi poolt on ikka abi vaja. See on väga õige asi,» kommenteeris Padumäe.


description: Balti Manufaktuuri alale ehitatav filmilinnak sai Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt rahastuse ühe miljoni euro ulatuses. Lisaks EASi toetusele plaanitakse raha kaasata investoritelt.

title: EAS tegi Tallinnasse ehitatavasse filmilinnakusse miljoniinvesteeringu

maintext:
Eesti filmitootjate pikaajalisem eesmärk on tänu uuele filmilinnakule tuua Eestisse 10-15 välismaist produktsiooni aastas. Filmilinnak valmib 2018. aasta lõpuks.
Tallinn Film Wonderlandi tegevjuhi Liina Maria Lepiku meelest tuleks filmitööstust Eestis käsitleda üha kasvava majandusharuna.
«Oleme kindlad, et EASi investeering filmilinnakusse tasub end ära. Kaasnevate teenuste hulk, mida filmimisel tarbitakse on suur. Iga Eestisse toodud välismaine filmiproduktsioon tähendab ka siinsete teenuste tarbimist,» sõnas Lepik.
«Näiteks 2011. aastal Eestis toodetud Norra filmi «Kuradisaare kuningas» 6,9 miljoni eurosest kogueelarvest kulutati Eesti majandusse 1,3 miljonit eurot,» lisas Lepik.
Loodavasse filmilinnakusse luuakse Läänemere suurim stuudio, kus saab aastaringselt filmida nii kodumaiseid kui ka välismaiseid filme, telesarju, reklaame ja ülekandeid. Filmisektori elavnemine ja välismaised filmiproduktsioonid toovad Eestisse ka suure hulga investeeringuid kaasnevatesse valdkondadesse. Eesti filmitootjate pikaajalisem eesmärk on tänu uuele filmilinnakule tuua Eestisse 10-15 välismaist produktsiooni aastas.
Filmiprodutsent Ivo Feldi sõnul on välismaiste filmiproduktsioonide huvi meie piirkonna vastu suur.
«Näiteks hiljuti ETVs linastunud BBCi sarja «Sõda ja rahu» enamus tegevusest filmiti Leedus, mis on elavdanud nii kohalikku turismi kui ka märgistanud Leedu filmimaana. Sarnaselt Leeduga on ka Eestis filmimise suur eelis hea hinna ja kvaliteedi suhe,» ütles Felt. «Täna pole me valmis selliseid produktsioone Eestisse tooma. Rajatava filmilinnakuga loome aga suurepärased võimalused taoliste filmide Eestis tootmiseks,» lisas Felt.
«Hetkel tegeleme aktiivselt hoone planeerimise ja hangeteks valmistumisega, samuti investorkapitali kaasamisega ning sobivate partnerite otsimisega selleks,» sõnas Lepik.
Filmilinnak koondab Eesti erinevad filmitööstuse teenusepakkujad läbi rendipindade büroo ja laoruumideks, et tagada koostöö ja võteteks vajalikud teenused. Lisaks on stuudiod sobilikud ka teleproduktsioonile ja ürituste korraldamiseks.
Ettevõtte Tallinn Film Wonderland osanikud on Allfilm, Taska Productions, Nafta Films, Stellar, Kinosaurus, Filmivabrik ja 17 filmitootjat ühendav MTÜ Eesti Filmitööstuse Klaster. Osaühing tegeleb nii filmilinnaku loomise kui ka selle hilisema opereerimisega.


description: Sillamäe Õlletehas OÜ omanik Sergei Kulkov müüb Sillamäel Ranna 7 asuvat õlletehase hoonet koos krundi ning kahe seal tegutseva ettevõttega kokku 1,7 miljoni euroga.

title: Omanik pani Sillamäe Õlletehase 1,7 miljoni euroga müüki

maintext:
«Omanik otsustas müüki panna. Ilmselt tahab natuke puhata rohkem,» ütles ettevõtte esindaja Julia Obuhhova BNS-ile. Tema sõnul töötab firmades praegu kaks müügiesindajat, kaks õllemeistrit, Obuhhova ise ning omanik Kulkov. Obuhhova sõnul otsustab selle, kas töötajad jäävad ka edasi firmadesse tööle, juba uus omanik.
Obuhhova sõnul on tehase toodangut varasemalt müüdud ka Soome, kuid hetkel toimub müük vaid Eestisse. Tehas toodab õllebrändi «München õlu». «Meil on klientide võrk Harjumaal ja Ida-Virumaal,» seisab müügikuulutuses.
«Sillamäe töötuspiirkonnas, väga hea juurdepääsuga paigas, müüa heas seisukorras töötuskinnisvara tegutsev ettevõte «Sillamäe Õlletehas» ja tegutsev ettevõte «Sillamäe Õllekoda»,» on kirjas müügikuulutuses.
«Praegu on pool kinnistut vaba, kasutame ühte poolt,» ütles Obuhhova. Tema sõnul on tehase pindala 1583 ruutmeetrit, krundi kogupindala on kuulutuse kohaselt 3172 ruutmeetrit.
Müügisoleva ettevõtte OÜ Sillamäe Õllekoda mullune käive oli 134 000 eurot ja kahjum 1844 eurot. Ettevõttes oli tööl üks inimene, kelle tööjõukulud moodustasid 22 000 eurot.
Tütarettevõtte OÜ Sillamäe Õlletehas mullune käive oli 293 000 eurot ja kasum 13 000 eurot. Majandusaastal oli ettevõttes keskmiselt kuus töötajat, kelle tööjõukulud olid kokku 65 000 eurot. 2014. aastal oli sama töötajate arvu juures tööjõukulude summa 112 000 eurot.


description: Kui Eestis on läbi aegade jäänud sigade arv 350 000 kuni 380 000 vahele, siis viimase pooleteise aastaga on sigade arv langenud 23 protsenti ehk 80 000 sea võrra ja see tähendab ühtlasi seda, et sealiha osas ei toida Eesti enam end ära. See on tõstnud turul oluliselt käest kätte liikuva sealiha osakaalu.

title: Lõuna-Eestis liigub järjest enam sealiha käest kätte, lihaturu pirukast tahavad osa ka lätlased

maintext:
«2015. aasta keskpaigani oli Eesti isevarustav veiselihas - mida toodeti rohkem, kui tarbiti -, sealihas - mida tarbiti enamvähem sama palju, kui tarbiti -, ja linnulihas on Eesti alati olnud kuskil 60 protsendi peal,» kirjeldas Atria Eesti lihatööstuse juht möödunud nädalal kohtumisel ajakirjanikega.
Olukorras aga, kus sigade arv Eestis on ligi neljandiku võrra vähenenud, ei jagu eestlaste ära toimiseks enam kohalikust lihast. «Oma liha jääb Eestis järjest väiksemaks ja kuna Eesti seakasvatajatel on tugevad piirangud, ollakse teises ja kolmandas tsoonis, siis suur osa sigade kauplemisest on liikunud käest-kätte,» rääkis Horm.
Siin all peab ta silmas 2015. aastal Eestit tabanud Aafrika sigade katku mõju seakasvatajatele, kus praktiliselt iga seakasvataja, kellel on õnnestunud kas katkust puutumata jääda või sellest välja tulla, on pannud tööle oma tapapunktid.
Seda aga, kuhu aga sigala kõrval tapetud sigade liha liigub, ei pruugi aga olla nii selge. «Kui te vaatate ringi, siis Tartus avatud Kvartali kaubanduskeskuses on kaks lihapoodi. Kes on Irus käinud, teab, et seal avati uus kaubanduskeskus, mis on pisike keskus, aga esimesel korrusel on kaks lihapoodi. Selliseid üksikuid lihapoode tekib nagu seeni pärast vihma,» kirjeldas Horm.
Samas nentis ta, et see on ka olukorras, kus sealiha eksport on saanud suure löögi, on see ka paratamatu. Eriti kasvab see trend 2015. aasta lõpust Lõuna-Eestis. «Seal käivad Lätist ettevõtjate juures bussid - ja ma ei räägi seal suitsusauna lihast -, vaid täiesti tavalisest sealihast,» nentis Atria Eesti juht.
Lihatööstuse müügidirektor Meelis Laande lisas, et ta teab näiteks, kuidas Karksi-Nuia kandis käib üks selline Läti tootja buss regulaarselt. «Ka meie müügiesindajad räägivad, et seal on selline käest kätte müük eriti suur,» märkis ta.
Laande kirjeldas ka vaatepilti suvest, kus ühes Tallinna kaubanduskeskusesse viias koridoris müüdi lihatooteid igasuguseid toiduohutusnõudeid ignoreerides. «Pasteedid olid sooja laua peal, naturaalsooles viinerid olid sooja laua peal,» kirjeldas Atria Eesti müügidirektor. Kuigi see võib tarbijale head uudist tähendada, pakub Olle Horm, et maksuamet ei pruugi selle üle väga õnnelik olla.
Kuigi maksuamet on viimasel aastal võtnud aktsiisimäärade tõusust tingitult teravamalt luubi alla piirikaubanduse just selles osas, mis puudutab alkoholi ja kütuse lubatud mahtude ületamist, ei ole senini nendeni kaebused käest kätte käivate lihatoodete ja nende müügi pealt maksmata jääda võivate maksude osas jõudnud.
«Meie poole ei ole ettevõtjad seni pöördunud seoses Lätist pärit väikelihatootjate kauplemise murega,» lausus maksu- ja tolliameti avalike suhete osakonna juht Rainer Laurits. Ta lisas, et võrreldes teiste sektoritega ei ole see valdkond ka neile kuidagi eriliselt seoses maksuriskidega silma hakanud.


authors:
Siiri Liiva
Margus Ansu

description: Postimees pöördus eile nii uues valitsuses rahandusministrina jätkava Sven Sesteri (IRL) kui ka majandus- ja taristuministri portfelli üle võtva Kadri Simsoni (Keskerakond) poole, et saada lähemaid selgitusi uue valitsuse maksu- ja majanduspoliitiliste otsuste kohta.

title: Postimees küsib, minister vastab: millised arvutused on uue valitsuse majandusotsuste taga?

maintext:
Kadri Simson ütles, et enne ametisse kinnitamist ta küsimustele ei vasta ning maksupoliitilistes küsimustes soovitas pöörduda Sven Sesteri poole. Rahandusministrina ka uue valitsuses koosseisus jätkav Sester oli küll jutukam, kuigi sisulistesse selgitustesse ei laskunud temagi.
Alljärgnevalt leiab Postimehe esitatud küsimused ja ministri vastused.
-Küsimus: Kas olete juba otsustanud, kust ja mis tingimustel laenu võetakse? Milliste investeeringute katteks laenu võtta plaanite? Kas siinjuures on arvestatud näiteks Tallinna-Tartu maantee või kõigi kolme põhimaantee neljarealiseks ehitamisega, kuulub siia alla ka Jaanus Karilaiu poolt välja pakutud Haapsalu raudtee, tänased suurprojektid Rail Baltic ja Tallinna-Helsingi tunnel või ka Tallinna Sadama Vanasadama ala väljaehitamine? Või olete arvestanud veel mõne riikliku investeeringuga, mida selles nimekirjas ei olnud?
Ministri vastus: Majanduse elavdamiseks on mitmeid võimalusi ja kevadel riigi eelarvestrateegia 2018-2021 raames täpsustame nii võimaliku laenu sihtotstarbe kui finantseerimisvõimalused. Kindlasti plaanime selle perioodi jooksul majandust elavdada, konkreetsed otsused tehakse aastal 2018.
-Küsimus: Uus valitsus on öelnud välja, et plaanib mitmed riigiosalusega ettevõtted börsile viia või täismahus erastada. Kui palju loodate hinnanguliselt nende tehingute pealt teenida?
Ministri vastus: Sooviga majandust elavdada ja pakkuda nii elanikele kui ka pensionifondidele paremaid investeerimistingimusi, soovime tõesti osa riigiettevõttetest börsile viia. Uue valitsusliidu nägemuses on viia Tallinna Sadamast 30 protsenti ja Eesti Energia taastuvenergia üksusest kuni 49 protsenti börsile. Enne börsile viimist teeme põhjaliku eeltöö, materjalide ettevalmistamise käigus selgub ka täpne tulu. Sellega ei ole praeguses maksumeetmete ja investeeringute tabelis ka arvestatud.
-Küsimus: Uue valitsusliidu reede õhtul avalikustatud eelarve katteallikate järgi loodab riik saada alates 2018. aastast nn pangamaksu näol iga-aastaselt riigieelarvesse 28 miljonit eurot. Kas saaksite lähemalt rääkida, mismoodi hakkab pankade maksustamine välja nägema ehk milliste arvutuste alusel on need summad kokku löödud?
Ministri vastus: Finantsasutuste maksustamise võimalusi on praegu kaalutud varade mahu põhjal, kuid täpsem analüüs ning eelnõu valmivad järgmisel aastal.
-Küsimus: Sama küsimus ka nn suhkrumaksu kohta. Kas olete juba paika pannud, mis saab olema selle täpne määr ja mida sellega maksustama hakatakse?
Ministri vastus: Suhkru või kunstmagusainega magustatud jookide maksu eesmärk on tarbimist hinnatõusu kaudu vähendada. Täpsed ettepanekud töötatakse välja eelnõu ettevalmistamise käigus, esialgsel hinnangul jääb mõju üle 20 miljoni euro aastas.
-Küsimus: Meile jäi silma ka selline kulurida nagu «e-Eesti võimestamine», millele on alates 2018. aastast plaanitud iga-aastaselt 10 miljoni euro eraldamist. Mida see täpselt tähendab? Mis tegevusi või asutusi on siin silmas peetud?
Ministri vastus: E-Eesti toetamise kava valmib järgmise aasta jooksul. Meie eesmärk on arendada edasi Eesti e-riigi võimalusi ja kasutada neid majanduse elavdamiseks.
-Küsimus: Mis on teie isiklik seisukoht selles osas, et kui pärast 2020. aastat lõpevad EL toetused, mismoodi peaks pärast seda riiklikul tasandil edasi toimetama?
Ministri vastus: ELi toetuste mahu vähenemisega (mitte lõppemisega) oleme pikalt arvestanud. Eelkõige on tähtis õigesti investeerida praeguse perioodi vahendid, mida tuleva aasta eelarvesse on plaanitud peaaegu üks miljard. Investeeringud peavad olema tasuvad ja tulevikku vaatavad.
Küsimuste koostamisel olid aluseks uue valitsuse reedel avalikustatud eelarve katteallikad, millega saab lähemalt tutvuda siin.


description: Merko Ehitus AS-i käive langes käesoleva aasta kolmandas kvartalis 0,9 protsenti 67,8 miljonile eurole, ettevõtte kasum vähenes 6,5 protsenti 2,9 miljonile eurole; üheksa kuu käive kahanes 6,1 protsenti 173,4 miljonile eurole ja kasum 16,1 protsenti 4,7 miljonile eurole.

title: Merko käive ja kasum vähenesid

maintext:
Üheksa kuu müügitulu on hoidnud tagasi suuremahuliste projektide planeeritust aeglasem käivitumine, teatas ettevõte börsile. Merko on üheksa kuuga müünud ligi 270 korterit ja käivitanud üle 280 uue korteri ehituse ning kinnisvaraarendus moodustab jätkuvalt veerandi kontserni müügituludest.
«Ühelt poolt on positiivne, et vaatamata Balti riikide ehitusturu langusele suutsime hoida kolmanda kvartali müügitulu mullusel tasemel. Samas jäävad üheksa kuu tulemused selgelt meie ootustele alla ning seda eelkõige tulenevalt asjaolust, et me pole suutnud realiseerida oma võrdlemisi tugeva ehituslepingute portfelli potentsiaali,» ütles Merko Ehitus juhatuse esimees Andres Trink.
«Mitme suure objekti ehituse ettevalmistus ja sellega seotud kooskõlastuste viibimised ei ole võimaldanud oodatud tempos ehitustööde käivitamist ning antud tööd nihkuvad järgmisesse aastasse. Samuti jääb ilmselt meie ootustele alla 2016. aasta korteriarenduse müügitulu, kuna kahe valminud korterelamu lõplikud vormistamised on veninud kohalikes ametiasutustes. Seetõttu nihkub neljandasse kvartalisse planeeritud eellepingutega müüdud korterite üleandmine ostjatele ja vastav osa müügitulust ilmselt järgmisesse aastasse ning mõjutab käesoleva aasta tulemit,» lisas ta.
«Baltikumi ehitusturgu iseloomustab jätkuvalt suhteliselt aktiivne elamuehitus, äärmiselt tihe hinnakonkurentsi uute äri-, tootmis- ja avalike hoonete hangetel ning infrastruktuuri objektide ehitushangete vähesus. Siiski on lähiaastatel oodata erinevaid suuremaid hankeid teedeehituses, kus me Eestis osaleme. Kontserni müügitulu on sel aastal ootuspäraselt kasvanud Eesti turul ning mõnevõrra langenud Lätis ja Leedus, kus meie ehitustellimuste varu aasta alguses oli madalam,» märkis Trink.
«Samas oleme Lätis saavutanud juhtivate peatöövõtjate seas tugeva positsiooni ja oleme enamikel suurematel hangetel konkurentsis. Leedus jätkame oma strateegiat keskenduda ehituses eelkõige välismaistele tellijatele ja oma korteriarendusprojektidele, kuhu oleme viimastel aastatel mitmeid investeeringuid teinud. Norras on meil fookuses projektijuhtimise süsteemi ülesehitamine eesmärgiga luua eeldused selleks, et jõuda järgnevatel aastatel suuremate peatöövõtu lepinguteni. Tervikuna jätkame oma strateegilise plaani täitmist,» rääkis Trink.
Merko kontserni kolmanda kvartali müügitulu oli 67,8 miljonit, puhaskasum 2,9 miljonit, kasum enne makse 3,0 miljonit ning ärikasum 3 miljonit eurot. 2016. aasta üheksa kuu müügitulu oli 173,4 miljonit, puhaskasum 4,7 miljonit, kasum enne makse 5,7 miljonit ning ärikasum 6,1 miljonit eurot.
«Meie hinnangul on Tallinna ja Vilniuse korteriturg jätkuvalt heas seisus, Riias ei ole turg aga veel saavutanud oodatud aktiivsust. Kolmanda kvartali lõpu seisuga oleme investeerinud uutesse arendusprojektidesse 39 miljonit eurot, mis vastab me pikaajalisele investeerimisplaanile. Tänavu oleme alustanud üle 280 uue korteri ehitust, millest suuremad on Tallinnas Noblessneri, Tartu maantee 52 teine etapp ja Paepargi projektid ning Riias Skanstes Parks,» rääkis Trink.
Üheksa kuuga müüs kontsern 268 korterit kogumaksumusega 31,7 miljonit ning kolmandas kvartalis 109 korterit kogumaksumusega 14,3 miljonit eurot, millele lisandus käibemaks. 2016. aasta üheksa kuuga on Merko käivitanud Baltikumis kokku 284 korteri ehituse.
Käesoleva aasta kolmandas kvartalis sõlmisid kontserni ettevõtted uusi ehituslepinguid kogumahus 31,5 miljonit eurot, sealhulgas Pärnu maantee 22 ärihoone projekteerimine ja ehitus Tallinnas ning neljast majast koosnev elamukompleks Jurmalas. Septembri lõpu seisuga oli kontserni teostamata tööde jääk 256,4 miljonit eurot.
Kolmandas kvartalis olid suuremad töösolevad objektid Eestis Maakri Kvartal, Mustamäe tee 3 büroohoone, Öpiku Maja, T1 kaubanduskeskus, Tallink Tennisekeskus, BAUHAUS Rocca al Mare kaubamaja, Lennujaama trammiliin, Viru-Jalaväepataljoni tehnikapargi hoonete ja rajatiste ning Tallinna ringtee Juuliku liiklussõlme ehitustööd.
Lätis olid suuremateks töösolevateks objektideks septembri lõpus valminud Riia lennujaama reisijate terminali teise etapi ja Magdalēna nami korteriarenduse ehitustööd, Leedus Kauno/Algirdo büroopindadega elamukompleks ja Narbuto 5 büroohoone.
AS Merko Ehitus hõlmab Eesti ehitusettevõtet AS Merko Ehitus Eesti, Läti turule keskendunud SIA-d Merks, Leedu turul tegutsevat UAB-d Merko Statyba ning kontserni kinnisvaraarenduse äriüksust koos kinnisvara omavate äriühingutega. 2015. aasta lõpu seisuga töötas kontsernis 791 inimest ning ettevõtte 2015. aasta müügitulu oli 251 miljonit eurot.


description: Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) tellitud erikontroll tuvastas Tallinna Sadama eelmise juhtkonna sõlmitud lepingute hulgas 10 majanduslikult mittepõhjendatut lepingut; ministeerium edastas materjalid kaitsepolitseisse ja prokuratuuri.

title: Ministeeriumi erikontroll tuvastas Tallinna Sadamas kümme põhjendamatut lepingut

maintext:
«Soovisime saada erapooletu põhjendatud hinnangu eelmise juhatuse poolt sõlmitud lepingute ja otsuste kohta ning Tallinna Sadama varasemate perioodide juhtimise kohta. KPMG audiitorbüroo tehtud audit hindas 29 kriminaaluurimisega seotud lepingut. Erikontrollis olid sees kõik Tallinna Sadama olulisemad ja suurema mõjuga otsused, sealhulgas ka praamihankega seonduv. Auditi tulemused edastame prokuratuuri ning kaitsepolitseiametisse, et erikontrolli tulemusi saaks kasutada käimasolevas uurimises,» ütles majandus- ja taristuminister Kristen Michal BNS-ile.
«Kokku vaatas audiitorbüroo ministeeriumi tellimusel tehtud erikontrolli käigus üle 29 lepingut, millest pidas majanduslikult mittepõhjendatuks või pigem mittepõhjendatuks kümmet. Audit leidis, et valdav osa auditi käigus vaadeldud ja eelmise juhtkonna poolt sõlmitud lepingutest oli tehtud ilma konkurssi korraldamata, mistõttu jäi selgusetuks, kuidas konkreetne lepingupartner valiti. See omakorda viis riskini, et leping võis olla majanduslikult põhjendamata ja ettevõttele kahjulik,» rääkis Tallinna Sadama nõukogu esimees Aare Tark.
«Lisaks leidis audiitor, et tehingute sõlmimisega seotud toimingud ja otsustusprotsess oli varem puudulikult dokumenteeritud või ei olnud arusaadav. Edasi selgitab käimasolev uurimine täpsemalt, kas ja kui palju tekitati Tallinna Sadamale majanduslikku kahju ning kes on olnud sellega seotud isikute ring. Peale uurimise lõppu saame omaltpoolt hinnata, kas mõni leping jäi katmata ning siis saame ka ise tsiviilhagi esitamist kaaluda,» märkis Tark.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium tellis aprillikuus 2016. aastal erikontrolli Tallinna Sadamas, et hinnata majanduslikult eelmise juhatuse tehtud äri- ja juhtimisotsuseid, mis olid sattunud kriminaalmenetluse alla.
Erikontrolli Tallinna Sadamas viis läbi audiitorettevõte KPMG. Erikontrolliks tehtud auditi maksumus oli käibemaksuta 67 300 eurot, audiitor valiti avalikul väljakuulutatud läbirääkimistega hankel ning töö ulatuse sõnastas ministeeriumi siseauditiosakond koostöös sadama uue juhtkonnaga.
Töö hõlmas kriminaalasjas kahtlustatavate ja Tallinna Sadama vahel viimase viie aasta jooksul, augustist 2010 kuni augustini 2015 sõlmitud lepingute ja tehingute majandusliku põhjendatuse hindamist. Hinnati eelkõige faktilisi ja finantslisi/majanduslikke asjaolusid ning lisaks tehti kuluanalüüs Tallinna Sadama sõlmitud Muuga konteinerterminali 17. kai rajamisega seotud lepingule. Tehingute majandusliku põhjendatuse hindamisel on põhikriteeriumiks tehingu maksumus: kas vastavat teenust/asja oleks AS Tallinna Sadam tehingu tegemisel saanud majanduslikult soodsamalt osta või kallimalt müüa.
Erikontrolli läbiviimisel ei olnud eesmärgiks hinnata teenuse/asja ostmise vajalikkust, tehinguni jõudmise õiguspärasuse protsessi ning kas ja millised oleks olnud alternatiivsed võimalused tehinguga saavutatavate äriühingu eesmärkide täitmiseks.
Juhul, kui tehingute aluseks olev leping oli sõlmitud enam kui viis aastat tagasi ning viimase viie aasta jooksul ei ole vastavas lepingus muudatusi tehtud, siis hinnati, kas lepingumuudatuste mittetegemine on olnud majanduslikult põhjendatud.
KPMG Baltics OÜ on ka varem Tallinna Sadamaga seotud tehinguid uurinud, kui sadama eelmine juhtkond tellis audiitorfirmalt eksperthinnangu seoses OÜ-ga Prevo Holding sõlmitud lepingutega. Toona soovitas KPMG Baltics kohtuvälise kompromisse sõlmimist ja Prevo Holdingule 2,8 miljoni euro tasumist, et vältida võimalikku negatiivset kohtulahendit ja sadamale üle 70 miljoni euro suuruse investeerimiskohustuse võtmist.
Tallinna Sadama nõukogu tutvus auditi järeldustega sel neljapäeval toimunud nõukogu väljasõiduistungil.
Kaitsepolitsei pidas Tallinna Sadama juhatuse endised liikmed Allan Kiili ja Ain Kaljuranna kinni möödunud aasta 26. augustil. Samal päeval peeti kinni ka kolm altkäemaksu andmises ja kolm selle vahendamises kahtlustatavat. Nemad pääsesid 28. augustiks kõik vabadusse. Hiljem on kahtlustuse saanud ka kaks Poola laevatehasega seotud isikut.
Riigiprokuratuuri kinnitusel käivitus kriminaalmenetlus Kiili ja Kaljuranna tegevuse uurimiseks küll 2015 aastal, kuid kogutud tõendid annavad alust arvata, et võimalikud korruptiivsed tehingud ulatuvad juba aastasse 2009.
Kahtlustuse keskne tehing on riigiprokuratuuri kinnitusel parvlaevahange ning uurimisandmetel tekitab kahtlusi laevade tellimine just Poolast.


description: Hiina investorid plaanivad üle 20 projekti elluviimist Venemaa Kaug-Ida piirkonnas ja Vladivostoki sadamas, koguinvesteeringu väärtuseks plaanitakse üle 3 miljardi dollari, teatas Venemaa Kaug-Ida arenguministeerium.

title: Hiina soovib investeerida 20 projekti Venemaa Kaug-Idas


description: Euroopa keskpank on uurimisele võtnud euroala erinevate riskitasemetega võlakirjade loomise plaani, kirjutab Bloomberg.

title: Küpsemas on euroala ühtsete võlakirjade idee

maintext:
Ühtse võlakirja ehk European Safety Bondi (ESB) idee käisid mainekad majandusteadlased Princetoni ülikooli professori Markus Brunnermeieri juhtimisel välja juba viis aastat tagasi. Seni on seda edasi-tagasi põrgatatud akadeemilistes ringkondades, hiljuti pälvis see aga ka poliitikakujundajate tähelepanu. Nimelt on selle kontseptsiooni uurimise alla võtnud Euroopa keskpangale alluv Euroopa süsteemsete riskide nõukogu ekspertpaneel. Eelmisel nädalal mainis Brunnermeieri ideed Harvardi ülikoolis esinedes ka Euroopa keskpanga nõukogu liige Benoit Coeure.
Mis on ESB ning kuidas see töötaks?
Mingile era- või avaliku sektori institutsioonile (näiteks Euroopa keskpank või ka Euroopa Stabiilsusmehhanism) antakse ülesanne osta euroala valitsuste võlakirju. Seejärel pakendaks see institutsioon ostetud võlakirjad nende riskitaseme järgi kaheks üle maailma müüki paisatavaks tooteks: väga turvalised võlakirjad ning vähem turvalised võlakirjad.
Süsteemi mõte seisneb selles, et investorid saaks osta 19 riiki esindava euroala kui terviku, mitte ainult mingi konkreetse liikmesriigi võlakirju. Teoorias võiks see aidata peatada protsessi, mille kohaselt esimeste hädamärkide puhul põgeneb kapital kõige turvalisematesse, näiteks Saksamaa võlakirjadesse. Samuti võiks see vähendada valitsuste fiskaalpoliitika ning kodumaiste pankade tervise omavahelist seotust.


description: Riigifirmade omandipoliitikat analüüsinud Eesti Energia nõukogu esimees Erkki Raasuke sõnul on vaidlused riigikogu liikmete kuulumise üle riigifirmade nõukogusse pigem väike probleem ja eelkõige tuleks keskenduda nimetamiskomitee loomisele.

title: Raasuke: riigikogu liikmete kuulumine nõukogudesse on pseudoprobleem

maintext:
Raasuke ütles BNS-ile, et tema ei tea ühtegi juhtumit, kus konkreetselt riigikogu liikmelisuse tõttu oleks riigi äriühingu käekäigule kuidagi kahju tehtud.
«Kuigi OECD ütleb, et aktiivsete poliitikute osalemine firmade nõukogudes pole hea tava, on see siiski riigikogu enda otsustada,» märkis ta.
«Kui parlament arvab, et uue ja läbipaistva staatusega parlamendi liikmete kuulumine nõukogudesse on oluline, siis see on nende õigus,» ütles ta. Küsimuse peale, kas tegemist ei ole sisuliselt taaskord otsitud JOKK-skeemiga, vastas Raasuke, et esmalt tuleb aru saada, missugune hakkaks uue nimetamise põhimõtte järgi olema riigikogu liikmete funktsioon.
Raasukese jaoks jääb parlamentaarse järelevalve teostamine veel liiga ähmaseks.
«Me peaksime defineerima, mis asi on parlamentaarne järelevalve ja mida riigikogulased nõukogudes ikkagi tegema hakkaksid. Seda pole veel defineeritud,» rääkis ta. Samas tõi Raasuke välja, et tegemist oleks väga unikaalse lähenemisega, mida teistes riikides ei kohta.
Raasukese sõnul on riigikogu liikmete kuulumine ja nende määramine riigifirmade nõukogudesse aga väga väike osa suuremast probleemist.
«Praegune pikaajaline tagatubade kaudu liikmete määramine on meile põhjustanud kümnetes miljonites eurodes kahjusid.»
Milles seisneb siis põhiline probleem ja kuidas seda lahendada? Raasuke ütles, et kõige olulisem on nimetamiskomitee paika saada.
«See on peamine ja sellele tuleb rõhku panna. Kes hakkavad sinna kuuluma? Kas see asutus pikemas plaanis tööle hakkab?» märkis ta, lisades, et praegune protsessi kulg on olnud pigem lubav.
Valitsus ei jõudnud neljapäevasel kabinetinõupidamisele üksmeelel riigikogu liikmete riigiettevõtete nõukogudesse kuulumise küsimuses. Valitsuse laual on ettepanek, mille esitas peaministri palvel riigisekretär Heiki Loot. Ettepaneku sisu on, et riigiettevõtete nõukogudesse hakkaks edaspidi riigikogu liikmeid valima ja määrama parlamendi komisjon.
Rahandusministri kokku kutsutud ekspertrühm jõudis tänavu veebruaris järeldusele, et riik peaks riigifirmade nõukogude liikmete leidmiseks asutama sõltumatu komitee ehk nimetamiskomitee, mis määraks ametisse kompetentseid inimesi, lisaks tuleks luua kõikide riigifirmade osalusi koondav valitsemisüksus.


description: Eesti ettevõtlike naiste assotsiatsioon andis ajaloomuuseumi suurgildi hoones peetaval sünnipäevatseremoonial välja selleaastase aasta naise tiitli pikalt kohtunikuna töötanud ja täna põllumajandusega tegelevale Helve Särgavale.

title: Ettevõtlikud naised valisid Helve Särgava aasta naiseks

maintext:
Aasta naise auhinna pälvis tänavu kauaaegne Harju maakohtu juht Helve Särgava, vahendab ERRi uudisteportaal saadet «Aktuaalne kaamera». Sel aastal kohtunikuametist pensionile läinud ja põllumajandusse suundunud Särgava pälvis tunnustuse selle eest, et ta on elukestva õppe suurepärane eeskuju.
Aasta noore naisettevõtja tiitliga pärjati aga MTÜ Naisinvestorite Klubi asutaja Kristi Saare. Tema paistis silma oma panusega finantsharidusse ning samuti sellega, et innustab naisi saavutama investeerimise abil finantsvabadust.
Vaata lähemalt ERRi videost.


description: Majandusministeeriumi kinnitusel saab mõne nädala jooksul selgeks esialgne trahvisumma, mille Tallinna Sadam peab tasuma riigile selle eest, et uued parvlaevad ei jõudnud õigeks ajaks liinile.

title: Tallinna Sadama esimene trahv selgub

maintext:
Riigiga sõlmitud lepingu järgi pidid oktoobrist mandri ja suursaarte vahel sõitma hakkama uued parvlaevad, kuid Poola ja Türgi laevatehased ei suutnud neid õigeks ajaks valmis ehitada, mistõttu pidi Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad rentima parvlaevad seniselt vedajalt, kirjutab ERRi uudisteportaal.
Kuna leping nägi ette, et oktoobrist peavad reisijaid teenindama uued laevad, peab Tallinna Sadam maksma riigile trahvi. Summa pole veel teada ning see selgub ilmselt mitmes osas.
Ministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja Rasmus Ruuda selgitas, et esialgu tuleb trahv selle eest, milline oli olukord 1. oktoobri seisuga: «Täna hindab ministeerium trahvi suurust ja on TS Laevu teavitanud, et me trahvi teeme.»
Loe lähemalt ERRi uudisteportaalist.


authors:
Karel Reisenbuk
Peeter Langovits

description: Tallinna-Helsingi tunneli suure entusiastina toetab investeerimisfirma Trigon juht Joakim Helenius turundusmagnaadi Peter Vesterbacka ideed juba lähiaastail tunnelit ehitama hakata.

title: Joakim Helenius: tunnel Helsingisse on mõttekam kui Tallinna-Tartu maantee

maintext:
Heleniuse hinnagul on kogu see projekt puhtalt poliitilise tahte taga. «Kui poliitiline tahe on olemas, siis on selle ehitamine kindlasti ka lähiaastatel tõenäoline,» ütles ta.
«Ma tõepoolest siiralt usun sellesse tunnelisse. Ma usun, et see tunnel loob kaksiklinna ning see omab tohutut majanduslikku kasu. Täpselt niisamuti, nagu see on Kopenhaageni ja Malmö vahel (Öresundi sild Taani ja Rootsi vahel – toim),» selgitas Helenius.
Tema sõnul võib tunneli mõju jagada kaheks, millest kõige tähtsam on selle projekti pikaajaline mõju. Heleniuse sõnul muudab see väga lihtsaks Soome firmadel ja ettevõtjatel oma äriga Eestisse tulla. «Tulla keskkonda, kus ettevõtete maksustamine on soodsam kui Soomes, üksikisiku tulumaks on ettevõtjatele ja äridele soodsam kui Soomes. Üleüldiselt on elamine ja firma juhtimine Eestis odavam kui Helsingis,» leidis ta.
Heleniuse arvates tooksid väga paljud Soome firmad oma ärid Eestisse üle ning ühtlasi teeks see lihtsamaks ka soomlaste töötamise Tallinnas, kui seda peaks vaja olema. «Kahes linnas korraga töötada ja elada ei ole ju võimalik,» selgitas Eesti üks edukamaid ettevõtjaid.
Tema sõnul tõstaks see drastiliselt Tallinna elustandardit. «See on tohutu päästik majanduskasvule ning pikas perspektiivis on tunnelil väga suur positiivne mõju nii Tallinna, Helsingi kui ka kogu Eesti majandusele. Ma usun, et see kaotaks ka vajaduse eestlastel Soome tööle minna ning selle asemel võib tekkida olukord, kus hoopis soomlased hakkavad üha enam kolima tööle Tallinnasse ja Eestisse,» selgitas Helenius.
Lühikeses perspektiivis on Heleniuse sõnul tunneli mõju samasugune nagu iga suure infrastruktuuri ehitamisel, luues endaga palju uusi töökohti. «Minu arust tundub miljon korda mõttekam panna Eestil raha Tallinna-Helsingi tunnelisse, kui ehitada näiteks Tallinna-Tartu maanteed. Kui maantee lõpuks valmis saab, on selle mõju majandusele üliväike – tunnelil seevastu väga suur,» leidis ärimees.
Et projekt toimiks on ettevõtja sõnul vaja väga tugevat koostööd Eesti, Soome ja Euroopa liidu vahel. «Kindlasti peab Soome poolt tulema märkimisväärne investeering ning ega Eestigi ei pääse, aga mul on tunne, et eestlased ehmuvad tihti selle maksumuse suuruse peale. Samas kui Eesti seda teistega jagaks, oleks see ju väga palju väiksem,» rääkis ta.
Angrybirdsi brändilooja Peter Vesterbacka plaan meelitada tunnelit ehitama Hiina investorid, pole Heleniuse sõnul kaugeltki halb plaan, kuid tema hinnangul oleks see siiski pisut keeruline. «Kui hiinlased on nõus siia raha pumpama, siis see oleks lausa fantastiline. Samas ei ole Hiina muidugi lahendus igale probleemile, sest ega nemad ka igasse maailma taristusse suuri summasid lihtsalt niisama panema ei hakka. Kindlasti ei ole see halb idee, aga eks sellel on oma plussid ja miinused, mida tuleb korralikult kaaluda,» selgitas Helenius.
Heleniuse arvates peaks Eesti uus valitsus kindlasti selle projekti tõsisemalt ette võtma. «Meil on täna Eestis hulk poliitikuid, kes moodustavad uut koalitsiooni. Me kuuleme ilusat juttu, kuidas tahetakse majandus kiirelt kasvama panna, tulla stagnatsioonist välja, olla loovad ja innovaatilised. Aga jumal hoidku – see tunnel on midagi, mis muudaks dramaatiliselt Eesti majanduslikke väljavaateid ning tõstaks elatustaseme Euroopa tasemele. Poliitikud peaksid tõsiselt sellest rääkima hakkama kui ühest peaprojektist,» kommenteeris Helenius. Ettevõtja sõnul ei olemas ühtegi teist sellist projekti mille positiivset majanduslikku mõju saaks võrrelda tunneliga Tallinna ja Helsingi vahel.


authors:
Afp Bns
Boris Roessler Afp

description: Saksa pilootide ametiühing kuulutas kolmapäevaks välja uue streigi seoses palgatüliga.

title: Lufthansa piloodid korraldavad kolmapäeval streigi


description: Esialgsetel andmetel suurenes Eesti sisemajanduse kogutoodang (SKT) 2016. aasta III kvartalis võrreldes eelmise aasta III kvartaliga 1,1 protsenti, teatab Statistikaamet.

title: Eesti majandus kasvas kolmandas kvartalis 1,1 protsenti

maintext:
Sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud SKT kasvas II kvartaliga võrreldes 0,2 protsenti ja 2015. aasta III kvartaliga võrreldes 1,3 protsenti.
Neto-tootemaksud mõjutasid SKT reaalkasvu positiivselt. Kuigi jooksevhindades vähenes alkoholiaktsiiside laekumine, suurenes eelmise aasta III kvartaliga võrreldes nii käibemaksu kui ka ülejäänud aktsiiside laekumine.
Pärast langust eelmises neljas kvartalis kasvas tööstussektoris loodud lisandväärtus üle 4 protsenti. Kõige kiirem oli kasv energiatootmises. Hinnamõjusid arvesse võttes suurenesid III kvartalis võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga nii kaupade välja- kui ka sissevedu. Enim mõjutas kaupade väljavedu elektroonika- ja elektrikaupade ekspordi suurenemine.


description: Ehkki pangandust on kindlasti vaja ka tulevikus, pole SEB Grupi kliendiandmete teenuste juht Harri Rantanen kindel, kas alles jäävad ka pangad. Tema sõnul on pangad seni olnud väga visad tehnoloogilisi muutusi kasutusele võtma, kuid viimastel kuudel on ta märganud muutust.

title: Pangandus jääb, aga pangad ei pruugi


description: LHV maaklerite sõnul ei kesta Donald Trumpi põhjustatud suuremad kõikumised finantsturgudel kaua ning investorid võiksid praeguses olukorras näha pigem võimalust, kirjutab Äripäev.

title: LHV: Trumpi tekitatud volatiilsus ei kesta kaua

maintext:
LHV vanemmaakler Nelli Janson pikaajalistesse kõikumistesse ning mõjudesse ei usu. «Pigem julgeks isegi arvata vastupidist, sest korporatiivses maailmas peeti Trumpi võitu positiivsemaks kui Clintoni oma,» lisas ta. Clintoni võit oleks Jansoni hinnangul mõjunud negatiivselt eelkõige tervishoiusektorile.
«Ta lubas korduvalt ravimifirmade kasumeid kärpida ja sektor on seetõttu pikalt ka müügisurve all olnud,» rääkis Janson.
Loe pikemalt Äripäevast.


authors:
Foto
Arvo Meeks Valgamaalane

description: Ettevõtted saavad osta Poola ettevõttelt paberi, mis tõendab klientidele ja äripartneritele nende usaldusväärsust, kirjutab Äripäev.

title: Poola firma müüb ettevõtetele 180 euroga usaldusväärsuse sertifikaati


description: Baltika Grupi juhatuse esimehe Meelis Milderi sõnul näitab Marks and Spenceri sulgemise otsus, et isegi nii suurtel ja pika ajalooga kaubamajadel pole lihtne välisturgudel hakkama saada.

title: Baltika juht: Marks & Spenceri lahkumine näitab, et välisturul pole lihtne

maintext:
Samas tõdeb Milder, et Baltikumi turu mitmekesisust arvestades, on nende lahkumisest loomulikult kahju. Tema sõnul on Marks & Spencer Briti turul endiselt väga edukas ettevõtte ning nende äri kõrvalliinid nagu toidu- ja kaupade müük on kasvamas. Rõivaste müügi trend näitab viimase 10 aasta jooksul paraku langustrendi.
Milder usub, et ilmselt samal põhjusel sai sel kevadel määratud uus tegevjuht Steve Row ülesande midagi radikaalset ette võtta. «Suurbritannias suletakse kohe 30 kaubamaja ja veel 30 järgmise viie aasta jooksul. Samal ajal avatakse rohkem kui 200 toidupoodi «Simply Food», mis näitab toidumüügi edukust,» selgitas Baltika esimees. Milderi hinnangul on üle-mere ärid käinudki üles-alla ning Row on otsustanud sulgeda nende endi opereeritud kahjumis poed 10 riigis, jätkates üksnes frantsiisipartneritega.
Baltika Grupi juhatuse esimehe arvates on Marks and Spenceri lõpliku lahkumise põhjuseks Baltikumist kindlasti konkurentsiolukord. «Sarnane väljakutse on Baltikumis kõikidel n-ö keskklassile sihitud brändidel ja jaekaupmeestel, sest turule on jõuliselt sisenenud oluliselt kiiremad ja täpsemad tegijad,» selgitas ta. Tema sõnul võib see juhtuda igaühega, sest kaubandusettevõtteid tegutseb siin palju ja rõivabrändide valik on väga lai.
Samal ajal on esimehe kinnitusel Baltikumi jaekaubanduse kindlustunne oluliselt paranenud, kasvatades käesoleva aasta esimese üheksa kuu jooksul rõiva- ja jalatsikaubanduse mahuindeksit ca 6% võrra. Teise olulise mõjurina näeb ettevõtte juht e-kaubanduse võidukäiku, sest piire enam ei eksisteeri ja kõike meelepärast saab mugavalt tellida ka e-poodide kaudu, selgitas Meelis Milder.


description: Uue koalitsiooni läbirääkimised on juba eos alanud vastuseisuga – ajal, mil IRLi esimees Margus Tsahkna lubas, et astmelist tulumaksu ei kehtestata, pole Keskerakonna juht Jüri Ratas selles sugugi nii kindel, kirjutab Äripäev.

title: Juba esimene hõõrumine: Ratas tahab IRLi vastuseisust hoolimata astmelist tulumaksu

maintext:
«Astmeline tulumaks on olnud Keskerakonna põhimõte aastaid. Eesmärk on, et madalama sissetulekuga inimesed teeniksid rohkem. Arvame endiselt nii. Kindlasti on arutluse all ka IRLi madalapalgaliste tulumaksu tagasimakse süsteemi edasiarendamine,» selgitas Ratas.
Ühtlasi leiab tõenäoline uus Eesti peaminister Jüri Ratas, et Eesti vajab maksuerisusi ja ettevõtte tulumaksu.
Pikemalt saab Ratase intervjuud lugeda Äripäevast.


authors:
Georgi Beltadze
Foto
Postimees Scanpix

description: Ettevõtlusministrina tööle asuv Urve Palo kinnitas, et riiklik üürielamuprogramm ei tähenda, et riik ise objekte ehitama hakkaks.

title: Palo: valitsus ei lähe suvaliselt või põllule üürimaju ehitama

maintext:
Minister selgitas ETV saates «Vabariigi kodanikud», et riik saab appi tulla ainult siis, kui omavalitsus ise näeb, et korteriturg selles piirkonnas ei toimi või ei vasta ettevõtete vajadusele olukorras, kus vajalikku tööjõudu ei ole majutada, vahendas ERRi uudisteportaal.
Palo tõi esile, et Eesti elamufond amortiseerub suurel kiirusel ning nn tondilossides asuvatesse korteritesse üüripinnale elama ei minda, mistõttu on vajadus kaasaegsete pindade järele. «Me ei lähe suvaliselt või põllu peale ehitama. Omavalitsus peab nägema, et vajadus on olemas,» ütles ta.


description: Tarbijahinnaindeksi muutus oli 2016. aasta oktoobris võrreldes septembriga -0,3 protsenti ja võrreldes eelmise aasta oktoobriga 0,6 protsenti, teatab Statistikaamet.

title: Tarbijahindu mõjutasid septembris enim odavnenud puu- ja köögiviljad

maintext:
Kaubad olid 2015. aasta oktoobriga võrreldes 1,0 protsenti kallimad ja teenused 0,1 protsenti odavamad. Kaupade ja teenuste administratiivselt reguleeritavad hinnad on eelmise aasta oktoobriga võrreldes tõusnud 3,8 protsenti ja mittereguleeritavad hinnad langenud 0,2 protsenti.
2015. aasta oktoobriga võrreldes mõjutas tarbijahinnaindeksit enim alkohoolsete jookide ja tubaka 8,1-protsendiline kallinemine, mille peamine põhjus on uute aktsiisimäärade rakendumine käesoleval aastal. Sealjuures on alkohoolsed joogid kallinenud 7,5 protsenti ja tubakatooted 9,5 protsenti. Suuremat mõju indeksile avaldas veel mootorikütuse kallinemine ning elektri, soojusenergia ja kütte 2,8-protsendiline odavnemine, millest põhiosa andis 5,8 protsenti odavnenud soojusenergia ning 11,3 protsenti odavnenud gaas.
Aastataguse ajaga võrreldes oli diislikütus 7,7 protsenti ja bensiin 6,9 protsenti kallim. Eelmise aasta oktoobriga võrreldes on toidukaupadest enim kallinenud töödeldud puuvili (29 protsenti) ja värske kala (22 protsenti) ning odavnenud värske köögivili (15 protsenti).
Septembriga võrreldes oli oktoobris tarbijahinnaindeksi suurimaks mõjutajaks toidu 1,6-protsendiline odavnemine, millest 70 protsenti andis köögi- ja puuvilja sesoonne hinnalangus (vastavalt 6,6 protsenti ja 5 protsenti). Suuremat mõju indeksile avaldasid veel elektri 4,9-protsendiline ja mootorikütuse 1,8-protsendiline kallinemine.


description: Harju maakohtusse esitasid meditsiiniäris tegutseva ekspoliitikust ettevõtja Anders Tsahkna pankroti väljakuulutamiseks avaldused kaks osaühingut, millest üks tahab oma avalduse siiski viimastel andmetel tagasi võtta.

title: Kohus kaalub Anders Tsahkna vastu esitatud pankrotiavaldusi

maintext:
Pankrotiavaldused esitasid Anders Tsahkna (46) vastu Blueline Invest OÜ ja Sprit Invest OÜ, millest esimene on praeguseks kohtule teatanud, et tahab oma avalduse tagasi võtta, ütles maakohtu pressiesindaja Kristina Ots ERR.ee-le.
«Kuivõrd kohus ei ole lahendanud Blueline Invest OÜ avalduse tagasivõtmist ega OÜ Sprit Invest avalduse liitmist, siis ei olnud võimalik selles veel kohtuistungit pidada, »selgitas Ots.
Anders Tsahkna ütles ERR.ee-le pankrotiavaldusi kommenteerides, et ta on äritegevuse käigus käendanud ettevõtteid.
«Seoses Hiiu hooldushaigla seadusvastaselt meie omandist äraminekuga on olnud palju keerulisi olukordasi, mida on tulnud järjest lahendada.» selgitas ta.


description: Globaalsed aktsiaturud on viimastel päevadel jõudnud paanikaeelsesse seisundisse kartes, et Donald Trump võibki USA presidendivalimised võita. Eile langesid nii Euroopa kui ka USA aktsiaturud, täna hommikul kukkusid Aasia börsid seitsme nädala madalaimale tasemele ja Euroopa börsidel langus jätkus.

title: Turud kardavad Trumpi võitu - alanud on paanika algusfaas

maintext:
Aktsiaturgude languse peapõhjuseks oli telejaama ABC News ja päevalehe Washington Post küsitlus, mille kohaselt juhib ühe protsendipunktiga Donald Trump.
Maaklerfirma FXTM peastrateeg Hussein Sayed nimetas turul toimuvat paanika varaseks staadiumiks.
USA aktsiaturgude volatiilsusindeks VIX, mida nimetatakse ka hirmuindeksiks, on kerkinud kõrgeimale tasemele alates jaanipäevast, mil selgus Suurbritannia rahvahääletuse tulemused.
«Tundub, et Brexiti kogemus on inimestel värskelt mälus, paistab, et mõned kauplejad ei soovi taas kõrvale jääda ning on otsustanud tegutseda,» ütles Financial Timesile Briti maaklerfirma CMC Markets peastrateeg Colin Cieszynski.
«Trumpi võimalik võit on hakanud turge ehmatama,» sõnas majanduslehele The Wall Street Journal Rebecca O’Keeffe maaklerfirmas Interactive Investor. «Vaatamata paljudele riskidele ja keskpankade otsuste tagajärgedele, on ainus asi, mis turgudele tõesti korda läheb see, kes kuulutab järgmisel nädalal võidu,» lisas ta.
USA aktsiaturud lõpetasid eilse kauplemispäeva 0,6-protsendilise langusega. Euroopa aktsiaturgude hinnaliikumist peegeldav Stoxx Europe 600 oli keskpäevaks langenud 0,56 protsenti.
Langenud on ka nafta hind, kulla hind aga tõuseb.


description: Globaalse haardega suurpangad nagu Morgan Stanley, JPMorgan Chase & Co and Goldman Sachs on valmistumas USA presidendivalimiste järgseks rahutuks ajaks turgudel, kirjutab Reuters.

title: Suurpangad valmistuvad USA presidendivalimistega seotud ootamatusteks

maintext:
Kõigepealt mõjutab presidendivalimiste tulemus kolmapäeval esimesena avanevaid Aasia turge, mistõttu on mitmed sellele regioonile keskendunud suurpangad nagu HSBC ja Nomura kutsunud kriitiliseks perioodiks tööle täiendava hulga inimesi.
Suurpangad on õppinud suvisest Brexiti referendumist, mille ootamatu tulemus viis päevaga USA 500 suurimat börsifirmat koondava S&P 500 indeksi väärtusest 3,6 protsenti.
Praegu ootavad turud S&P 500 indeksi optsioonide hinna järgi kuni kaheprotsendist kõikumist kummaski suunas. Juhul, kui vabariiklane Donald Trump peaks võitma, ennustab Citigroup indeksile 3-5 protsendist langust. Nomura hinnangul võib Trumpi võit Aasia turgudel tuua kaasa ka enam kui kuueprotsendise languse.
USA börsid väitsid Reutersile, et kuigi suuremat kauplemismahtu ning volatiilsust nähakse ette, ei ole plaanis mingeid erakordseid meetmeid nendega toime tulemiseks rakendada.


description: Parlamendi riigieelarve kontrolli erikomisjon arutab täna kell 13 avalikul istungil riigikontrolli aruannet «Riigi tegevus riigi kinnisvara haldamise tsentraliseerimisel». Arutelu saab otsepildis jälgida Postimees.ee vahendusel.

title: Otse: erikomisjon peab avaliku istungi riigi kinnisvarareformist

maintext:
Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi (RKAS) asutamisega 2001. aastal algatas Eesti valitsus põhimõttelise muudatuse riigi hoonestatud kinnisvara korralduses. Riigikontrolli hinnangul pole aga 2001. aastal alanud riigi kinnisvarareformi eesmärke saavutatud.
Riigikontrolli aruandest selgub ka see, et rahandusministeeriumi prognoosi kohaselt riigi kinnisvarakulud järgmise viie aastaga peaaegu kahekordistuvad ning valitsus peaks leidma viise ja võtma selge eesmärgi kinnisvarakulude kasvu ohjamiseks.
«Peame väga murettekitavaks prognoositavat kinnisvarakulude kahekordistumist. Ometi oli 2001. aastal alustatud kinnisvarareformi eesmärgiks jätta riigiasutuste kasutusse vaid vajalikud hooned, teha need korda riigi võlakoormust suurendamata ning hallata kinnisvara tõhusamalt,» sõnas riigieelarve erikomisjoni aseesimees Andres Metsoja. «Esmaspäevasel arutelul saame selguse sellest, kas riigiasutuste hoolduskulude üleüldine 2,6-kordne kasv peale nende üleandmist RKASile on õigustatud,» lisas ta.
Tema sõnul on arusaadav, et politseile ja päästjatele on vaja kaasaegset eriotstarbelist kinnisvara, mis tekitab kulude kasvu. «Kahtlemata peab riik tagama oma töötajatele kaasaegsed töötingimused, kuid kindlasti ei ole normaalne muldpõrandaga päästedepoo hoone nagu hiljuti oli Häädemeestel või vaevalt, et Pärnu politsei nõukogudeaegne monstrumhoone motiveerib inimesi sinna tööle asuma,» lausus Metsoja.
Aseesimehe sõnul nõustub erikomisjon riigikontrolli soovitusega muuta riigieelarve koostamise viisi selliselt, et see motiveeriks riigiasutusi põhjalikult süvenema RKASi üüri- ja korrashoiuteenuse hindadesse ning alternatiivsetesse turupakkumistesse. «Motiveerimaks kokkuhoidu, teeme ettepaneku jätta osa riigiasutuse kinnisvarakuludelt kokkuhoitud raha riigiasutuse eelarvesse,» ütles Metsoja.
Arutelule on kutsutud riigihalduse minister Arto Aas, justiitsminister Urmas Reinsalu, Riigi Kinnisvara ASi nõukogu esimees Tarmo Porgand, Riigi Kinnisvara ASi juhatuse esimees Urmas Somelar, ning rahandusministeeriumi, keskkonnaministeeriumi ja riigikontrolli esindajad.


description: Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsare sõnul aitaks sotsiaalmaksu miinimumi nõude kaotamine või vähendamine leida osaajaga töötajaid madala palgaga sektoritesse nagu näiteks jaekaubandus, toitlustus ja kinnisvarahaldus.

title: Tamsar: sotsiaalmaksu miinimumi langetus aitaks luua osaajaga töökohti

maintext:
Tervise- ja tööminister Jegveni Ossinovski ettepanekut kaaluda tööandja sotsiaalmaksu miinimumkohustuse langetamist, nimetas Tamsar heaks ettepanekuks, mida tööandjad on ka ise korduvalt teinud.
«Täna ei ole paljudele tööandjatele osalise koormusega inimese palkamine mõistlik, kuna see läheb talle kallimaks kui täistööajaga töötaja. Ja seetõttu on meil inimesi, kes täiskoormusel töötada ei saa või ei soovi, osakoormusega aga neile sobivaid töökohti lihtsalt pole,» ütles Tamsar BNS-ile.
«Sotsiaalmaksu miinimumi nõude kaotamine või oluline leevendamine tekitab võimaluse osalise tööajaga tööle minna sektoritesse, nagu jaekaubandus, toitlustus, kinnisvarahaldus ja teistesse sektoritesse, kus palgad madalad, kuid kus samas oleks rakendust inimestele, kel puuduvad või kellel on vähe tööturul nõutavaid oskusi,» rääkis ta.
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski hinnangul tuleks kaaluda tööandja sotsiaalmaksu miinimumkohustuse langetamist, analüüsides enne selle mõju valitsussektori eelarvele.
Nii sotsiaalmaksu miinimumnõude kaotamisel kui kuumäära langetamisel võib eeldada olulist sotsiaalset mõju, seda eelkõige tööhõivele, märgib Ossinovski ettepanekutes valitsusele. Sealhulgas tuleb arvestada sellega, et töötajate ligipääs ravikindlustusele ei väheneks, arvestades ka muudatuse mõjuga riigieelarvele.


description: Riigikogu rahanduskomisjoni reformierakondlasest esimees Remo Holsmer saatis õiguskantsler Ülle Madisele kirja, saamaks õiguslik hinnang võimaliku loodava vasakvalitsuse soovile tõsta sotsiaalmaksu võrreldes juba vastu võetud seadusega; Holsmeri hinnangul ei saa maksulangetust enam ära jätta.

title: Holsmer: sotsiaalmaksu langetust ei saa enam ära jätta

maintext:
«Pöördusin õiguskantsler Ülle Madise poole palvega analüüsida, kas veel jõustumata maksumäära alandamise tühistamine vähem kui kuus kuud enne selle jõustumist on kooskõlas maksukorralduse seadusega ja õiguspärase ootuse põhimõttega,» lausus Holsmer pressiteates.
«Järgmisel neljapäeval on riigikogus esimesel lugemisel Keskerakonna poolt algatatud eelnõu, millega soovitakse tunnistada kehtetuks sotsiaalmaksu määra langetamine 33 protsendilt 32,5 protsendile alates 2017. aastast ja 32 protsendile alates 2018. aastast,» sõnas Holsmer.
«Sel esmaspäeval rahanduskomisjonis toimunud eelnõu arutelul ei näinud algatajad keskfraktsioonist probleemi niivõrd väikese etteteatamise ajaga sotsiaalmaksu tõstmiseks võrreldes juba Riigi Teatajas avaldatud seadusega ning seetõttu pean vajalikuks sellele küsimusele saada õiguslik hinnang,» lisas ta.
«Kõigi kolme valitsust moodustava erakonna esindajad – Kadri Simson, Jevgeni Ossinovski ja Sven Sester – andsid teisipäeval avalikkusele mõista, et sotsiaalmaksu langetus soovitakse ära jätta,» märkis Holsmer.
«Mina arvan, et tööjõumaksude langetamisega tuleks hoopis veelgi kiiremas tempos edasi minna, aga loomulikult on sotsiaalmaksu langetuse ärajätmine vasakvalitsuse õigus. Tuletan meelde, et maksumuudatused peavad olema tehtud kuus kuud enne nende jõustumist. Praegu jääb 1. jaanuarini alla kahe kuu ning ettevõtjatel on tekkinud juba õigustatud ootus sotsiaalmaksu langemiseks.»
«Maksumuudatused, mis on maksumaksjat koormavad, peavad olema vähemalt kuus kuud ette teada. Selle üleminekuperioodi sätestamise eesmärgiks on suurendada maksukeskkonna stabiilsust, parandada maksumuudatuste ettenähtavust ja jätta maksukohustuslastele rohkem aega maksumuudatustest tulenevateks ümberkorraldusteks,» sõnas Holsmer.
Vastav muudatus sündis Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poolt 2014. aasta 25. septembril Riigikogule üle antud 1200 ettevõtja toetusallkirjaga kollektiivsest pöördumisest, mille eesmärgiks on muuta maksukeskkond senisest ettenähtavamaks.


description: Üle 360 peamiselt USA kompanii ja investori keelitab kolmapäeval avalikus kirjas presidendiks valitud Donald Trumpile mitte loobuma Pariisi kliimaleppest, millega on ühinenud 196 riiki.

title: Suurettevõtted keelitavad Trumpi Pariisi kliimaleppest mitte taganema

maintext:
Kiri avalikustati Marrakechis ÜRO kliimakõnelustel ja selles kutsutakse presidenti säilitama USA osavõtt Pariisi leppest, et jätkata suunas, mis hoiab maakera temperatuuri tõusu 2 kraadi piires.
Trump on nimetanud maakera soojenemist pettuseks ja lubanud leppest taganeda.
Novembri algul jõustunud Pariisi lepe võimaldab ettevõtetel muuta miljardeid dollareid olemasolevaid madalsüsinikuinvesteeringuid triljoniteks dollariteks, mida maailm vajab kõigi varustamiseks puhta energia ja heaoluga, seisab kirjas.
Üleskutsele on teiste hulgas alla kirjutanud firmad nagu DuPont, Gap Inc, Hewlett Packard, Hilton, Nike, Starbucks, General Mills, Kellogg Company ja Levi Strauss & Co ning Euroopa suurfirmad Schneider Electric ja Unilever.
Allakirjutanud hoiatavad, et madalsüsinikumajanduse arendamisest kõrvalejäämine seab USA majanduse ohtu.


authors:
Kristi Malmberg
Majandustoimetuse Juht
Sander Ilvest

description: Swedbank Eesti juhi Robert Kiti hinnangul ei halvenda uue koalitsiooni maksu- ja majanduspoliitiline pakett ettevõtluskeskkonda.

title: Swedbank Eesti juht: ettevõtjate jaoks hea maksupakett

maintext:
«Selgelt astub valitsus sammu nende poole, kelle sissetulek on väiksem ja kelle toimetulek seetõttu kehvem. Kui vaadata rikkuse jaotumist, siis ehk täitsa mõistlik,» ütles Kitt, lisades, et ka ettevõtjate poole pealt on tuldud vastu. «Sõnum on, et hakake dividende maksma.» Uue koalitsiooni ühe ettepaneku kohaselt väheneb ettevõtete tulumaksukoormus stabiilsete dividendimaksete korral 20 protsendilt 14 protsendile.
Kavandatava pangamaksu mõju on Kiti hinnangul vara kommenteerida, sest detailid pole veel teada. «Ja see on kindlasti valdkond, kus saatan peitub detailides,» nentis pangajuht. «Väga oluline on, kuidas seda tehakse.» Tema sõnul pangamaksu kehtestamise korral välispankadel Eesti turule sisenemise huvi raugeb, sest maksukeskkond pole enam nii ahvatlev.
Hoiuseintresside tulumaksusoodustuse kadumise mõju riigieelarvele hindas Kitt olematuks, sest hoiuseintressid on niikuinii sisuliselt nullis. «Sõnum on küll veidi imelik, et ärge säästke,» ütles Kitt.


description: Finantsinspektsioon andis esmaspäeval, 7. novembril makseasutuse tegevusloa TransferFast OÜ-le. Tegevusluba annab õiguse osutada rahasiirde teenust.

title: TransferFast sai täieliku õiguse Transferwise'iga sarnase teenuse osutamiseks

maintext:
Kiireid pankadevahelisi rahaülekandeid vahendav startup-ettevõte TransferFast kaasas aasta esimestel päevadel lõppenud teise investeeringute vooruga investoritelt 150 000 eurot ning plaanib selle toel laienemist välismaale.
Kokkuvõte: start-up-maailm asus purustama kivistunud ettevõtlust
Eestlased näitasid lõppeval aastal selgemalt ja jõulisemalt kui kunagi varem, et janu uut- ja teistmoodi tegemise järele pole sugugi kustunud. Aasta näitas valusalt koha kätte tardumusse uinunuile, kes ideeidude elujõulisusse üleolevalt suhtusid.


description: Võru maakonna gaasibusside nõudega bussiveohange olukorras, kus kohapeal puudus gaasitankla, on tekitanud hulga küsimusi ja vaidlusi, aga ka kahtlusi kokkumängus ja üle poole miljoni euro riigi raha raiskamises, kirjutab Äripäev.

title: Jant Võru bussihanke ümber kütab kirgi Võrust Toompeani


description: Etalon Varahaldus juhatuse liige Mikk Talpsepp märkis, et turud eirasid Trumbi võiduvõimalust mitukümmend minutit, mis võimaldas tal võidule panustades öösel aktsionäridele tulu teenida.

title: Mikk Talpsepp: Trumpi võit aitas meil 100 000 eurot juurde teenida

maintext:
«Finantsturud ignoreerisid täielikult ka eile ohtu, et Trump saab valituks,» rääkis Talpsepp Eesti koolitus- ja konverentsikeskuse ja FinanceEstonia korraldatud konverentsil: finantssektori arengusuunad 2017. aastal.
«Etalon Varahaldusele pakkus see ka võimalust vara kasvatada. Tegin tehinguid panustades Trumbi võidule olukorras, kus öösel hakati Läänerannikul hääli lugema.»
«Trump oli ees osariikides, kus Clinton oleks pidanud olema tugevam . Mind üllatas turgude reaktsioonid, turud ignoreerisid seda mitukümmend minutit. Kartsin, et olen midagi valesti vaadanud. Aga kasvatasime vara 5 protsenti ja teenisime 100 000 eurot aktsionäridele juurde.»
Lohutuseks nentis ta, et Trumbi võit ei pruugi finantsturgudele sugugi mitte halb olla ja ees võib oodata hoopis teatud normaliseerumine. «USAs on nullintressimäärade poliitika kestnud väga kaua ja Trump on keskpankade suhtes olnud väga kriitiline.»
Trump on ka regulatsioonide vastane, mis võib tegelikult ettevõtlust soosida. «Ei maksa liiga palju karta. Ka USA presidendi võimalused majandusprotsesse juhtida on piiratud.»


authors:
Aarne Seppel
Aldo Luud Õhtuleht

description: Keskerakonna, IRLi ja SDE loodava valitsusliidu maksu- ja majanduspoliitiliste lubaduste juures on läbi käinud tulumaksumäära taastamine kunagise 26 protsendi tasemeni ja tulumaksuvaba miinimumi tõstmine 500 euroni.

title: Graafik: nii muutuks Eesti inimeste sissetulekud, kui täituks uue valitsuse suurimad maksuunistused


description: EfTEN Capitali juhi Viljar Arakase sõnul on praegune olukord valitsuses ettevõtjatele murettekitav, sest pole täpselt teada, millised oleksid uue valitsusliidu lubadused ja ideed.

title: Viljar Arakas: valitsuskriis teeb ettevõtjad murelikuks

maintext:
Arakase sõnul jääb mulje, et potentsiaalse uue kolmikliidu ainuke ühendav tegur on soov Reformierakonnale koht kätte näidata ning keegi seda ka otsesõnu ei salga.
«Kui see missioon saab täidetud, siis on täiesti võimatu ennustada, mis suuna uus valitsus võtab. Kuna ühel pool asub parempoolse jõuna IRL ja teisel pool Sotsid, siis on kogu vikerkaar olemas,» selgitas ta.
Ettevõtja sõnul ollakse mures eelkõige sellepärast, et milline saab olema majanduspoliitiline osa uues koalitsioonilepingus ja mis on need lubadused, mida hoolega välja jagatakse. «Teine ja võib-olla isegi veel olulisem teema on see, milliseid uusi sotsiaalseid lubadusi välja jagatama hakatakse ning kuidas toimub tulevikus selle rahastamine,» tõdes Arakas. Samas kahtleb ettevõtja, et IRL suudab vastu seista kahe teise potentsiaalse koalitsioonipartneri soovile kehtestada astmeline tulumaks. «Ilmselt seda siiski ei suudeta,» leidis ta.
«Kuna riigil on segadust palju, siis ühtpidi jälgime toimuvat põnevusega, aga teatava nii-öelda ootusärevusega, et millised need lubadused siis ikkagi olema saavad,» ütles EfTEN Capitali juht.
Arakas nentis, et Reformierakond pole tõepoolest viimastel aegadel olnud maailma kõige parempoolsem erakond, kuid leidis, et neil olid siiski teatud kindlad põhimõtted, mille eest seisti.
Ettevõtja nõustub Reformierakonna juhtidega, selles, et tänaste murede väljatoomisel ja praeguse olukorra kirjeldamisel ollakse suurepärased, kuid väga vähe on kuulda uutest mõtetest, mis peaksid elu edasi viima. «Selge on see, et kui me lähme seda teed, et hakkame järjest rohkem ümber jagama, siis on see poliitiline valik, kuid see valik ei loo kahjuks majanduskasvu,» kommenteeris Arakas.


description: Lennufirma Nordica tegi oktoobris 787 lendu kolmeteistkümnesse sihtkohta ja teenindas kokku 36 810 reisijat, kokku on lennufirma käesoleval aastal teenindanud 307 606 reisijat.

title: Nordica teenindas oktoobris kokku 36 810 reisijat

maintext:
Kuna Nordica ja Adria Airwaysi algne koostöölepe oli sõlmitud aastaks ajaks, siis alates 19. novembrist alustab Eesti lennufirma tihedamat koostööd Poola lennufirmaga LOT Polish Airlines. Muuhulgas ostab LOT 49 protsenti Nordica tütarfirmast Regional Jet ja selle tegevjuhiks saab tänasest senine Nordica juhatuse liige Sven Kukemelk.
Alanud on Nordica erastamine
Napilt aasta tegutsenud Nordica teatas, et Poola LOT on omandanud 49-protsendilise osaluse Nordica tütarfirmas Regional Jet, muuhulgas lõpetatakse lähikuul senine koostöö Adria Airwaysiga. Kuigi otseselt ei ole veel tegemist Nordica erastamisega, ei välista majandus- ja taristuminister lennufirma liikumist erakätesse.


description: Õlle aktsiisi tõstmine on uuel koalitsioonil veel laual ja selle tegemises veel kokku ei ole lepitud.

title: Uus koalitsioon pole õllehinna tõstmist veel ära otsustanud


authors:
Siiri Liiva
Marko Saarm Sakala

description: Millises Eesti linnas asuv jaemüüja müüb kõige rohkem kodumööblit? Õige vastus on paras pähkel ilmselt ka staažikale mälumängurile.

title: Turuliidri omanik jõuab kontorisse vaid paar korda aastas


description: OÜ Apollo Holding käive kasvas mullu 0,6 protsenti 14,3 miljoni euroni ja puhaskasum ligi neli korda 982 807 euroni.

title: Apollo kasvatas kasumi neljakordseks

maintext:
Ettevõtte ärikasum vähenes eelmisel aastal samas 223 883 eurolt 11 177 eurole ja muud finantstulud suurenesid 45 096 eurolt 1 miljoni euroni, selgub ettevõtte majandusaasta aruandest.
Raamatute jaemüük vähenes 4,8 protsenti 8,9 miljonile eurole, muusika- ja videosalvestiste jaemüük kasvas 1,4 protsenti 1,6 miljoni euroni, ajalehtede ja kirjatarvete jaemüük 6,6 protsenti 1,7 miljoni euroni ning mänguasjade ja mängude müük 21,2 protsenti 1,3 miljoni euroni.
Ettevõtte bilansis oli nii möödunud kui ülemöödunud aasta lõpu seisuga varusid 1,5 miljoni euro ulatuses ja ettemakseid 2,4 miljoni euro ulatuses. Nende kahe kirje osas märkis Apollo Holdingut auditeerinud Rödl & Partner Audit OÜ, et audiitorid ei suutnud leida piisavat tõendusmaterjali ega saavutanud piisavat kindlustunnet nende osas arvamuse avaldamiseks, ning võimalike mõjude kohta raamatupidamise aastaaruandele tervikuna.
Töötajate arv kasvas 136 inimeselt 163 töötajani ja palgakulu 1,1 miljonilt 1,3 miljoni euroni.
Apollol on Tallinnas kuus poodi, Tartus kaks poodi, Pärnus kaks poodi, Rakveres, Viljandis, Haapsalus ja Kohtla-Järvel on üks pood.
Apollo Holding OÜ-st kuulub pool läbi Artabanos Holding OÜ Margus Linnamäe investeerimisettevõttele Up Invest OÜ, millele kuulub ka BNS Group OÜ. Apollo Holding OÜ teine omanik on läbi Sandbach OÜ Toomas Kruus.


description: Neile väikeinvestoritele, kes kaaluvad Investorite Liidu nime kandva organsiatsiooni kaudu oma üleliigsele rahale rakendust leida, soovitab Rahaasjad.ee portaali asutaja Madis Müür enne mõndade vastuargumentidega tutvuda.

title: Väikeinvestorite eestvedaja: saaksin enne peksa, kui investeeriksin Investorite Liidu kaudu

maintext:
«Investeerimisel on ülima tähtsusega avatus, läbipaistvus, usaldus, täpsed arvud, korralik aruandlus, realistlik finantsprognoos, ettevõtjate taust ja varasemad kogemused valdkonnas ja veel palju sarnaseid näitajaid,» kirjeldab pokkerimängija ja väikeinvestorina tuntuks saanud Madis Müür enda loodud portaalis Rahaasjad.ee.
Viidates sel nädalal Äripäevas ohtralt kajastust saanud Investorite Liidule, mis on asunud tema hinnangul väikeinvestoreid hullutama, märgib Müür pärast liidu esindajatega Äripäeva raadios väitlemas käimist, et väikeinvestoreid peaks nende suhtes ettevaatlikuks tegema mitu aspekti.
«Swen Uusjärv rääkis saates pikalt enda kinnisvara taustast, jätmata targu mainimata, et selles vallas tegutsemine lõppes hävinguga eelmise kriisi aegu,» kirjeldab Müür, viidates Investorite Liidu asutaja ja tema äripartnerite kuuemiljonilisele võlale 2011. aastal.
«Küsimuse peale, et mis olid nende edulood, oldi väga vagurad ja mainiti ainult sama ettevõtet, mida nad olid varem vaikselt kõpitsema hakanud ja mida nüüd ka Investorite Liidu alt pushivad,» jätkab Müür, viidates Uusjärve enda elukaaslase Marre Naissoo ettevõttele Medical Pharmacy Group AS, mida liidu eestvedajad väidavad, et plaanivad peagi börsile viia.
«Milleks kiidelda MPG ASi börsileviimisega ja siis selle pealt väita, nagu oleks tegu palju legitiimsema alustava ettevõtega kui need, kes veel paari aasta jooksul börsile minna ei plaani? Reaalselt pole see veel börsil ja jääme ikkagi reaalsusesse, tühi haip on see lihtsalt,» nendib Müür.
Loe edasi portaalist Rahaasjad.ee.


authors:
Tairo Lutter
Postimees

description: Tallinna ringkonnakohus otsustas, et endine majandusminister Urve Palo ei ole Väinamere Liinide praamihanke pakkumuse kohta valeandmeid esitanud, kui ütles, et see oli Tallinna Sadama tütarfirma pakkumusest 60 miljonit eurot kallim.

title: Urve Palo võitis kohtus taas Väinamere Liine

maintext:
Ringkonnakohus arutas nii Väinamere Liinide kui ka Urve Palo apellatsioonikaebust Harju maakohtu samasisulisele otsusele. Kui Vjatšeslav Leedo ettevõte Väinamere Liinid soovis, et kohus eelneva otsuse täielikult ümber vaataks, siis Palo soovis vaid, et tema kasuks mõistetaks välja täiendavad menetluskulud summas 1425 eurot.
Tallinna ringkonnakohus otsustas seega, et Palo ei ole esitanud vale väiteid Väinamere Liinide pakkumuse kohta parvlaevateenuse hankel, öeldes et ettevõtte pakkumus oli 60 miljonit eurot 10 aasta jooksul kallim, kui Tallinna Sadama tütarfirma TS Laevad pakkumus. Samas otsustas kohus mõista Palo kasuks välja täiendavalt 1425 eurot menetluskulusid.
Ringkonnakohus jättis mitte-menetluskulude osas maakohtu otsuse muutmata, kuna hageja apellatsioonkaebuse väited ei andnud alust selle tühistamiseks.
Tegemist ei ole veel jõustunud otsusega ja osalistel on 30 päeva aega see riigikohtusse edasi kaevata.
Väinamere Liinid OÜ esitas möödunud aasta 14. septembril maakohtule Urve Palo vastu alusetu hagi andmete ümberlükkamiseks. Harju maakohus jättis oma 12. jaanuari otsusega hagi rahuldamata.
Hagiavaldus esitati seoses Urve Palo poolt meedias esitatud väitega, et Väinamere Liinid OÜ pakkumuse maksumus hankemenetluses oli ühispakkujate omast 60 miljoni euro võrra kallim, ütles Urve Palot esindanud vandeadvokaat Terje Eipre jaanuaris BNS-ile.
«Väinemere Liinid OÜ leidis, et Urve Palo avaldatud andmed on ebaõiged, sest pakkumuste hinnavahe oli tegelikult 29,8 miljonit eurot, mitte 60 miljonit eurot ning seetõttu peab Urve Palo andmed võlaõigusseaduse alusel enda kulul ümber lükkama. Kohus tuvastas, et Urve Palo ei ole avaldanud ebaõigeid andmeid, samuti ei tuvastanud kohus avaldatud andmete õigusvastasust. Kohus leidis, et Urve Palo kui endine minister avaldas samasuguseid andmeid kui majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM), tuginedes MKM-i pressiteatele,» lisas Eipre.
Kohtu hinnangul oli väide, et Väinamere Liinide pakkumus oli Tallinna Sadama pakkumusest 60 miljonit eurot kallim, tõene, kui riik ei kasuta väljaostu optsiooni, mistõttu andiski õiguse Palole.
BNS-i arvutustel oleks raha nüüdisväärtust arvestamata väljaostu optsiooni kasutamata hinnavahe 64,3 miljonit eurot ehk MKM-i kasutatava 7,5-protsendilise diskontomääraga nüüdisväärtuses 43,3 miljonit eurot.
Väinamere Liinide esindaja ütles möödunud aasta septembris, et hagiavaldus esitati Urve Palo vastu seetõttu, et ettevõtte kohta avaldati ebaõigeid andmeid ja parvlaevahanke tulemusi puudutavad valeväiteid tuleb ümber lükata. Laevafirma omanik Vjatšeslav Leedo on korduvalt väitnud, et nende pakkumine oli soodsam kui võitja Tallinna Sadama oma.


description: Eesti Pank ostis Euroopa Keskpanga võlakirjaostuprogrammi raames oktoobris 192 miljoni euro väärtuses võlakirju. Kokku on Eesti Pank ostnud võlakirju ehk loonud uut raha 2,95 miljardi euro väärtuses.

title: Eesti Pank on trükkinud juba pea kolm miljardit eurot

maintext:
Euroala keskpangad alustasid 2015. aasta märtsis võlakirjade kokkuostuprogrammi ehk rahatrüki (QE) programmiga summas 60 miljardit eurot kuus. Algselt plaaniti programmi kestvust vähemalt 2016. aasta septembri lõpuni. 2015. aasta detsembri alguses otsustas EKP programmi pikendada ja laiendada, ostes 60 miljardi euro võrra kuus võlakirju kokku vähemalt 2017. aasta märtsini. 2016. aasta aprillis rakendus EKP otsus laiendada võlakirjade kokkuostuprogrammi 80 miljardi euroni kuus
Lisaks riigi- ja muu avaliku sektori võlakirjadele ostetakse ka ettevõtete võlakirju. Eesti Pank on ostnus võlakirju kokku 66 miljoni euro eest Eleringi võlakirju. Ostukõlbulikud on ka Eesti Energia võlakirjad, neid aga ostab Soome Pank.


description: Kanada sulgeb 2030. aastaks söeelektrijaamad osana kasvuhoonegaaside vähendamise strateegiast vastavalt Pariisi kliimaleppele, ütles keskkonnaminister Catherine McKenna esmaspäeval.

maintext:
Neljas Kanada provintsis asuvate söeelektrijaamade arvele langeb umbes 10 protsenti riigi süsinikuemissioonidest ning nende sulgemise efekt võrduks viie megatooni kasvuhoonegaasidega ja umbes 1,3 miljoni auto eemaldamisega teedelt, ütles keskkonnaminister pressikonverentsil.
«Kiirendame osana meie valitsuse visioonist puhtast kasvule orienteeritud majandusest üleminekut traditsiooniliselt söeenergialt puhtale energiale aastaks 2030,» lausus McKenna.
Kanada elektritootmine põhineb 80 protsendi ulatuses hüdro-, tuuma- ja tuuleenergial, mis süsinikuemissioone ei tekita.
McKenna sõnas, et valitsuse eesmärk on tõsta see 2030. aastaks 90 protsendini.
Keskkonnaminister tõdes samas, et süsiniku kinnipüüdmine oleks vastuvõetav asendus söeelektrijaama sulgemisele, kui mõni provints soovib süsiniku põletamist jätkata.


description: Kuigi Swedbanki liidripositsioon on viimase 12 kuu jooksul väikelaenu väljastamisel oluliselt langenud, on see jätkuvalt väga kindel. Kliente on suurpank tõenäoliselt kaotanud TF Bankile ja LHVle.

title: Vaata, millistest pankadest eelistavad eestlased väikelaenu võtta

maintext:
TF Banki oktoobrikuu laenukäitumise uuringu andmeil on igal neljandal eestlasel väikelaen. 83 protsenti neist on koormatud ühe väikelaenuga, mis on viis protsenti vähem kui 2016. aasta aprillis.
Samast uuringust selgusid ka Eesti 5 peamist väikelaenuandjat. Viimase 12 kuu jooksul on peamiselt võetud väikelaenu Swedbankist, TF Bankist, Credit24-st, LHV Pangast ja SEB-st. Kuigi Swedbanki liidripositsioon on eelmise aasta augustiga võrreldes kahanenud, püsib Swedbank tugeval liidripositsioonil.
Kasvu on märgata TF Banki ja SEB klientide arvus. Credit24 osakaal on vähenenud olles seega TF Bankiga samal tasemel. LHV Pank tegi tugeva hüppe 2015. aasta augustist aprillini 2016, kuid viimase 6 kuu jooksul muutusi pole toimunud.
Kui aga vaadata, kellele oktoober 2016 seisuga makstakse tagasi väikelaene, siis on seal mõnevõrra teine pilt, kuigi liidripositsiooni hoiab siin samuti Swedbank. Talle järgnevad SEB, TF Bank, Credit24 ja LHV Pank.
Uuringust selgus ka, et laenuandja valikul lähtutakse intressimäära soodsusest. Teisel kohal on finantsasutuse usaldusväärsus. Ühtlasi peetakse oluliseks erinevate lisatasude madalat määra või nende puudumist.


authors:
Tõnis Oja
Erik Prozes Pm Scanpix Baltics

description: Samal ajal kui Tallinna börs tervikuna on olnud suhteliselt stabiilne ja rahulik, on kevadel börsile tulnud LHV aktsia hind viimastel nädalatel kiiresti kerkima hakanud.

title: LHV aktsia on hoogu läinud


description: Soome ja Venemaa valitsustevaheline majanduskomisjon koguneb kolmapäeval Moskvas esimest korda pärast 2013. aasta kevadet.

title: Soome-Vene majanduskomisjon koguneb esimest korda pärast Krimmi sündmusi

maintext:
Majanduskomisjoni ülesanne on parandada Soome firmade tegutsemisvõimalusi Venemaal ja luua kontakte kompaniide vahel.
Komisjoni Soome-poolne esimees on väliskaubanduse- ja arenguminister Kai Mykkänen. Tema Venemaa kolleeg on asepeaminister Dmitri Kozak.
«Nagu teada tulid järgmisel (2014. aasta) kevadel Ukraina sündmused, sestap on olnud veidi vaiksem mõned aastad,» ütles ministri diplomaatiline nõunik Marja Koskela.
«Kui on tegemist Venemaa taolise riigiga, on tähtis, et teatud asju käsitletakse ministrite tasemel ja lepitakse ühiselt kokku, et asjad liiguksid erinevates ministeeriumides ja Venemaa erinevates piirkondades,» lisas ta.


description: Koostöös Postimehega korraldatud reklaamiteemalisel konverentsil lahkasid eksperdid paberajalehtede ning neis sisalduva reklaami tulevikku. Selgub, et hirmud nagu digitaalajastu pealetung suretaks trükimeedia välja, on alusetud.

title: Meediaanalüütik: trükimeedia pole surnud

maintext:
Parafraseerides Mark Twaini, et kuuldused trükimeedia surmast on tugevasti liialdatud, selgitasid uuringufirma Kantar Emori eest kõnelenud Külli Esko ja Peeter Teedla, et trükimeedia on endiselt Eestis massimeedia staatuses, mida tarbib kokku koguni 691 000 lugejat.
Ettekandest selgus, et paberlehe lugeja on aktiivsem ja keskendunum meediatarbija, kui teiste platvormide kasutajad, seega jääb paberis eksponeeritud reklaam ka palju tõenäolisemalt silma.
Leht pakub lugejale stabiilsust, traditsioone ja lugemis-ning teadmishuvi rahuldamise võimalust.
Konverentsi üheks peaesinejaks olnud Rootsist pärit meediaanalüütik Staffan Hulten võrdles trüki- ja veebireklaami efektiivsust. Tema sõnul on veebireklaamiga aega inimestes tähelepanu tekitada palju vähem kui seda trükireklaamis ning seetõttu määravad veebireklaami edukuse hoopis teised väärtused kui trükireklaamis. Reklaam paberil on tema sõnul märgatavam ja tõhusam.
«Näiteks trükireklaami puhul maksab endiselt reklaami suurus, sest see suudab köita rohkem meie tähelepanu. Kui lehekülje suurusele reklaamile pühendame 5-6 sekundit, siis veebis on see vaid pool sekundit kuni sekund, seega on reklaami suurus trükimeedias väga tähtis,» selgitas Hulten.
Samas märkis Hulten, et sellel, millisel leheküljel reklaam asub, ei oma mõjukusele mingit märkimisväärset efekti ning on seetõttu teisejärguline. «Tähtis on teostus ja selle selge sõnum,» ütles ta.
Printreklaami üks positiivseid külgi on eksperdi sõnul ka võimalus nõrgematel kaubamärkidel silma hakata. Seda tõestavad uuringud, mis näitavad, et lehereklaam on veebireklaamist kuni 22% tõhusam.
Meediaanalüütik tõdes, et trükimeedia pole kindlasti mitte ajale jalgu jäänud ega oma väärtust minetanud ning tema hinnangul kestab paberleht ja trükireklaamid veel pikka aega. «Trükimeedia haare on võib-olla pisut vähenenud, kuid see-eest pole kuhugile kadunud tema mõjukus,» kinnitas Staffan Hulten.
Teiste seas jagasid oma kogemusi Õhtulehe kauaaegne peatoimetaja Väino Koorberg, ning Getty Images’i juhtivanalüütik Jacqueline Bourke tegi ettekande sellest, millised on olnud maailma printreklaami visuaalsed trendid viimase kümne aasta jooksul.


authors:
Foto
Aldo Luud Õhtuleht

description: Rahandusministeeriumi kinnitusel ei võimalda Euroopa Liidu reeglid lubada riigihangetel osaleda vaid samast riigist pärit pakkujatel, ent toiduainete tellimisel võib teatud erandjuhtudel, näiteks kiiresti rikneva kauba ostmisel paika seada kriteeriumi, et kaup peab olema toodetud näiteks 150 kilomeetri kaugusel tarbimispaigast.

title: Tagasilöök Repinski ideele: kohalikku toitu saab riik eelistada ainult erandjuhtudel

maintext:
«Euroopa Liidu direktiivid ei võimalda seada riigihangetel kriteeriumit, et osaleda võivad ainult kohalikud pakkujad,» ütles rahandusministeeriumi esindaja BNSile, kommenteerides õiguslikust vaatepunktist tulevase maaeluministri Martin Repinski plaani seada riigiasutustele kohustus tellida toidukaupa vaid Eesti tootjatelt.
Ministeeriumi pressiesindaja lisas, et Euroopa Kohtu otsustes on võrdse kohtlemise põhimõtet tõlgendatud nii, et hankele esitatavad nõuded ei tohi olla nii-öelda kohalikud või lokaalsed, mõnda piirkonda soosivad ega diskrimineerivad.
«Teatud erandlikel juhtumitel tuleb aga möönda, et kohalikel kaupade või teenuse pakkujatel võib olla paratamatu eelis piiriüleste ettevõtjatega. Näiteks on toidukaupade või toitlustusteenuse hangete puhul täiesti aktsepteeritavaks ja hankelepinguga seotud kriteeriumiks toiduainete värskus või lühike tarnetähtaeg, mille puhul on kohalikel ettevõtjatel loomulik eelis teistest riikidest pärit ettevõtjate ees,» öeldi ministeeriumist.
Soovides osta hankija lähikonnas toodetud või kasvatatud toiduaineid või hankida keskkonnasäästlikult, on teiste liikmesriikide kogemustest lähtudes võimalik kehtestada teatud nõuded tehnilises kirjelduses vastavalt kriteeriumile, kas toiduainete ostmisel või toitlustusteenuse tellimisel.
Näiteks saaks seada nõude, et 75 protsenti toitudest peab olema värskelt ja kohapeal valmistatud. Võib ka nõuda, et vähemalt 30 protsenti kasutatavatest toiduainetest on mahepõllumajanduslik toodang või et vähemalt 50 protsenti toodetest on kohalik toodang.
Samuti on võimalik seada piirang, et pakutav ei tohi sisaldada või kasutada ebavajalikke lisaaineid või hüdrogeenitud taimerasvu. On võimalik ka nõuda, et menüü on hooajale vastav, näiteks teatud toiduaineid peab tarnima vaid teatud kuudel või et munad peavad olema vabapidamisel kanadelt või mahepõllumajanduslik toodang.
Võimalik on ka seada tingimused, et keelatud on kasutada ja pakkuda geneetiliselt muundatud toiduaineid või et liha- ja piimatooted peavad olema mahepõllumajanduslik toodang. Samuti saab nõuda, et sai ja leib võib olla pakendatud mitte rohkem kui kuus tundi tagasi ja säilitusaineid kasutada ei tohi.
On võimalik ka nõuda, et liha, kala, köögiviljad ei tohi olla külmutatud, välja arvatud tooted, mis on värskelt saadaval väga lühikest aega või et teatud toiduained ei tohi olla toodetud kaugemal kui 150 kilomeetrit hankija asukohast.
Tulevane maaeluminister Martin Repinski sooviks muuta riigihangete korda nii, et sisuliselt tohiksid riigiasutused nagu vanglad või haiglad tellida endale vaid Eestis toodetud toidukaupa. «Riik saaks [põllumehi] aidata selles mõttes, et riigiasutused võiksid võtta kohalike tootjate toitu endale. Aga selleks tuleb muuta riigihangete süsteemi. See on meil plaanis ka tegelikult,» ütles Repinski Eesti Televisiooni (ETV) hommikuprogrammis «Terevisioon».
Keskerakonda kuuluv poliitik möönis, et Euroopa Liidu reeglite järgi pole lubatud kehtestada seadust või määrust, mille järgi tohiks tellida kaupa vaid Eestist, kuna see oleks ebaaus konkurents. «Aga me võime kirjutada nii, et haiglad, vanglad, sõjaväebaasid peavad ostma toitu, mis on toodetud näiteks 100 kilomeetri raadiuses,» rääkis Repinski ETV hommikuprogrammis.
Loe lisaks:


description: Taavi Rõivase kahe ja poole aastast ametiaega jäävad muuhulgas iseloomustama paigal tammuv majanduskasv ja maksuameti tunduvalt jõulisemaks muutumine.

title: Rõivase aeg: tukkuv majandus ja jõuline maksuamet

maintext:
Eesti majandus on viimastel aastatel kasvanud väga vähe. 2014. aasta 2,1-protsendine kasv kängus 1,1 protsendile 2015. aastal. Euroopa Komisjoni hinnangul kasvab ka sel aastal Eesti majandus 1,1 protsenti.
Taavi Rõivase valitsemisajal rakendus mitu ettevõtjatele peavalu valmistanud seadusemuudatust. Kurikuulus 1000-euroste arvete deklareerimise kohustus käivitus 2014. aasta 1. novembrist. Selle kohaselt tuli käibemaksukohustuslasel hakata deklareerima kõiki vähemalt 1000-euroseid arveid, milles firmade raamatupidajad nägid otsest töökoormuse tõusu.
Sama aasta 1. detsembrist muutus ettevõtluses kasutatavatelt sõiduautodelt sisendkäibemaksu mahaarvamine. Kui sinnamaani sai sõiduautoga seotud kulutustelt maha arvata 100 protsenti sisendkäibemaksu, siis edaspidi vaid 50 protsenti. Mõned erandid, nagu näiteks taksod ja õppesõiduautod, siiski jäid. Asja mõte oli panna ettevõtjad tõestama, et firmaautosid ei kasutata erasõitudeks.
Juulist 2014 alustas tööd töötajate register, mille eesmärk oli vähendada n-ö mustalt töötamist. Kõik töötajad tuleb nüüd selles registris registreerida vähemalt üks päev enne tööle asumist. Registri käivitumise esimesel päeval lisandus kohe 12 000 uut töötajat.
Hea uudisena töötajate jaoks tõusis 2016. aastal lähetuste päevaraha maksuvaba määr 50 euroni.
Rõivase valitsus jääb meelde ka jõulise alkoholiaktsiisi tõstmisega, mis tekitas siiani kestva Eesti-Läti viinaralli. Alkoholiaktsiis tõusis nii 2015. kui 2016. aastal 15 protsenti.
Tööjõukulusid kõrgele ajavat 33-protsendilist sotsiaalmaksumäära oli Rõivasel plaanis järgmisest aastast lõpuks langetada 32,5 protsendile, mida ettevõtjad on nimetanud pigem kosmeetiliseks muudatuseks. Tulumaks langes 2015. aasta algusest ühe protsendipunkti 20 protsendile.
Keskmine palk on Rõivase valitsemisajal kasvanud 2014. aasta 1005-euroselt keskmiselt palgalt 1163 euroni tänavu II kvartalis. Sooline palgalõhe 2015. aastal võrreldes 2014. aastaga veidi vähenes, 22,2 protsendile.


description: Kaupade eksport kasvas 2016. aasta septembris võrreldes eelmise aasta septembriga 13 protsenti ja import 2 protsenti, teatas statistikaamet.

title: Eksport tegi septembris ootamatu hüppe

maintext:
Septembris eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 1,1 miljardi euro väärtuses ning imporditi Eestisse 1,2 miljardi euro eest. Kaubavahetuse puudujääk oli 62 miljonit eurot, mullu septembris oli see 161 miljonit eurot.
Septembris olid kaupade ekspordi peamised sihtriigid Rootsi 15 protsendiga Eesti koguekspordist, Soome samuti 15 protsendi ja Läti 10 protsendiga. Eksport Rootsi kahanes aga 13 miljoni euro ehk 7 protsendi võrra.
Eksport kasvas enim Hollandisse, Mehhikosse ja Saksamaale, kuhu eksporditi vastavalt 33 miljoni, 26 miljoni ja 16 miljoni euro eest. Hollandisse eksporditi eelmise aasta septembriga võrreldes enam mineraalseid tooteid, Mehhikosse ja Saksamaale elektriseadmeid.
Kaupadest eksporditi enim elektriseadmeid, mineraalseid tooteid, põllumajandussaaduseid ja toidukaupu ning mitmesuguseid tööstustooteid. Väljaveo suurenemist mõjutas oluliselt mineraalsete toodete, nagu mootoribensiin ja põlevkiviõli, elektriseadmete, seehulgas kommunikatsiooniseadmete ning mehaaniliste masinate, seehulgas tööstusseadmete eksport. Vähenes põllumajandussaaduste ja toidukaupade eksport.
Eesti päritolu kaupade osatähtsus moodustas septembris 71 protsenti kogu ekspordist. Võrreldes eelmise aasta septembriga suurenes Eesti päritolu kaupade väljavedu kümnendiku ning re-eksport ehk välismaalt sisse toodud kaupade väljavedu viiendiku.
Eesti päritolu kaupade eksporti mõjutas enim mineraalsete toodete, elektriseadmete ja mehaaniliste masinate väljaveo suurenemine. Enim kahanes Eesti päritolu põllumajandussaaduste ja toidukaupade eksport.
Septembris imporditi kõige enam kaupu Soomest, mis moodustas 13 protsenti Eesti koguimpordist, samas langes import Soomest kõige enam ehk 5 protsenti. Import Saksamaalt moodustas 12 protsenti, import Leedust 10 protsenti ja Lätist 10 protsenti.
Kõige rohkem kasvas import Hollandist, Venemaalt ja Tšehhist. Eelmise aasta septembriga võrreldes veeti Hollandist rohkem sisse elektriseadmeid, Venemaalt mineraalseid tooteid ja Tšehhist elektriseadmeid.
Kaupadest imporditi Eestisse enim elektriseadmeid, põllumajandussaaduseid ja toidukaupu ning transpordivahendeid. Enim mõjutas impordi kasvu transpordivahendite ning keemiatööstuse tooraine ja toodete sissevedu. Enim kahanes mehaaniliste masinate sissevedu.
Tänavu kolmandas kvartalis kasvas eksport 7 protsenti ja import 1 protsenti, kvartali arvestuses kasvas eksport viimati nii palju 2012. aasta kolmandas kvartalis. Ekspordi kasvu võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga mõjutas enim elektriseadmete ja mineraalsete toodete suurem väljavedu. Riikide võrdluses suurenes kolmandas kvartalis väljavedu enim Mehhikosse, Rumeeniasse ja Hollandisse.


authors:
Foto
Kristjan Teedema

description: Uus valitsus tõstab maagaasi aktsiisi võrreldes kehtiva määraga 2018. aastal ligi poole võrra, samas 2020. aastaks tõuseb aktsiis praegusega võrreldes lausa 134 protsenti.

title: Maagaasi aktsiis tõuseb 2020. aastaks 134 protsenti


description: USA presidendiks valitud Donald Trumpi üleminekumeeskonna liikmed on pöördunud USA suurima panga, JP Morgan Chase tegevjuhi Jamie Dimoni poole, uurimaks, kas ta poleks huvitatud rahandusministri ametikohast.

title: Trumpi meeskond tahaks Wall Streeti esipankurit rahandusministriks

maintext:
Pole teada, kuidas Dimon vastas, kuid ta on varem öelnud korduvalt, et pole ametikohast huvitatud, kirjutab Reuters.
Trumpi personalivaliku meeskonna tegemistega kursid olev allikas ütles, et kandidaatide nimekirjas on lisaks Dimonile Goldman Sachi endine pankur Steven Mnuchin ja Texasest pärit senaator Jeb Hensarling.
Allika sõnul on kõige tõenäolisem valik Mnuchin.


authors:
Foto
Tairo Lutter Pm Scanpix Baltics

description: Rahandusministeeriumi asekantsleri Dmitri Jegorovi sõnul toob lahja alkoholiaktsiisi oluline tõus lähiaastatel kaasa selle, et suured jaeketid peavad õlle juurdehindlusi vähendama, mille kompenseerimiseks tõusevad omakorda tavakaupade hinnad.

title: Ministeerium: õlleaktsiis tõstab ilmselt ka teiste kaupade hindu

maintext:
«Õlleaktsiisi ennaktõus paneb suuri jaekette vähendama tõenäoliselt alkoholitoodete juurdehindlusi, et müüki mitte kaotada. Langust kompenseeritakse sellega, et tõusevad lihtsalt teiste kaupade juurdehindlused, see tundub väga tõenäoline,» ütles Jegorov Tervise Arengu Instituudi alkoholikonverentsil.
Asekantsleri sõnul süveneb lähiaastatel tõenäoliselt piirikaubandus ehk piiriäärstetel aladel elavad inimesed hakkavad veelgi rohkem Lätist alkoholi ostmas käima.
«Läti ei tõsta aktsiisi ennaktempos. Nemad jäävad selle juurde, mis neil praegu on. Vaadates nende sissetulekuid, ei ole neil võimalik seda tõsta,» märkis Jegorov.
Lisaks võib oodata seda, et maksu- ja tolliameti jaoks suureneb varimajanduse surve.
«See on loogiline ja tõenäoline,» rääkis ta. Samas tõi ta välja, et kolm neljandikku inimestest praegu piiri äärest alkoholi ei osta. «Kui nad ei muuda oma käitumist ja ei hakka seal ka käima, siis nemad kas vähendavad tarbimist või ostavad kallimalt. Need ongi variandid.»
Lisaks märkis Jegorov oma ettekandes, et aktsiisitõusu tõttu võivad soomlased lõpetada Eestist alkoholi ostmise. Ta tõi näitena välja, et kui praegu maksab Eestis õllekohvri hind 11 eurot, siis peagi tõuseb see 18 euroni. Soomes on kohvri hind tema sõnul 21-22 eurot. «Soomlased ei tule enam Eestisse. Nad hakkavad Lätis käima,» märkis asekantsler.
Uus valitsuskoalitsioon tõstab õlleaktsiisi määra järgmise aasta juulist 65 protsenti 13,7 sendini mahuprotsendi kohta liitrist, ent aastaks 2020 tõuseb aktsiis 2016. aastaga võrreldes 166 protsenti ehk enam kui kaks korda 22,09 sendini, kange alkoholi lõivuga see aga ei võrdsustu.