maintext:
TS Laevad muutis Saaremaa liini pühadeaegset graafikut
Urmas Lauri
Mandri ja saarte vahelist parvlaevaliiklust toimetav TS Laevad teatas oma veebilehel, et pühade ajal jäävad ära Kuivastust 24. detsembril ja 31. detsembril kell 23 ning Virtsust 25. detsembril ja 1. jaanuaril kell 00:00 väljuvad reisid.
TS Laevade müügi- ja teenusevaldkonna juhi Pille Kauberi sõnul tõsteti eeldatavalt vähese nõudlusega reisid ümber nendele aegadele, mil nõudlus reiside osas suurem.
Seega reisid, mis pidid toimuma 24. detsembril Kuivastust kell 23 ja 25. detsembril Virtsust kell 00:00, tõsteti ümber 26. detsembrile. Virtsust 10.30 ja Kuivastust 11.15 väljuvatele ning reisid, mis pidid toimuma 31.detsembril Kuivastust kell 23 ja 1. jaanuaril Virtsust kell 00:00, tõsteti ümber vastavalt 1. jaanuarile Virtsust kell 10.30 ja Kuivastust kell 11.15.


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Haapsalu kammerkoor kingib publikule rahvaliku kontserdi
Lemmi Kann
Haapsalu kammerkoor. ARVO TARMULA
Täna õhtul tuleb Haapsalu kammerkoor oma 10. sünnipäeva puhul Uuemõisa lossi valges saalis rahva ette, et anda Eesti rahvamuusikast inspireeritud juubelikontsert, mis rõõmustaks kõigi koorimuusikasõprade südant.
„Me laulame seekord palju Veljo Tormist, kes on loonud väga palju rahvalauludel põhinevat koorimuusikat, samuti on kavas Cyrillus Kreegi rahvalauluseaded ja Pärt Uusbergi Eesti rahvaviiside ainetel sündinud loomingut,” tutvustas kammerkoori juht Ulrika Grauberg kontserdi kava.
Põhjus, miks kava sedapuhku just selline sai, on Graubergi sõnul väga lihtne. „Me läheme aprillis Malagasse kooride konkursile ja osaleme seal folkloori kategoorias, seepärast on ka meie hooaeg rahvamuusikahõnguline,” selgitas ta.
Kuigi Tormise teosed ei ole kõige kergemate killast, sobivad need kammerkoori praegusele koosseisule Graubergi sõnul suurepäraselt. „Meil on Tormise taju ja hinge. See ei ole sugugi alati nii olnud, aga praeguse seltskonnaga on vahva Tormist teha!”
Mängus võib olla üks põhjus veel. Näiteks on Graubergi sõnul tunda ja näha, et Eesti rahvamuusika läheb inimestele praegusel ajahetkel rohkem korda kui mõne aasta eest, mil näiteks jõulukontsertidel kõlas palju hoopis gospelmuusikat. „See on tore, et oleme jõudnud oma juurte juurde tagasi ja teeme seda, mis meile tõesti lähedane on,” leidis Grauberg.
Haapsalu kammerkoor ootab ennast kuulama laupäeva õhtul kell 17 Uuemõisa lossi valgesse saali. Kontsert on tasuta.

fasttext_language: et


maintext:
Lugeja küsib, konsultant vastab: kas saab nõuda poes muusika vahetamist?
Jõulud on rõõmuaeg, kuid rõõmuga ülepingutamine võib kaasa tuua vastupidise efekti. ARHIIV
Lugeja küsib: Töötan kaupluses, kus terve detsembrikuu mängivad taustaks ühed ja samad jõululaulud. Ei jaksa seda enam kuulata ja igasugune jõulurõõm on kadunud. Kas ma saan tööandjalt nõuda muusika vahetamist?
Vastab Mari-Liis Ivask, tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Töökoha taustamuusika valikut õigusaktid konkreetselt ei reguleeri. Tavaliselt ei mängi kaupluste taustamuusika ka nii kõvasti, et see kahjustaks inimese kuulmist. Küll aga võib taustamuusika olla inimese jaoks täiendavaks stressi allikaks, sest segab keskendumist ja väsitab.
Muusikal on tavaliselt meelelahutuslik eesmärk. Samas võib see aga muutuda ebameeldivaks müraks, kui meil ei ole võimalik kontrollida, mis muusikat me kuulame või millal me seda teeme– näiteks taustamuusika tööl või kodus naaberkorterist kostev muusika. Kui töötaja tunneb, et tasutamuusika töökohal väsitab, siis tuleks sellest anda tööandjale märku ja otsida koos võimalusi probleemi leevendamiseks. Kui sama mure on mitmel töötajal, siis võiksid töötajad pöörduda tööandja poole koos, et tööandja mõistaks paremini probleemi ulatust.
Ühest küljest on arusaadav, et tööandja tahab jõuluajal kaupluses jõulumuusikat mängida. Teisest küljest on arusaadav, et töötaja jaoks muutub see korduvaks ja väsitavaks. Tööandja saab olukorda parandada näiteks läbi järgnevate tegevuste:
1. Muusikat tasub vaheldada. Kui kaupluses mängivad vaheldumisi kaks plaati samade jõululugudega, muutub see üsna kiiresti väsitavaks, eriti arvestades töötajate pikki vahetusi. Vähem aktiivsetel ostuaegadel võiks jõulumuusika vaheldada muu muusikaga.
2. Tavapäraseid jõululugusid võib vaheldada instrumentaalsete lugudega. Uuringud näitavad, et instrumentaalmuusika aitab paremini keskenduda ja segab töötajat vähem.
3. Vajadusel võiks keerata muusikat vaiksemaks, et taustamüra ei oleks liiga vali.
4. Võimalusel vaheldada tööd nii, et töötaja saaks vahepeal ka vaikuses töötada või anda lisavõimalust pidevast mürast puhkamiseks vaikuses.
5. Pidada töötajatega koos nõu, mis konkreetselt segab ja väsitab ning kuidas muret lahendada võiks.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Meie Maa: endine esileedi esitles raamatut
Toimetanud Urmas Lauri
Ingrid Rüütel esitles laupäeval Muhu põhikooli saalis poolesajale inimesele oma raamatut Muhumaa lauludest ja tantsudest, kirjutas Saaremaa päevaleht Meie Maa.
“See on hästi paks ja põhjalik raamat. Eelmisel aastal ilmus samateemaline topeltplaat. Need on Ingrid Rüütli rahvalaulude kogumisekspeditsioonidelt aastatel 1974-1975 saadud töö tulemused,” ütles Muhu muuseumi direktor Meelis Mereäär.


authors:
Lääne Elu
Refereerinud Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu põhikooli õpetaja kaotas dieediga 28 kilogrammi (4)
Refereerinud Kristjan Kosk
Ekraanitõmmis simeonsidieet.ee
Haapsalu põhikooli vene keele õpetaja Marianne Samm räägib intervjuus kaalulangust propageerivale portaalile Simeonsidieedile, et kaotas nende dieedinippe järgides 28 kilogrammi.
Nagu paljudel inimestel, on Marianne peamiseks kaalukõikumiste põhjuseks stress. „Vahet pole, mida söön, ikka kaal tõuseb,” ütles Marianne. Sellele lisaks vaevavad naist ka ainevahetuse häired, mis kaalutõusule hoogu juurde andsid. „Vanusega tuleb ju ka kilosid, aga neid ei tohi tulla nii palju,” tõdes kaalulangetaja nähes kõrvalt, kuidas dieedid ei mõjunud ning kaal kasvas.
„Kui kõigele vaatamata, mis ma kaalulangetamiseks tegin, lõi ette 120kg, pani see mind mõtlema ja pingutama oma tervise nimel,” jätkas õpetaja.
Loe edulugu lähemalt siit.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Lääne Elu paberleht laupäeval, 31. detsembril (1)
Kaire Reiljan
Naise põlema panna tahtnud sõjapõgenik pääseb vabadusse
Reede keskpäeval toodi naist tappa ähvardanud Süüriast pärit sõjapõgenik raudus käsi kahe politseiniku vahel Lääne ringkonnaprokuratuuri kokkuleppemenetlust sõlmima. Kui prokuratuuris kokkulepitu ka kohtus pidama jääb, saab mees tingimisi vanglakaristuse ja pääseb varsti vabadusse.
Andres Lipstok: vähem tühja kriitikat, rohkem optimismi
Endine Haapsalu volikogu esimees ja Lääne maavanem, mitmekordne minister ja kunagine Eesti Panga president Andres Lipstok soovitab intervjuus teiste lauskritiseerimise asemel kõigepealt peeglisse vaadata ja märgata rohkem teisi inimesi enda ümber.
Lääne Elu aasta viimane number on 28 lehekülge: sealt leiab kokkuvõtte aasta tähtsamatest sündmusest ja suur ristsõna.
Head lugemist ja head vana aasta lõppu!


maintext:
Parvlaev Leiger jõuab homme ennelõunal Virtsu sadamasse
Toimetanud Urmas Lauri
Parvlaev Leiger jõuab täna hilisõhtul Väinamerele. Kaart: marinetraffic.com
TS Laevad uus parvlaev Leiger on praegu Läänemerel Gotlandi saare lähistel, homme varahommikul peaks Hiiumaa liinil kurseerima hakkav laev silduma Kuivastu sadamas.
Laeva Eestisse saabumisel tuleb esmalt läbi viia tolliprotseduurid ning ühtlasi kontrollitakse suursaarte ja mandri sadamate rampide sobivust laevaga.
Laeva esimene sihtkoht Eestis on Kuivastu sadam, kus homme hommikul teostatakse tolliprotseduurid ja proovitakse rampi. Ennelõunal teeb Leiger vahepeatuse Virtsu sadamas. Heltermaale rampi proovima jõuab Hiiumaa liinile mõeldud parvlaev pärastlõunal ning Rohukülla jõuab Leiger homme kella poole nelja paiku pärastlõunal.
Laupäeva õhtul suundub laev Tallinnasse. Tallinnas paigaldatakse laevale erinevaid seadmeid (köök, kauplus, wifi jms), täiendatakse infograafikat, toimuvad õppused ning läbitakse Veeteedeameti ja teiste ametkondade kontrollid.
Laev ristitakse 19. detsembril Tallinna Vanasadamas.
Rohuküla – Heltermaa liinile asub laev eeldatavasti vahetult enne jõule. TS Laevade juht Kaido Padar pakkus täna homnmikul Vikerraadios välja, et selleks võiks olla 22. detsember.
Leiger alustas koduteed Türgist Sefine laevatehasest 5. novembril.


maintext:
Martin Repinski astub maaeluministri ametist tagasi (4)
BNS
Maaeluminister Martin Repinski esitas teisipäeval peaminister Jüri Ratasele avalduse ametist tagasi astumiseks.
Repinski kinnitas, et soovis tuua oma erakond ja peaminister tule alt välja. "On selge, et minu ettevõtlustegevusest ja varasemast elust on jäänud lahtisi otsi, mis tuleb kokku sõlmida. Ministritöö seda kindlasti ei võimalda, selles tuleb sajaprotsendiliselt keskenduda Eesti maaelu ja põllumajanduse võimalustele ja muredele. Seetõttu lahkun maaeluministri ametist ja jätkan tööd riigikogu liikmena. Teen korda oma taluga seotud asjad, et saaksin selle igapäevase juhtimise korrektselt üle anda," märkis Repinski oma avalikus pöördumises.
Tema sõnul on uue valitsuse koalitsioonileppes väga palju häid uudiseid maaelu ja põllumajanduse valdkonnas. "See koalitsioon on üle pika aja selline, mis tõesti mõtleb maaelu peale ning näeb, mis maal tegelikult toimub. Top-up toetused, kriisiabi toetus, kohaliku toidu tootmise edendamine ja ekspordi arendamine on need märksõnad, mille uus koalitsioon maaelu aitamiseks ellu viib. Minu poolt käivitatud bürokraatia vähendamine ja toetuste väljamaksmise kiirendamine ei peatu ka järgmise maaeluministri ametiajal. Olen kindel, et uus minister, kes Keskerakonna poolt tuleb, võtab selle alustatu elluviimise üle ja ka mina toetan kõigiti sujuvat asjade üle andmist maaeluministeeriumis. Sest valdkond on ministrist tähtsam," rääkis Repinski.
Ta märkis, et erakond ja kõik erakonnakaaslased on teda kõigiti toetanud. "Keskerakonnal on väga suur potentsiaal olla juhtiv poliitiline jõud ka väljaspool suuri keskuseid ja põllumeeste seas. Keskerakonna maaelu poliitikat hinnatakse kõrgelt. Ja mina asun toetama selle ellu viimist riigikogus. Minu ametisse nimetamine näitab, et Keskerakond tõesti suhtub erinevatest rahvustest eestimaalastesse võrdselt. Võin kõigile Keskerakonna valijatele kinnitada, et see Keskerakonna poliitika ei ole muutunud ega muutu. Esindan jätkuvalt oma valijaid Eesti Vabariigi Riigikogus, kus saame valitsuse juhtiverakonnana Ida-Virumaa inimeste jaoks väga palju ära teha. Olgem ausad, seni on tegemist olnud unustatud piirkonnaga Reformierakonna juhitud parempoolsete valitsuste jaoks," märkis Repinski.
Ta tunnustas peaminister Jüri Ratast, kes on teda toetanud. "Jüri Ratas on Eestile väga hea peaminister ning ma vabandan, et olen ta tule alla pannud. Lahkun ka selle pärast, et peaminister saaks täielikult keskenduda valitsuse juhtimisele. Peaminister ei ole andnud mulle korraldust ametist lahkumiseks, teen seda ise omal soovil ja tõekspidamisel," ütles Repinski.
"Kindlasti võidakse esmaspäevase Keskerakonna juhatuse koosoleku osas rääkida erinevaid versioone, kuid võin kinnitada, et tegemist oli konstruktiivse aruteluga, kus siiralt ja heatahtlikult otsiti lahendusi, mis oleks Eestile ja Keskerakonnale parim. Mitmed juhatuse liikmed andsid mulle nõu erakonna kaitseks tagasi astuda ning loomulikult võtsin oma otsuse tegemisel seda arvesse. Ma tänan erakonna juhatust, et sain tagasi astumise otsuse ise langetada," lisas Repinski.
Ta tõdes, et üksikud ajakirjanikud oleks võinud olla allikakriitilisemad. "Kuid mul ei ole Eesti ajakirjandusele tervikuna etteheiteid. Ajakirjanikud on teinud oma tööd ja täitnud oma kohust. Tänan kogu südamest põllumehi, maaeluga seotud inimesi ja ühendusi ning kõiki poolehoidjaid, kes on mulle toetust avaldanud. Meil tekkis lühikese aja jooksul tihe ja meeldiv koostöö, mis andis mulle jõudu ja eneseusku, et oleme maaelu edasiviimisega õigel teel," lisas Repinski.


authors:
Lääne Elu
Meelike Saarna
Pereterapeut Ja Kirjanik

maintext:
Pereterapeut soovitab: kuidas õppida lastelt hetkesolemise kunsti
Meelike Saarna, pereterapeut ja kirjanik
Mõnda aega tagasi, kui olin vanemluseteemalist loengut lõpetamas, ütlesin välja mõtte, et praegusaja üks olulisemaid teemasid on aeglustamine. Liiga palju ärevust, liiga palju pidetust, liialt vähe keskendumist, liialt vähe süvenemist, aeglust… kas teame, mis on selle tulemus ja hind? On vaja oskusi, et objektiivse aja sisse luua oma subjektiivne aeg, on vaja õppida pesa tegemist aja sisse. Ütlesin kuidagi nii ja mõtlesin seda täiesti tõsiselt, kirjutab pereterapeut ja kirjanik Meelike Saarna (pildil).
Sellest mõttest hakkas kinni SEB Heategevusfondi tegevjuht Triin Lumi ja palus mul jõulude ajaks jutu kirjutada: pesa tegemisest aja sisse.
Ma lükkasin kirjutamist aina edasi. Siis otsustasin, et kirjutan vabanduskirja: kuna mul on liialt kiire oma tööde ja muu eluga, siis ei saa ma seda lugu kahjuks valmis teha. Ja taipasin otsekohe, nagu seda mõelnud olin, kui kurbnaljakalt, et mitte öelda irooniliselt, see vabanduskiri kõlaks.
Niisiis – ma ei kirjutanud seda vabanduskirja, vaid jutu, mida lubasin.
Muidugi saan aru, et kiirus on ju osati ka tore: asjad saavad valmis, eesmärgid täidetud, head tulemused rõõmustavad meid, saavutused tahavad saavutamist, edu tõstab kõrvust, arengukõver kerkib pilvisse… ja siis? Hiljutisel isiklikele väärtustele keskendunud grupikoolitusel ütles üks päris noor mees mõtlikult: kui olen ükskord siitilmast ära minemas, siis vaevalt küll, et silme eest voolavad läbi rahatähed ja töösaavutused – ei, sellel viimsel hetkel voolavad vaimusilmas kallite inimeste näod… tjah, kui need selle rüsina sees alles on jäänud. Kas võiks siis varem paremaid valikuid teha – valikuid tasakaalus elu poole?
Või kas tasakaal on veel üldse väärtus? Kui me tahame, et oleks, tuleks kiirust tasakaalustada aeglusega, pingutust tasakaalustada lõdvestusega, automaatkäitumist tasakaalustada hetkele häälestumisega, märgata ja peatada igapäeva oravaratas, mis vaikse sahinaga isegi öösel ringi ketrab, tehes ärevaks ka me unesid. Kas oskame veel seda: lonkimist, lakkevahtimist, mittemidagitegemist, laisklemist, oma hingamise kuulamist? Kas märkame kõrval istuva lapse, sõbra, kallima kutsuvat puudutust või pilku? On neurobioloogiline fakt, et lähedus täidab inimest selle sõna õige paremas mõttes. Ja tühja paagiga ei sõida kuigi kaugele. See on see, mida mina oma töös igapäevaselt näen: paak on ammu tühi, aga paaki täita pole aega – kiire on, pedaal on põhjas.
Kas mäletame, kuidas aeglasem elu käib? Meil on igasugu oskusi-teadmisi-tehnoloogiat, mis hõlbustavad olemist, päästavad elusid, värske teave huugab 24/7 läbi fiiberoptiliste kaablite… Ma pole kindel, kas üldse adume, millised kaotused on peidus selle toreda kiirustamise-saavutamise koore all. Ja nii pagana kiire on, et pole aega mõelda, mis see olla võib – see peidusolev salajane potentsiaalne mõju. Inimese aju on tehtud nii, et see vajab kontakti. Automaatrežiim täitvaid, tähendusrikkaid, õnnestavaid kontakte ei võimalda, neid võimaldab keskendumine.
Õnneks on märke ka aegluse moes olemisest. Popp on joogas käia, mediteerida, minna mindfulnessi kursustele… Tuletan õrnasti meelde, et aeglust, rahunemist, oma elule tähenduse andmist saab oma päevadesse tuua tegelikult ka teisiti, ilma lõdvestuskursusele jooksmata, selg tormamisest märg ja vererõhk taevas. Muidugi, aeglustamiseks on teadlikkust vaja. Suur osa teadlikkusest on kontakt iseendaga. Miks mitte alustada lihtsaimast: näiteks hingata aeglaselt, võimalikult aeglaselt. Määrida hommikust kreemi kehale rituaalse venitamisega. Süveneda teadvalt toredatesse detailidesse, mis muuseas, ümbritsevad meid igal hetkel: lonkimisi liikuv kella sekundiseier, kuumalt keerlev aur teetassi kohal, valguslaik naabermaja krobelisel seinal. Või vaadata, kuidas lapsed toimetavad – siin ja praegu. Seda peaks neilt õppima, mitte sõitlema neid nende loomuliku hetkesolemise- ja keskendumisvõime pärast.
Mõni õhtu tagasi, kui olin oma tööpäeva lõpetanud, kõndisin üle hulga aja mere äärde, seltsiks meie pere mustavalgekirju vene spanjel, lõbus tegelane, „siin ja praegu“-idee vääramatu kandja. Sammusin mere poole viivat teed pidi nii aeglaselt, kui koer lubas ning vaatasin ringi. Olin iga päev seda teed pidi tööle sõitnud. Nüüd nägin, et valge funkstiilis paarismaja oli millalgi vahepeal peaaegu valmis saanud. Paarismaja kõrval olev kollane suvila paistis vaevu pühadekaunistuste alt välja. Küla kuulutustahvil seisis suurelt jõuluturu reklaam, nojah, nägin nüüd, et see oli saanud mööda juba mõni päev tagasi.
Jõudsin randa enne päikese loojumist. Mere tumeduse kohal seisis roosakassinine triip. Kaks varest kõndisid mööda adrust rannariba, keerasid oma päid ringi vaadates majesteetliku aeglusega ja tõusid siis lendu. Tundsin nende tiivalöökidest tekkinud õhuvoogu oma näol. Korraga oli mulle väga selge, et mitte kellelgi ei maksaks riskida sellega, et ühel päeval on kohal ebamugav küsimus: kuhu see elu küll kadus? Eks ta kaobki märkamatult, kui sind krooniliselt kohal ei ole.
Järgmisel päeval ärkasin ilma äratuskellata. Tallad tundsid hommikujahedat põrandat. Lükkasin tuhiseva oravaratta otsustavalt kõrvale.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Neli Ridala valla küla hakkavad liituma

maintext:
Neli Ridala valla küla hakkavad liituma
Kaie Ilves
Täna õhtul tuleb Ridala kiriku ümbruse külade rahvas kokku, et arutada külade liitmist ja ümbernimetamist Ridala külaks.
Plaanis on liita neli Ridala kiriku ümber asuvat küla – Vilkla, Kolila, Lõbe ja Liivaküla. Uue küla nimeks saaks Ridala, et haldusreformi käigus kaduva Ridala valla nimi jääks alles.
Külade liitmise ja ümbernimetamise algatas Vilkla külavanem Toivo Sims. Liidetavad külad paiknevad paari kilomeetri raadiuses ümber Ridala kiriku. Kui Simsi algatus vilja kannab, ümbritseb Ridala kirikut edaspidi Ridala küla, kus elab sadakond inimest. Vilklas elab praegu üle 80 inimese, Kolilas 11, Liivakülas kuus ja Lõbe külas viis inimest.
Simsi eesmärk on säilitada Ridala nimi – kui Haapsalust ja Ridalast moodustub uus omavalitsus, siis pole enam ühtegi paika, mis kannaks Ridala nime. „On Ridala kirik, Ridala kalmistu ja Ridala tall, aga ühtegi Ridala nime kandvat paika ei ole. Vald kaob ära ja Ridala nimi ka,” ütles Sims.
Nimeteadlase Peeter Pälli sõnul pole ajalooliste külade ja nimeda kaotamine aga põhjendatud. Loe täismahus paberlehest.


title: Saaremaal saab vabalt veel seenel käia

maintext:
Saaremaal saab vabalt veel seenel käia
Toimetanud Urmas Lauri
Jõulupühad on lisaks niisama olemisele ja hingetõmbamisele olnud hea aeg ka seenel käimiseks. Seda vähemalt Saaremaal, kirjutas Saarte Hääl.
Korraliku seenekastme sai näiteks Terje Aus, kes teisel jõulupühal perega jalutuskäiku tehes sattus metsas kukeseente otsa. Nemad leidsid seeni Mustjala kandist, täpsemalt Lihulinnalt.
Kirglik seeneline laulja Silja Vipre usub, et seeni, vähemalt kukekaid jagub Saaremaal vähemalt uue aastani välja. Seda muidugi juhul, kui talv äkitselt kohale ei jõua ning seened lume alla ei kao.
“Pohli jagub ka muide,” lisas Vipre korilushuvilistele veel ühe vihje, miks praegusel ajal korviga metsa põigata.
T äismahus artiklit saab lugeda siit.


authors:
Lääne Elu
Aleksander Joonasing

maintext:
Läänemaa taekwondo harrastajad võitsid medaleid
Aleksander Joonasing
Pildil Jegor Vedenjapin (vasakult), Anastasija Ilnitskaja, Kristo Tsarents, Ralf Kaljuste, Kristjan Kaljuste. Foto: erakogu
Laupäeval võitlesid edukalt Läänemaa taekwondo harrastajad kolmandat korda peetaval Tallinna taekwondo meistrivõistlusel, kus võtsid osa kõik Eesti taekwondo klubid ning külalisteks oli suur Venemaa võistkond, kes ka näitas kõrget taset.
Võistlusi peeti Taekwondo WTF olümpiareeglite ja vastava tehnikaga (elektroonilised sokid, vestid, kiivrid). Osales üle 150 sportlase erineva vanuse, kaalu ja vöökategooriates.
Haapsalu võistkonda esindasid viis tugevamat klubi sportlast, kes on juba toonud sel aastal klubi arvele mitmeid medaleid.
Teist võistlust järjest said oma kategoorias meistriteks 8aastane Ralf Kaljuste ja 13aastane Jegor Vedenjapin. Pronksmedali saavutasid 14aastane Anastasija Ilnitskaja ja 12aastane Kristo Tsarents, kes võttis end kaotuse järel kokku ja võitis teise matši ning astus poodiumile.
Edasi ootavad sportlasi vöökategooria eksamid Pärnus.
Aleksander Joonasing – MTÜ Katleri Taekwondo Klubi Haapsalu peatreener


maintext:
Ratas: 100 päeva programm sisaldab 101 ülesannet
BNS
Riigikogu kinnitas Jüri Ratase peaministriks 21. novembril. Foto: istungi teleülekande ekraanitõmmis.
Peaminister Jüri Ratase sõnul kinnitas valitsus neljapäeval oma 100 päeva tegevusprogrammi, mis sisaldab 101 ülesannet.
"Valitsus on 100 päevaks seadnud julged sihid," ütles Ratas, lisades, et keskne eesmärk on tugev ja ühtne Eesti ja ühtne rahvas, vähem vastandumist ja ebavõrdsust ning kindlalt kaitstud riik.
"Esimese 100 päeva jooksul me mitte ainult ei analüüsi, vaid astume ka konkreetseid samme valitsuse eesmärkide täitmise osas," ütles Ratas, lisades, et 100 päeva programmis on 101 ülesannet ning nende täitmise tähtaeg jõuab kätte 3. märtsil.
Ratase sõnul on eesmärk viia rahvaarv tõusule ning selleks püüab valitsus soodustada kodumaale naasmist ja suurendab kolmanda lapse toetust. Haridusvaldkonnas soovib valitsus kindlustada õpetajate palgatõusu ning selleks anda lisavahendeid juba järgmise aasta eelarvest.
"Teine suurem alateema on suurendada ühiskonna heaolu ja sidusust. Selle kesksel kohal on maksureform," ütles Ratas. Ta tõi esile tulumaksuvaba miinimumi tõusu 170 eurot 500 euroni ning selle tulemusel võidavad üle 80 protsendi tööealistest eesimaalastest.
Samuti on valitsuse eesmärk viia osad riigiasutused maakondadesse ning vastav programm jõuab kindlasti peagi valitsuse ette.
"Soovime tõhustada koolikiusamise vastaseid tegevusi, samuti tõsta koolilõuna toetuse ühe euroni," rääkis Ratas.
"Meie jaoks on oluline viia Eesti välja majandusseisakust," ütles Ratas, tuues esile, et 2018. aastal diislikütuse aktiis ei tõuse, samuti teeb riik koostöös Tallinnaga investeeringuid turismi- ja konverentsivaldkonda.
Ühtlasi hoiab Eesti Ratase sõnul tugevat julgeolekupositsiooni läbi täiendavate kaitseinveseeringute.


maintext:
Läänemaal on gripi levik veel tagasihoidlik
Kaire Reiljan
Terviseameti Haapsalu esinduse vaneminspektor Lea Kiis. Foto Kristjan Kosk
Terviseameti andmetel on gripiviiruse levik Läänemaal veel tagasihoidlik, kuigi üle Eesti tuvastab labor järjest enam gripijuhtumeid.
Terviseameti andmeil diagnoositi Eestis eelmisel nädalal laboratoorselt 37 gripijuhtu, neist peaaegu kõik osutasid A gripiviiruseks. Selle tüvega seotud grippi haigestumise kulgu loetakse raskemaks ja seda just kõrgenenud tüsistuste ning suremuse ohu tõttu.
Terviseameti Haapsalu esinduse vaneminspektori Lea Kiisi sõnul on kõige haavatavamad alla 4aastased ja üle 65aastased inimesed. Seetõttu on ka Terviseamet palunud perearstidel pöörata erilist tähelepanu 65aastastele ja vanematele patsientidele ja võtta neilt haigestumise korral kindlasti proovid ka gripiviirusele.
„Kui lapsed haigeks jäävad, ärge viige neid hoida vakstineerimata vanavanemate juurde,” pani Kiis vanematele südamele. Ta lisas, et eelmisel aastal oli Eestis juhus, kus just grippi haigestunud lapselast hoidnud vanainimene ise samuti haigeks jäi ja suri.
„Eelmisel aastal suri Eestis grippi 20 inimest, kes kõik olid vaktsineerimata,” ütles Kiis vakstineerimise tähtsust rõhutades. Ta lisas, et gripivakstiin aitab ka teiste ülemiste hingamisteede haiguste vastu. „Seda, et vaktsineeritud inimene üldse haigeks ei jää, ei tasu loota. Kui vaktsineeritud inimesel kulgeb haigus kergemini.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Kunstikooli hoone remont tõi päevavalgele vanad seinamaalingud
Kristjan Kosk
Jaani 2 serveeris väikese ajaloolise üllatuse. Foto: Ülla Paras
Töömehed avastasid septembris Jaani 2 hoone ühe ruumi seinalt 19. sajandist pärinevad seinamaalingud.
Haapsalu linnaarengu ja muinsuskaitse spetsialist Ülla Paras ütles, et seintele on maalitud paneelid. „Maalitud paneelid pärinevad ajast, mil apteeker Carl Leopold Bergfeldt majas ümberehitusi tegi. Kui hoonele ehitati teine korrus ning Bergfeldt limonaadi ja mullivee müügiga jõukamaks sai, võis ta luksuslikku maalingutega külalistuba endale lubada,” oletas Paras.
„Maalitud paneelidele enam õnneks uut krohvikihti peale ei tõmmatud, järgmised olid tapeedikihid. Seetõttu on maaling üsna suures ulatuses säilinud,” selgitas Paras.
Ruum, kus maalingud avastati, oli planeeritud kunstikooli galeriiks. „Kohe kui maalingud avastati, pandi ruumis ehitus seisma,” ütles Paras.
Maalingud on nüüd puhastatud ja pudenemise vältimiseks spetsiaalse vahendiga kaetud.
Parase sõnul taotleb linnavalitsus muinsuskaitseametilt maalingute restaureerimiseks ja konserveerimiseks 6000 eurot. Vastust on oodata veebruaris või märtsis.
Jaani tn 2 hoone ajaloo lühiülevaate on koostanud Ülla Paras
Kinnistu Jaani 2 hoonestati juba 13. sajandil. Ilmselt paiknes siin keskajal ja hiljemgi mitu väiksemat maja. Sellele viitavad Jaani 2 peahoone võlvlagedega ja omavahel käikudega ühendatud keldrid. 17. sajandist on valdused kuulunud või olnud pastorite ja apteekrite kasutada.
17. sajandi alguses kuulus kinnistu Hans von Husenile. Pärast mitut omanikevahetust sai kinnistu omanikuks pastor Selliusele, kes ehitas 17. sajandi lõpul krundile maja – pastoraadi. Pastoraadimaja ehitati ümber 1772 ja sellele viitab barokse ornamendiga raidtahvel, mille moto on, et elan maa peal ja armastan taevast (Ich lebe auf Erden und liebe den Himmel).
19. sajandi alguses omandas hoone krahv Jacob Pontus Stenbock. 1840 sai peamajast apteek, kus muuhulgas tegutses Carl Leopold Bergfeldt, kes villis siin 1875. aastast limonaadi ja mullivett, mida tehti mereveega segatud piimavadakust.
19. saj II poolel tehti hooneil ümberehitusi, sh ehitati peahoonele teine korrus, kuhu asutati 1880 hoiukassa.
1893 ostis kinnistu ja naaberkinnistu Georg Christian Nörman, kes hakkas Eau de Vosy nime all turustama Voosi kurgust võetud gaseeritud vett. Apteek tegutses edasi peahoones, idapoolses hoovihoones asus limonaadi- ja mineraalveetööstus.
1923. aastal oli Jaani 2 kinnistu suurus 442 ruutsülda, sellest ehituse all 185 rs, hoovi all 77 rs ja puuviljaaia all 180 rs. Kahekorruselise plekk-katusega elumaja (puust ja kivist) pikkus oli 91 jalga, laius 49 jalga, kõrgus 35 jalga. Kahekorruselise puukatusega (sindel) suvemaja pikkus oli 52, laius 35 ja kõrgus 21 jalga. Kivist ühekorruselise mineraalveetehase hoone pikkus oli 35, laius 21 ja kõrgus 14 jalga. Elumaja väärtuseks oli 1930. aastal hinnatud 9000 krooni, suvemajal 800 ja mineraalveetehasel 800 krooni.


maintext:
Kirikuküla Tikavälja kinnistu detailplaneeringu avalik väljapanek
Lihula vallavalitsus võttis 13.12.2016. a korraldusega nr 377 vastu Kirikuküla Tikavälja kinnistu (katastritunnus 41101:002:0162, pindala 10,0 ha) detailplaneeringu.
Lihula vallavolikogu 10.06.2004 otsusega 30 on kehtestatud Tikavälja kinnistu detailplaneering, millega nähakse ette kinnistust 2,4 ha suuruse ärimaa sihtotstarbega osa eraldamist ja sellele puhkeküla rajamist, mis sisaldab külalistemaja, kuni 20 m² suuruse ehitise aluse pinnaga majutushooneid ning alasid telkimiseks ja haagissuvilatele.
Algatatava detailplaneeringu eesmärk on Tikavälja kinnistu jagamine kaheks: maatulundusmaa sihtotstarbega ning elamu- ja ärimaa sihtotstarbega maaüksuseks, maaüksuste hoonestusala, ehitusõiguse, liiklus- ja parkimiskorralduse, servituutide, tehnovõrkude ja -rajatiste asukoha ning keskkonnakaitse abinõude kindlaksmääramine seoses elamu ja kuni 50 kohaga puhkeküla ehitamisega. Planeeringuga muudetakse kehtiva Tikavälja detailplaneeringu lahendust, asendades kavandatud ärimaa sihtotstarbega maa-ala osaliselt elamumaa sihtotstarbega maa-alaga. Planeerimisseaduse § 140 lõike 7 kohaselt tuleb detailplaneeringu muutmiseks koostada uus sama planeeringuala hõlmav detailplaneering.
Tikavälja kinnistu asub Matsalu rahvuspargi piirangu- ja sihtkaitsevööndis. Planeeringuga kavandatakse tegevust, mis kuulub keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõikes 2 toodud tegevusalade hulka (turismimajandus), mille puhul tuleb otsustajal anda eelhinnang ja kaaluda, kas tegevusega kaasneb oluline keskkonnamõju. Keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnangu kohaselt ei ole Tikavälja kinnistu detailplaneeringuga kavandatud elamu ja puhkeküla ehitamisel olulist keskkonnamõju. Matsalu rahvuspargi lõunapiiril Penijõe–Suitsu riigimaantee ääres asuv planeeritav maa-ala on olnud hoonestatud, sellel paiknevad Tikavälja talu hoonete varemed. Ehitust ei kavandata avamaastikele. Tikavälja detailplaneeringuga kavandatavail tegevustel eraldi või koos muude tegevustega ei ole eeldatavalt olulist ebasoodsat mõju Natura 2000 võrgustiku ala Matsalu rahvuspargi kaitse-eesmärgile ning keskkonnamõju strateegiline hindamine ei ole vajalik.
Detailplaneeringuga ei muudeta Lihula valla üldplaneeringut.
Detailplaneeringu avalik väljapanek on 9.–22. jaanuarini 2017 Lihula vallamajas Jaama 1, Lihula, ning Lihula valla interneti koduleheküljel http://www.lihula.ee. Arvamusi detailplaneeringu kohta saab esitada kirjalikult avaliku väljapaneku lõpuni aadressil Lihula vallavalitsus, Jaama 1, 90302 Lihula, Läänemaa või e-posti aadressil vallavalitsus@lihula.ee.
Lihula Vallavalitsus


maintext:
Fotogalerii: sajad pensionärid kogunesid kultuurikeskusse jõulukontserdile
Kristjan Kosk
Neljapäeval kell 15 kogunesid sajad eakad Haapsalu kultuurikeskusesse Haapsalu ja Läänemaa pensionäride ühenduse poolt korraldatud jõulukontserdile. Haapsalu kultuurikeskuse direktori Gülnar Murumägi sõnul oli saalis 300-400 pensionäri. „Ees ja taga olid mõned tühjad read, muidu oli saal täis,” ütles ta.
Eakatele andsid kontserti baritoni Rene Soom ja sopran Maris Lilosoni. Neid saatis klaveril Siim Selis. Trio esitas mitmeid tuntud heliloojate lugusid, kaasaarvatud Raimond Valgre, Olav Ehala ja Uno Naissaare loomingut. Igale loole järgnes vali aplaus.
Kontserti kuulama kogunenud pensionärid jäid etteastega rahule. „Minule väga meeldis,” teatas Lihulast Haapsallu sõitnud Laine Kesküla. „Tulin just Rened kuulama, sest ta on Lihula poiss ja ma mäletan hästi aega, kui ta veel väikese poisina mööda tänavaid ringi jooksis,” meenutas Kesküla. Ta lisas, et käib meeleldi erinevaid kontserte kuulamas.
Fotod: Arvo Tarmula


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kristjan Kosk

maintext:
Riigikogu kiitis heaks hambaravihüvitisi suurendava seaduse
Toimetanud Kristjan Kosk
Hambaravi. Foto: arhiiv
Riigikogu kiitis 71 poolthäälega heaks seaduse, millega taastatakse alates tuleva aasta 1. juulist hambaravihüvitis täiskasvanutele kuni 30 euro ulatuses aastas. Eakatele, rasedatele, alla üheaastaste laste emadele ja teistele hüvitist juba saavatele inimestele suureneb hambaravihüvitis kuni 85 euroni aastas, teatas riigikogu pressiesindaja Kati Varblane.
Valitsuse algatatud ravikindlustuse seaduse ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduse kohaselt hakkab haigekassa hüvitama ravikindlustatud täiskasvanutele kuni 30 eurot aastas esmavajalike hambaraviteenuste raviarvetest, kui patsiendile esitatud raviarve või raviarvete kogusumma on 60 eurot aastas.
Vanaduspensionärid, töövõimetuspensionärid ja osalise või puuduva töövõimega inimesed, üle 63-aastased inimesed, rasedad, alla üheaastase lapse emad ning kõrgenenud ravivajadusega inimesed hakkavad saama hambaravihüvitist kuni 85 eurot igal aastal. Haigekassa maksab kinni 85 protsenti hambaravi esmavajalike teenuste raviarvest, arvestusega, et patsiendile esitatud raviarve või arvete kogusumma ei ületa 100 eurot aastas.
Hetkel hüvitab riik eakate hambaravi 19,18 eurot aastas ning rasedate ja alla üheaastaste laste emade hambaravihüvitis on praegu 28,77 eurot.
Eakatel jääb alles hambaproteesihüvitis 255,65 eurot kolme aasta peale. Et inimesel oleks proteesihüvitist võimalikult mugav saada, siis ta tulevikus enam taotlusi esitama ei pea, vaid haigekassa arveldab proteesi valmistajaga ise.
Samuti on teiste hambaraviteenuste hüvitamine mitterahaline, mis tähendab hambaravihüvitise maksmist hambapolikliinikule vastavalt haigekassaga sõlmitud lepingule ja raviteenuste hinnakirjale, patsient ise 30 eurot hüvitist ei saa.
Senised hüved lastele ja vältimatule abile ei kao. Haigekassa tasub kõigi alla 19-aastaste kindlustatud inimeste hambaravi eest ning ravikindlustatud täiskasvanute vältimatu abi eest. Kindlustuseta inimeste vältimatu abi tasutakse riigieelarvest.


title: Praktilised kokkamisideed ahjuprae ülejääkidest

maintext:
Aasta lõpuga käivad alati kaasas rikkalikud pidusöömad ja sageli võib juhtuda, et toitu valmistatakse korraga rohkem, kui jõutakse ära süüa. Alles jäänud hõrgutised sobivad suurepäraselt ka kasutamiseks järgnevate päevade toidukordade valmistamisel. Näiteks rikkaliku pühadesöömingu lihajääke on võimalik ära kasutada nii suppide, pastaroogade kui ka salatite koostises, tuues lauale traditsioonilised pühaderoad üllatavas kuues. Kuna liha on juba eelnevalt küpsenud, muudab see toiduvalmistamise veelgi hõlpsamaks. Et head toidud raisku ei läheks, jagab Rakvere tootekategooria juht Heli Sepp kasulikke soovitusi, mida maitsvat annab hõrgust lihapraest ka järgnevatel päevadel valmistada.
Kodune tänavatoit
Pärast kurnavat kokkamist ning külluslikku pidusöömaaega on tänavastiilis Mehhiko toit mõnusaks vahelduseks. Tükelda liha suupärasteks tükkideks ning kasuta lisandina maitsvate mehhikopäraste burritode või tortillade valmistamisel. Koostisosad võib paigutada erinevates anumates ka lauale, et iga sööja saaks endale meelepärase eine ise valmis meisterdada.
Lihakas nuudliroog
Kes soovib väheke toekamat rooga valmistada, siis lihakas nuudliroog on selleks ideaalne. Viiluta liha väiksemateks tükkideks ning valmista nendest üks kosutav pühadejärgne nuudliroog. Lisa juurde praetud aedvilju nagu näiteks paprika, suvikõrvits või baklažaan ning anna traditsioonilisele Eesti pidusöögile uus elu vahemeremaade köögi võtmes.
Kergendust pakkuv lihasalat
Pärast pikki ja kõhule raskeid sööminguid on hea millegi kergema järele haarata. Üks mõnus vaheldus toekamatele roogadele on lihasalat. Sega selleks omavahel roheline salat, veiseliha tükid, õrnalt praetud šampinjonid, marineeritud punane sibul ning maitsesta natukese palsamiäädikaga.
Tummine lihasupp
Supp on toitev ja kergesti valmiv roog, mille koostis pakub kodukokale ohtralt fantaasiaruumi. Tummine lihasupp on talveaega imehästi sobiv kõhutäide ja eelnevalt küpsenud liha muudab selle valmistamise eriti lihtsaks. Eelküpsenud liha on soovitatav lisada supile kõige viimasena.
Täidetud paprikad
Täidetud paprikad on mõnus pidustustejärgne amps, mis on ei koorma kõhtu, kuid on samas täitev. Puhasta paprikad seest ning täida need jõululauast järgi jäänud hea ja paremaga. Täidetud paprikate valmistamisel võib kasutada oma fantaasiat ning lisada nendesse komponente vastavalt oma maitse-eelistustele. Kel inspiratsioonist puudu jääb, siis soovitame omavahel kombineerida näiteks veiseliha koos basiiliku, oregano ning lemmikköögiviljadega.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Andrus Karnau

maintext:
Raul Rebane: tegelik võim on Edgar Savisaare valijate käes
Toimetanud Andrus Karnau
Edgar Savisaar. ARVO TARMULA
Keskerakond võitis 2013. aasta kohalikud valimised väga suurelt ligi 200 000 häälega, millest 115 00 tuli Tallinnast ja 35 000 Ida-Virumaalt, kirjutas publitsist Raul Rebane Postimehes.
Tulemus oli seotud valijaskonna usuga Edgar Savisaare idaideoloogiasse. Taustaks on lihtne demograafiline fakt, et erakonna peamine häältesaak tuleb peamiselt venekeelsetest piirkondadest. Kindlasti kandub sügisestel kohalike volikogude valimistel osa hääli edasi ustavustõendina erakonnale, teise ja väga suure osa usaldus tuleb pärast Savisaare taandumist uuel juhtkonnal välja teenida.
Just nendele valijatele meeldimise vajadus ongi 2017. aasta poliitika otsustaja, sest nende jaoks on vahetunud ainult juht, mitte ideoloogia. Igasugune vähegi oluline muudatus selles Eesti kohta tohutus häältemassis, mida Keskerakond eelmisel korral sai, võib tähendada võimusuhete muutumist kogu riigis ja siin suuri riske ei võeta. Iga hääl loeb. Edgar Savisaart võib õnnitleda, tema aastate jooksul visa tööga loodud toetajad on võtnud vangi mitte ainult oma erakonna uue juhtkonna, vaid ka koalitsioonipartnerid.


authors:
Lääne Elu
Jaanus Getreu

maintext:
Lõuna-Läänemaa JK alustas ettevalmistust Eesti meistrivõistluste hooajaks
Jaanus Getreu
Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi noored jalgpallipoisid. Foto: Gren Noormets
Pühapäeval osalesid Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi U14 jalgpallipoisid Tallinnas, Eesti jalgpalliliidu sisehallis toimunud jalgpalliklubi FC Flora noorteturniiril Nike Cup. Ühtlasi algas selle turniiriga Lõuna-Läänemaa JK U14 poiste ettevalmistus viie kuu pärast algavateks 2017. aasta Eesti noorte meistrivõistlusteks.
2016. aasta meistrivõistluste lõpust on möödas seitse nädalat. Selle sisse on mahtunud poistel kolmenädalane puhkus ja hulk kvaliteetseid saalitreeninguid. Nüüd, novembrikuu viimasel pühapäeval heades tingimustes ja korraliku tasemega toimunud noorteturniir tähistas sellele võistkonnale uueks jalgpallihooajaks valmistumise algust.
Teadupärast on talveperioodil võimalik täisväljakul harjutada vaid kunstmurul. Kuid maapiirkondades tegutsevad noorteklubid, kes selliseid tingimusi ei oma, peavad otsima ja leidma turniire ning sõpruskohtumisi mujalt ja abi paluma oma partnerklubidelt. Saalitreeningutele lisaks on ka talveperioodil teatud eas alustada üliolulist harjutamist ka täismõõtmetega väljakutel, ehk siis tingimustes, millistes mängitakse Eesti meistrivõistluste mänge. Paljude klubide noorte treeningtöö toimubki tänu kunstmuruväljakutele aastaringselt õues.
Turniiri eesmärk täideti kuhjaga
Lõuna-Läänemaa JK U14 meeskonnas mängib 22 noorjalgpallurit. Poisse on Lõuna-Läänemaa kolmest koolist – Lihula gümnaasiumist, Virtsu koolist ja Metsküla algkoolist. Nike Cup noorteturniiril esindas klubi 17 poissi. Turniiri eesmärk oli kõikidele poistele anda võrdselt mänguaega, panna poiste silmad särama väga heades tingimustes toimuvast turniirist ning lasta poistel leida taas tunnetus suurel väljakul mängimisest. Kõik need kolm peamist eesmärki sai täidetud.
Turniirist võttis osa kaheksa võistkonda. Alagrupifaasis alistati Tallinna FC Flora II tulemusega 5:0. Kuid kaks 0:2 kaotust tuli vastu võtta nii Martin Reimi jalgpallikoolilt, kui ka Harju jalgpallikoolilt. Tulemustest tähtsam oli kõikidele poistele tagada võrdne mänguaeg ja mängitada poisse ka erinevatel positsioonidel. Vahetused tegime minutilise täpsusega, sellega tagasime kõigile noorjalgpalluritele võrdse mänguaja. Võidu kõrvale saadud kaks kaotust alagrupis viisid meid mängima kohtadele 5.-8. Tallinna FC Flora vastu suutsime teha päeva ilusama mängu ja võita 2:0. Ilusam mäng just sellepärast, et mängude statistikas kajastunud numbrid, löögid raami, nurgalöögid, löögid väravale karistusalast ja meie vastu tehtud vead, seda selgelt näitasid.
Muidugi oli kõige tähtsam laste emotsioon ja võitlustahe, mis igas mängus oli erinev, kuid seda aga numbritega ei mõõda. Viimases, 5.-6. koha kohtumises Pärnu JK Vapruse vastu tegi meeskond taas emotsionaalselt, tehniliselt, taktikaliselt ja füüsiliselt sellise mängu, mis tähistas 2:0 võitu. Viis head mängu, viies koht, kõikidele poistele hiilgav mängupraktika, see kõik oli vajalik ja tähtis ning oluline ettevalmistusosa uut meistrivõistluste hooaega silmas pidades.
Igal kuul, kuni aprillin, osaleb see võistkond erinevatel kunstmuruväljakutel toimuvatel turniiridel, või sõpruskohtumistel. Detsembris mängitakse Pärnus, Mai tänava kunstmurukattega väljakul sõprusmängud kahe Pärnu noorteklubiga. Väikesele maaklubile, kelle igapäevaseks harjutamiskohaks on väikene võimla, peab leidma lisaks muid võimalusi, et kuidagi sammu pidada linnaklubide eakaaslastega. Proovime ja üritame just sellisel moel uueks hooajaks valmistuda.
Tallinnas esindasid Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi Mart Mikiveer, Kardo Roosma, Randy Põld, Henry Põld, Marten Põld, Herman Reinmaa, Mihkel Sibul, Mario Reks, Andero Polberg, Virgo Vallik, Indrek Kivisalu, Siim Urb, Stefan-Lauri Mölder, Geron Noor, Hugo Noormets, Sander Sõber ja Karl Murumets.
Tulemas 18 Eesti meistrivõistluste hooaeg
Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi on 2017. aastal alustamas oma 18 Eesti noorte meistrivõistluste hooaega. Lõppenud aasta, ehk 17 meistrivõistluste hooajaga on klubi Eesti noorte meistrivõistlustel esindanud 38 võistkonda, umbes 600 noore sportlasega. Kindlasti on need väikese maaklubi, väikese maapiirkonna kohta uhked numbrid. Viimased aastad on klubi olnud meistrivõistlustel esindatud ühe, äärmisel juhul kahe võistkonnaga. Aga näiteks 10-15 aastat tagasi võimaldas laste arv välja panna lausa kolm eri vanuserühma gruppi. Kõik need aastad on klubi esindanud põhiliselt Lõuna-Läänemaa klubis treeninud ja selles klubis jalgpalluriks sirgunud noorsportlased.
Suuresti aastate lõikes on suuremat raskust kandnud Virtsu ja Lihula koolide lapsed. Kuid ka näiteks väikeste Lõuna-Läänemaa koolide, Vatla, Kõmsi, Metsküla, Tuudi, Kasari õpilased. Mõned neist koolidest on saanud juba ajalooks, mõni lähiajal selleks saamas. Kuid panus, mis nende koolide lapsed klubile jätnud, on hindamatu.
Oleme teadlikult töötanud selles suunas, et me tõesti oleme Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubi. Kuid on ka aastaid, kui tugeva panuse andsid Taebla ja Martna noormehed ning Kullamaa neiud. Kuid ka nende väikekohtade lapsed käisid Lihulas treeningutel. Kõik lapsed on ühiselt aidanud edukalt kaasa ka väga tublile esinemisele riigi esivõistlustel. Kõige teravamas tipus on aastate jooksul klubil viis kohta esikuuikus ja kaks kohta esikümnes. Lisaks Eesti noorte meistrivõistluste pronks 2009. aastal tütarlaste B-klassis. See on korralik tulemus.
Hetkel treenib Lõuna-Läänemaa jalgpalliklubis 70 noort. Nende hulgas Kõmsi Algkooli 15 lapseline lastegrupp.
Jaanus Getreu


maintext:
Politsei tänab vabatahtlikke: nad on osa meie meeskonnast
Täna, 5. detsembril tähistab Politsei- ja Piirivalveamet rahvusvahelist vabatahtlike päeva ning tänab kõiki vabatahtlike, kes oma igapäevatoimetuste kõrvalt leiavad aega, et panustada kogukonna turvalisusesse.
Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor Elmar Vaheri sõnul on vabatahtlikud eeskujuks paljudele inimestele, kuna leiavad aega ning soovi panustada Eesti turvalisusesse oma igapäevaelu kõrvalt.
„Politsei- ja Piirivalveameti meeskond pole ainult meie ametnikud, vaid ka abipolitseinikud ja vabatahtlikud merepäästjad, kes on meie jaoks asendamatud,“ üles ta.
Peadirektori sõnul saab turvalist kogukonda luua vaid üheskoos. „Mul on hea meel, et vabatahtlikud leiavad endas energiat ning aega teha Eesti meeldivamaks ja turvalisemaks kohaks, kus elada. Leida niigi kiires päevas aega, et rahustada liiklust või ennetada kuritegusid – see väärib tunnustust,“ lisas Vaher.
Politsei julgustab kõiki, kel on huvi seista oma kogukonna turvalisuse eest ühinema abipolitseinike ridadega.
Eestis tegutseb ligi 1000 abipolitseinikku, kes on sel aastal panustanud politseitegevustesse ligi 100 000 töötundi. 330 vabatahtlikku on sel aastal osalenud 62 merepäästesündmuse lahendamisel ning aidanud kümnetel inimestel turvaliselt kaldale jõuda.
ÜRO Peaassamblee kuulutas rahvusvahelise vabatahtlike päeva välja 1985. aastal.


authors:
Lääne Elu
Andrus Karnau

maintext:
Arenguseire keskuse juhatajana asub tööle Tea Danilov
Andrus Karnau
Riigikogu kantselei juurde moodustatud arenguseire nõukoda valis keskuse juhatajaks Tea Danilovi, kes seni töötas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses ettevõtluse ja ekspordi keskuse direktorina.
Arenguseire nõukoja esimehe Priit Rohumaa sõnul osutus Danilov valituks tänu oma kogemusele majandusarengu, innovatsiooni ja ettevõtluse vallas. „Arenguseire keskuse juhatajal on lai tööpõld, kus tuleb analüüsida Eesti toimuvaid arenguid, kaasata erinevate valdkondade eksperte ning teavitada nii poliitikuid kui laiemat avalikkust,“ ütles Rohumaa.
Tea Danilov on varasemalt töötanud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis siseturu osakonna juhatajana, majandusarengu osakonna juhatajana ning tehnoloogia ja innovatsiooni talituse juhatajana. Danilov on omandanud majandusteaduse magistrikraadi Tartu ülikoolis.
„Arenguseire keskus tuleb alles käivitada. Loodan sellest kujundada mõttekoja, mida Eesti poliitikakujundajad tunnustaksid,“ ütles Danilov.
Riigikogu võttis 14. juunil vastu arenguseire seaduse, mille alusel lõpetati arengufondi tegevus ning moodustati arenguseire läbiviimiseks arenguseire keskus riigikogu kantselei juurde. Arenguseire keskuse ülesandeks on koostada ühiskonna pikaajaliste arengute analüüse ja arengustsenaariume ning jälgida nende elluviimist. Selle edukaks läbiviimiseks kaasatakse erinevaid sihtgruppe ja teavitatakse avalikkust tulemustest.
Arenguseire keskus teeb riigikogu majanduskomisjonile ülevaateid läbiviidud seiretest ja kavandatavatest tegevustest ning täidab arenguseire nõukoja antud ülesandeid. Tea Danilov asub ametisse tuleva aasta 23. jaanuaril.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Haapsalu õpilasfirma patenteerib kristalliseepi
Tarmo Õuemaa
Fotod erakogu
Novembris loodud õpilasfirma Meraky on välja töötanud kristalliseebi, millele praegu taotleb tööstusdisaini patenti.
Meraky on kolme Läänemaa ühisgümnaasiumi 10M klassi neiu Jarita Maaria Rintamäki, Elis Aksli ja Anette Nodapera õpilasfirma. # Detsembri keskel osalesid nad Raplas õpilasfirmade laadal, kus võitsid teise koha koguni viies kategoorias. „Õpilasfirmasid oli Raplas umbes 25,” ütles Jarita Maaria Rintamäki.
„Käsitööseepe on palju, aga enamasti on need lihtsalt hea lõhnaga. Meie mõtlesime, et seep võiks olla disainielement, mille juures on tähtis selle kaunidus,” rääkis ta.
Seep muidugi lõhnab hästi ja on kasulik, sisaldab nii kitsepiima, glütseriini, eeterlikke õlisid, kookospiima ja mett. Seebi saladus ei olegi selle koostises – valmis seebimass ostetakse poest, vaid selles, kuidas anda seebile lahe kristallilik väljanägemine. Ja seda tüdrukud ei paljasta. „See on meie ärisaladus,” ütles Elis Aksli.
„Taotleme praegu oma seebile tööstusdisaini patenti,” lisas Rintamäki. „Meiega on juba ühendust võetud, aga see protsess võtab aega.”
Ta kinnitas, et seepe ei tee nad vormi järgi, sestap on iga seep erinev. „Sada protsenti käsitöö. Ühe seebi peale kulub meil praegu kokku umbes tund, millest pool tundi võtab seep ise ja teise poole pakendamine ja kõik muu.”
„Anettel läheb seebitegu tegelikult hoopis kiiremini,” täpsustas Elis Aksli. Anette Nodapera on firma tootmisjuht, kes seebiteoga otseselt kõige rohkem tegeleb.
Laiemale avalikkusele tutvustasid Meraky noored oma toodet Rapla õpilasfirmade messil enne jõule. Teine koht võideti viies kategoorias: käive, tootedisain, väljapanek, müügistrateegia ja üldarvestus.
Laadal õnnestus Merakyl maha müüa üle 80 seebi. Ühe seebi hind on 5.50-7 eurot. # Praegu valmistavad tüdrukud ette seebimüüki laiemale ostjaskonnale. „Seda saab tellida meie Facebooki lehe kaudu, varsti ka Innokas ja Läänemaa Arenduskeskuses,” ütles Jarita Maaria Rintamäki.
Pidevalt käib seebi täiustamine. See on muutunud väiksemaks.
Õpilasfirmal on vägevad mentorid: ärikonsultant Eva Ladva, Haapsalus tegutseva rahvusvahelise tekstiilifirma Lade juhatuse liige Irma-Liisu Eberle ja Asper Biotechi osanik ning Innoka nõukogu liige Indrek Kask.
Eva Ladva annab noortele turundusnõu, Indrek Kask on oma ettevõtete kaudu äri ajanud kümnete maailma riikidega. Irma-Liisu Eberle abil sai Meraky oma seebi kvaliteeti katsetada. Seep saadeti neljaks päevaks Ladesse, kus töötajad kasutasid seda 20 korda päevas ehk kokku 80 korda. „Pärast 80 kasutuskorda oli seep säilitanud oma kuju ja suuruse, ainult pehmemaks oli muutunud,” ütles Jarita Maaria Rintamäki.
Praegu on seep katsetamiseks Haapsalu linnavalitsuses.
Veebruari keskel tahab Meraky osaleda järgmisel õpilaslaadal, mis on suurem, rahvuvaheline. Peaeesmärk on õpilasfirmade kevadine finaal, kuhu umbes 300st firmast pääseb 20.
„Meil on olnud vägevaid õpilasfirmasid, näiteks Haapsalu aabitsa tegijad. E-muusikakoolist on saanud ka päris äri. Aga nii ühtset meeskonda kui Merakys ei ole ma varem näinud. Ja õpilasfirmade puhul on see tihti tähtsam kui toode,” ütles Innoka juht Angela Leppik.
Millest selline nimi, Meraky? „Otsetõlkes kreeka keelest on see, teed oma tööd loominguliselt ja paned sellesse midagi endast. Lühemalt võib öelda „hoole ja armastusega”,” ütles Jarita Maaria Rintamäki.


maintext:
Savisaar otsis veel 2014. aastal Keskerakonnale Venemaalt raha (1)
Toimetanud Andrus Karnau
Edgar Savisaar. ARVO TARMULA
Keskerakonna endine liider Edgar Savisaar otsis veel 2014. aastal võimalusi, kuidas kaasata Venemaa võimupartei raha oma erakonna kampaaniasse, kirjutab kolmapäevane Postimees.
Postimees avaldab jälitusandmetel põhineva kirjelduse, kuidas Savisaar ja Kallo kohtusid 2014. aasta 30. novembril Tallinnas Poska majas ettevõtja Stanislav Alteri ja Eesti vene parteide aktivist Viktor Tarassoviga, kel varasem julgeolekujõududes töötamise taust eelmise riigikorra ajast.
Meeste jututeema oli Keskerakonna kehv rahaseis enne 2011. aasta valimisi, kuna seadused keelavad pankadel erakondadele raha laenata. Kohtumisel viitab Alter võimalusele tuua Keskerakonnale raha Venemaalt. Alter annab kohtumisel teada, et kohtub peagi Vladimir Putini partei Ühtse Venemaa pealaekuriga.
Seepeale pakub Savisaar välja plaani, et Ühtse Venemaa raha peaks liigutatama mõne Eesti ettevõtte või eraisiku kaudu ning selle saab Keskerakonnaga seotud MTÜ.
Savisaar sattus esimest korda süüdistuste alla Venemaalt raha küsimises 2010. aasta lõpus. Kapo pidas tegevust julgeolekuriskiks ning kahtlustas teda mõjuvõimuga kauplemises.
lause
„Kodus võiks olla varuks paarkolm pakki makarone, kuivaineid, mõni purgisupp, mõni pika säilivusajaga konserv.”
Läänemaa päästepiirkonna juht Kätlin Poopuu LE, 6. detsember 2016


maintext:
Taasiseseisvunud Eestis on teenistuskohustuste täitmisel hukkunud 23 politseiametnikku
Toimetanud Kristjan Kosk
Hukkunud politseiametnikud. Fotokollaaž: politsei- ja piirivalveamet
„Täna langetame pea mälestamaks 23 kolleegi, kes andsid teenistuskohustuste täitmisel oma elu,” ütles politsei- ja piirivalveameti peadirektor Elmar Vaher. „Mõeldes hukkunud politseiametnikele on meie moraalne kohustus pingutada iga päev selle nimel, et aidata ja kaitsta Eesti inimesi. Kolleegide mälestust hoiame au sees, kui teenime oma rahvast alati pühendunult, väärikalt ja südamega.”
„1994. aastal kogesin teenistusülesandeid täites vahetult Mäo risti traagilisi sündmusi ning osalesin meie kolleege mõrvanud kurjategijate kinnipidamisel, mistõttu on see mulle ka isiklikult emotsionaalse tähendusega. Meenutades kõiki teenistuses hukkunud tublisid mehi ja naisi, tuleb meil alati meeles pidada, et julgeoleku tagamine ja turvatunde hoidmine ei ole ainult politseinike töö. Sellele aluseks on tugevad kogukonnad, teotahtelised ning julged inimesed, kes hoolivad kõigist teistest kaaskodanikest,” lisas siseminister Andres Anvelt.
Täna õhtul asetavad PPA peadirektor Elmar Vaher ja kaitsepolitseiameti peadirektor Arnold Sinisalu Mäo mälestusmärgi jalamile hukkunute auks pärja.
Tseremooniale järgneb kell 18 algav mälestuskontsert Paide Püha Risti kirikus, kus esinevad politsei- ja piirivalveorkester Hando Põldmäe juhatusel ning solist Mehis Tiits. Samuti astuvad üles politsei- ja piirivalveameti segakoor Akord, maksu- ja tolliameti laulukoor Peale Viit ning Kirderanniku koor.
Hingepalve peab peakaplan Valdo Lust.
Järvamaal Mäos asuv mälestusmärk püstitati traagiliselt hukkunud Järva liikluspolitseinike Marek Lemmingu ja Argo Kivi mälestuseks, kes 15. detsembril 1994. aastal peatasid Mäos dokumentide ja koorma kontrolliks veoauto KAMAZ. Veoauto koormaks oli eelmisel päeval Tallinnast röövitud alkohol. Koorma ülevaatuse ajal väljus veoautost Andrei Iljuhhin, kes avas politseinike pihta tule. Marek Lemming hukkus sündmuskohal ning Argo Kivi suri teel haiglasse.
Tänavu uppusid Voosi kurgis kaks Haapsalu politseiametnikku Renee Kark ja Tarmo Kammer.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

maintext:
Valeri Larionov tuli merekultuuriaasta fotokonkursil teiseks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
"Vee ja taeva vahel." Foto Valeri Larionov
Merekultuuriaasta viimase fotokonkursi „Mereriik Eesti“ esikoht läks Margus Mutsa jäädvustusele „Meie oma säär “. Teiseks tuli läänlase Valeri Larionovi foto “Vee ja taeva vahel” ning auhinnalisele kolmandale kohale jõudis Kalmer Saare pilt “Ukse kaunistus Lalli sadamas, Muhus”.
Kokku saadeti konkursile üle 170 foto, mis kõik püüdsid edasi anda Eestit kui mereriigi temaatikat.
Fotokonkursi žürii esimehe Aivar Pihalgase sõnul on Margus Mutsa pilt “Meie oma säär” igati esikoha vääriline. “Valitud on kauni valgusega hetk, mis toob esile majaka ja hooned ning ilmekad looduse meeleolud: vasakul on lainevahune meri ning paremal rahulikum külg väikese paadiga.” Pihelgas lisas, et fotograaf on suutnud hea kompositsiooni, valguse ja huvitava vaatenurga kaudu panna pildi emotsionaalselt elama.
Valeri Larionovi töö “Vee ja taeva vahel” on saanud väga tabava pealkirja, hindas žürii. “Mere ja taeva vaheline silmapiir on kokku sulanud ja peegeldused loovad mulje jää kohal hõljuvatest purjedest,” ütles Pihelgas ning lisas, et see jätab vaatajale piiritu vabaduse ja avaruse emotsiooni.
Kolmanda koha pälvinud töö autor „Ukse kaunistus Lalli sadamas, Muhus“ on oma ülesehituselt lihtne, kuid tabav. Rooste poolt puretud kalamehed ja igavesti haljas kala kujutis on omamoodi märgilised sümbolid ja annavad edasi aja kulgemist ning merega seotud elu.
Merekultuuriaasta fotokonkursid korraldati koostöös I Am Photographer PRO kaupluse ja Nikoniga. Kokku toimus aasta jooksul neli temaatilist konkurssi.


authors:
Lääne Elu
Abvar Samost

maintext:
Anvar Samost: Michal võtab Reformierakonna üle
Abvar Samost, kolumnist
Anvar Samost. Arhiiv
Uue kuvandi loomiseks võetud aeg on läbi, Kristen Michal peab riski võtma ja valijate mälu testima.
Vähem kui kuu aja pärast saab Reformierakonna esimeheks Kristen Michal. Selles võib täiesti kindel olla. Tegemist on inimesega, kes valmistus peaministriks saama juba 2011. aastast, aga võimalik, et ka varem. Michal tunneb Reformierakonnas kõiki olulisi isikuid ning suur osa neist ei soovi temaga mingit tüli.
Seda, mis tähendab olla Reformierakonnas oluline, kuid ilma Michali toetuseta, koges erakonna esimehe koha loovutav Taavi Rõivas. Michal tegeles Andrus Ansipi esimeheks oleku aastail erakonna juhtimisega, jättes peaministri tihedat päevakava arvestades hoolikalt valitud otsustamise kohad, kus viimane siis tõesti väljapakutud variante kaalus. Ansipil läks hästi ning erakonna tagatuba korraldas talle kõige lõpuks rahva tänu ja eurovalimiste mandaadiga kaunistatud lahkumise Brüsselisse.
Aga Taavi Rõivase esimeheks saades võttis Michal hoopis teistsuguse joone. Ta asus uuesti üles ehitama iseenda poliitilist kuvandit ning ootamatult Reformierakonna juhi toolile istunud Rõivas jäi üsna omapäi. Michal keskendus majandusministrina tööle, nagu ta nüüd ise ütleb, „eriti plahvatusohltlikel aladel”, et näida otsustusjulge ja riigimehelik. Presidendivalimiste ajal tekkisid mitme kandidaadi vahel lõhenenud Reformierakonnas tõsised tülid, kuid Michal ei valinud poolt ega sekkunud, vaatas kõrvalt.
Kohe pärast Reformierakonnale šokeerivat valitsusest väljakukkumist hakkas Michal tegutsema. Juba enne kui Taavi Rõivas esimehe kohalt lahkumisest kitsamas ringis rääkis, oli Michalil erakonna piirkonnaorganisatsioonides kontroll tehtud ning valmis plaan ülikiireiks, kampaaniaks olematut aega jätvaiks esimehe ja juhatuse valimisteks.
Võib küsida, kas see pole Michali senist ettevaatlikku ja läbikaalutud tegevust arvestades ootamatult suure riski võtmine? Kohe on tulemas kohalikud valimised ning Michal, kes just isikliku karismaga ei hiilga, peab Tallinna linnapea kandidaadina tegema enda tõestamiseks palju tugevama kampaania, kui Reformierakond tavaliselt pealinnas teha on suutnud. Kui see ebaõnnestub, on juba palju raskem ka riigikogu valimiste väljakutse vastuvõtmine.
Kainelt kaaludes pole hetk aga sugugi halb. Keskerakond on kohalike valimiste ajaks juba peaaegu aasta kandnud valitsusvastutust, Edgar Savisaare kandideerimine on igas mõttes väga küsitav, sotsid ja eriti IRL peaksid Tallinnas vähegi kaaluka tulemuse saavutamiseks tegema Eerik Niiles Krossi kampaaniaga võrreldavat imet. Kes võiks aga olla uus Kross, IRLi värske ja üllatav linnapeakandidaat? Vastust sellele küsimusele ei ole. Kõige selle taustal võib eestikeelsete valijate häälte saamine olla üsna lihtne.
Miks aga oli Michalil vaja ambitsioonid maha suruda ning oma kuvandit uuesti looma hakata? Miks ei saanud Michal plaanitult Ansipi järel Reformierakonna esimeheks ega peaministriks?
Kes ei mäleta, võib guugeldada fraasi „kriminaalmenetluse lõpetamise määrus”. Tulemuseks on riigiprokurör Heili Sepa koostatud 35 lehekülje pikkune tekst, mis kirjeldab detailselt Silvergate’ina tuntud Reformierakonna 2012. aasta rahastamisskandaali detaile ning selle uurimist. Peasekretär Michal oli koos Kalev Lilloga kahtluse all aastail 2009–2010 suure koguse teadmata päritoluga sularaha legaliseerimises teeseldud annetustena erakonnale. Michal eitas ülekuulamistel kuritegude toimepanemist ning seisus sõna sõna vastu pidi prokurör menetluse lõpetama.
Muu hulgas seisab lõpetamismääruses: „Kogutud tõendid olid küll piisavad kuriteokahtluse tekitamiseks, kuid need ei ole küllaldased, et põhistada veenvat süüdistust. Vastavalt KrMS § 7 lg-le 3 tõlgendatakse kõrvaldamata kahtlus kahtlustatava või süüdistatava süüdi olekus tema kasuks.”
Sellest hoolimata ei ole Michaliga esimehe koha pärast konkureerival Hanno Pevkuril mitte mingit šanssi. Ta ei julge esitada küsimust, kas erakonna esimeheks sobib inimene, kelle suhtes pole endiselt selge, kas ta sama erakonna peasekretärina korduvalt ja räigelt seadust rikkus.
Juhtivale opositsioonierakonnale peeglisse vaatamise võimaluse pakkumise vastutus jääb Tallinna valijaile.


maintext:
Leedo „Pealtnägijale”: praegu teenime raha ja ei vastuta millegi eest (4)
Kristjan Kosk
Vjatšeslav Leedo (paremal). Foto: arhiiv
Laevandusettevõtja Vjatšeslav Leedo märkis ETV saates „Pealtnägija”, et pärast seda, kui ta altkäemaksu andmisest keeldus ja hanke võit läks TS Laevadele, on ta tegelikult saanud rohkem tulu kui oleks parvlaevaliikluse lepingu jätkamisega saanud – laevad renditakse temalt, aga tema ei vastuta millegi eest.
„Tänu sellele, et riik ei ole suutnud ehitada laevad, renditakse meie käest laevad ja me saame oma kümneaastase kasumi kätte aastaga,” selgitas Leedo saates.
Küsimusele, kas tõesti on tekkinud olukord finantsiliselt isegi tulusam, vastas Leedo, et „Muidugi. Me ju praegu teenime raha ja ei vastuta millegi eest. Välja arvatud seda, et laevad sõidavad.”
Leedo märkis, et Tallinna Sadam oleks võinud rahulikult praamiveo üle võtta, kui oli otsustanud, et tahab ise praamindusega tegeleda, ja rahulikult, rapsimata laevad ehitada.
Vaata „Pealtnägija” intervjuud siit.


maintext:
Mihkel Nestor: Eesti eksport vajab uusi ideid
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Võrreldes möödunud aastaga on Eesti väliskaubanduse koondnumbrid oluliselt paranenud. Vaadates ekspordi struktuuri lähemalt, ei saa olukorraga siiski rahul olla – kasv puudutab väheseid ettevõtteid ja tuleviku osas napib värskeid ideid.
Ekspordi suurenemine puudutab väheseid ettevõtteid
Eesti eksport on tänavu edenenud tõusvas joones. Jättes kõrvale vahendatavad kaubad ehk re-ekspordi, oleme jaanuari 10%-sest langusest jõudnud augustis-septembris kahekohalise kasvuni. Ekspordi suurenemine jätkus ka oktoobris, kui võrreldes 2015. aasta sama ajaga, müüdi välismaale kaupa 3% enam. Sarnaselt paarile eelnevale kuule, tuli kasv põhiosas mineraalsete toodete – põlevkiviõli ja elektrienergia – ekspordi suurenemisest. Just põlevkivitööstuse tulemuste väga kiire paranemine viimastel kuudel on tõstnud tööstuse üheks suurimaks panustajaks selleaastasesse ekspordikasvu. Ainuüksi perioodi august kuni oktoober põhjal on põlevkiviõli müük mullusest tasemest 60 mln võrra suurem. Kaubagruppidest enim on sellel aastal tõusnud erinevate elektrimasinate ja –seadmete eksport – 10 kuu põhjal pea 74 mln euro võrra. Põhiliselt on kasv tulnud telefonisideseadmete ning trafode jms müügi suurenemisest.
Joonis 1. Eksporti enim mõjutanud kaubagrupid, 2016. aasta 10 kuud, v.e.a., mln eurot.
Kaubandusbilansi mõistes on ekspordi suurenemine mõistagi positiivne, kuid kahjuks on tugeva kasvu taga vähe ettevõtteid. Nii mineraalsete kütuste kui elektriseadmete tootmine on suure käibega sektorid, kuid neis tegutsevate ettevõtete arvu poolest pigem väikesed. Puhastatud naftatoodete tootmise alal toimetab vaid 7 ettevõtet, elektroonikat ja elektriseadmeid toodab vastavalt 136 ja 128 firmat. Omaette probleem on, et mitmed neist ettevõtetest ei ole Eesti majandussüsteemiga kuigivõrd integreeritud. Vajalik tootmissisend tuuakse pea täies ulatuses välismaalt sisse ja valmiskaup viiakse sinna tagasi. Et eelmisel aastal oli mineraalsete toodete ja elektriseadmete väljavedu tugevas languses, siis oli ka Eesti eksport tervikuna tänavusest nigelam. Samas suurenes eksport mitmes siinse majandusega väga tihedalt seotud tegevusvaldkonnas. Valmismajade ja mööbli eksport kasvas mullu enam kui 120 mln, puittooteid ja teravilja müüdi kumbagi 60 mln enam ning metalltooteid eksporditi ligi 50 mln võrra suuremas väärtuses. Eelnevaga võrdluseks tegutseb puidutööstuses ettevõtteid üle 1100, mööblitööstuses enam kui 700 ja metalltooteid toodab ligi 1300 ettevõtet. 2016. aastal jääb neil tegevusaladel ekspordi kasv aga aeglasemaks, seejuures metalltoodete müük tõenäoliselt hoopis väheneb märkimisväärselt.
Teenuste eksport on arenenud kaubaekspordist tempokamalt
Koos kaubaekspordi paranemisega on hoogu saanud teenuste müük välisresidentidele. Aasta alguse kesised tulemused paranesid oluliselt II kvartalis, kui teenuste eksport suurenes 8%. Kolmandas kvartalis küündis kasv üle 6%. Kasv on seda märkimisväärsem, et kolme kvartali kokkuvõttes on Eesti kõige enam teenuseid eksportiva tegevusala, veonduse ja laonduse, müük ekspordiks vähenenud enam kui 50 mln euro võrra.
Seevastu on üllatuslikult tugeva tõusu teinud töötlev tööstus, mille teenuste eksport on suurenenud oluliselt enam kui kaupade eksport – pea viiendiku. Kiirelt on kasvanud teenuste eksport veel nö „valgekraelistes“ sektorites. Info ja side alal on müük välismaale kasvanud kolme kvartali jooksul 12%; kutse ja tehnikaalases tegevuses, kuhu kuuluvad näiteks reklaami- või inseneribürood 16%; finants- ning kindlustusalal koguni 40%. Tugeva positiivse panuse andsid teenuste ekspordi kasvu ka haldus- ja abitegevused ning ehitus.
Mõneti vastuoluline on teenuste ekspordi vähenemine 8% võrra majutuse ja toitlustuse alal. Nimelt on kolme kvartali jooksul välisturistide ööbimiste arv Eesti majutusasutustes tõusnud 7%. Arvuliselt on turistide vool suurenenud ennekõike naaberriikidest. Kolme kvartali jooksul külastas Eestit pea 32 000 soomlast enam kui mullu, samas kui Lätist pärit turistide arv suurenes ligi 12 000 võrra. 10 000 võrra suurenes veel Saksamaa kodakondsete ööbimiste arv siinsetes hotellides.
Kuhu võiks eksportija vaadata 2017. aastal
Skandinaavia turule orienteeritud ettevõtete jaoks pakub 2017. aasta veidi paremaid võimalusi. Rootsi import suureneb prognoosi kohaselt sama kiiresti, kui tänavu – 6,4%. Jätkuv hoogne elamuehitus soosib eelkõige Eesti mööbli-, puidu-, ehitusmaterjali- ja valmismajade tööstust, kuid annab võimaluse pakkuda Rootsis ka ehitusteenuseid. Soomes peaks impordinõudlus kasvama 2017. aastal 1,5% võrra. Sarnaselt Rootsile toetab Soomes lähiaastate majanduskasvu inimeste investeeringud kinnisvarasse, kuid suurenema peaks ka eksport, mis mõjutab soodsalt Soome ettevõtete siinseid tütarfirmasid. Impordinõudlus pöördub langusest kasvule ka Norras. Eesti metallitööstuse jaoks halva uudisena ei prognoosita investeeringute kasvu naftatööstusega seotud harudes, vaid pigem teistes ettevõtlusvaldkondades ja majapidamiste poolel. Viimane soosib Eesti valmismajade tootjaid, kes on Norras juba varasemalt saavutanud märkimisväärset edu.
Eesti eksporti laiemalt vaadates on aga ilmselge, et edu saavutamine tulevikus eeldab uusi ärimudeleid ja tooteid. Seni eksporti toetanud majapidamiste investeeringud kinnisvarasse ei kasva igavesti. Eesti majandusega väheintegreeritud suured tootmisettevõtted kipuvad tõusvate tööjõukulude taustal otsima soodsamaid tingimusi mujal. Inimeste soov teenida senisest enam mõjutab ka kodumaisel kapitalil põhinevate ettevõtete konkurentsivõimet. Oleme saavutanud edu puidutööstuses ja valmismajade ekspordis, kuid näiteks tarbekaupade pakkumisel ei ole Eesti ettevõtete seas edulugusid kuigi palju. Arvestades jõuka Skandinaavia turu lähedust, võiks Eestil olla potentsiaali nö „vaba-aja“ segmendis – haagiselamud, luksusjahid. Suurte globaalsete trendide taustal, nagu vananev rahvastik, kes suure osa vajalikust juba elu jooksul soetanud, peaksid tuleviku eksportijad toodete asemel aina enam mõtlema teenustele, mida oleks välistarbijatele võimalik distantsilt müüa.
Mihkel Nestor SEB majandusanalüütik


maintext:
Nädala ilmaprognoos: plusskraadid püsivad laupäevani
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Foto Arvo Tarmula
Riigi ilmateenistuse prognoosi järgi püsivad plusskraadid Lääne-Eestis laupäevani, alates pühapäevast läheb ilm mõne kraadi võrra külmemaks.
Neljapäeval kannab läänevool Eestisse sooja ja niiske õhumassi. Öösel sajab Lääne-Eestis vihma, ida pool enamasti lörtsi. Päeval sajab aeg-ajalt enamasti vihma, sisemaal võib kohati sekka ka lörtsi tulla. Öö hakul ulatuvad tugeva edela- ja läänetuule puhangud 15 m/s, pärast keskööd tuul nõrgeneb ja päev on võrdlemisi nõrga läänekaare tuulega, Liivi lahe ääres võib keskpäevast alates olla puhanguid 13 m/s. Õhutemperatuur on Lääne-Eestis +1..+4, päeval saartel kuni +7°C, Kesk- ja Ida-Eestis öösel -1..+1, päeval 0..+2°C.
Reedel koondub madalrõhkkond Venemaa põhjaaladele ja selle servas sajab öösel vahete-vahel vihma, ida pool võib sekka ka lörtsi tulla. Päeval on üksikuid sajuhooge. Puhub lääne- ja loodetuul, rannikul on hommikust alates puhanguid 14-15 m/s. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul 0°C-st Kirde-Eestis +5°C-ni lääne pool.
Laupäeva öösel püsib Venemaa põhjaaladel madalrõhkkond elujõulisena ja selle serva mööda liikuvaist sajupilvedest tuleb mõnes kohas vihma ja lörtsi. Hommikuks saabub loodevoolus külmem õhumass Eesti kohale ja temperatuur langeb 0..-5°C-ni, pole välistatud, et Virumaal on veel paar kraadi külmem. Päeval liigub Skandinaaviast madalrõhulohk üle Läänemere. Tänastel andmetel suundub see Läti kohale ja selle servas hakkab saartel lund ja lörtsi, Saaremaal ka vihma sadama, pärastlõunal levib sadu mandrile. Kui kaugele sajupiir levib, see vajab täpsustamist järgnevatel päevadel. Õhutemperatuur on 0..-4, Saaremaal 0..+3°C. Tuul on mõõdukas ja pöördub põhjakaarest idakaarde.
Pühapäevaks suureneb tänase prognoosolukorra kohaselt kõrgrõhkkonna mõju. Öösel võib nõrka lund sadada. Päev on selgem ja sajuta. Idakaare tuul tugevneb. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel 0..-5°C.
Esmaspäeval liigub Skandinaaviast üle Läänemere kagusse uus osatsüklon ja selle sajupilvede serv võib Saaremaale ja Hiiumaale ulatuda ning lund ja lörtsi tuua. Tänastel andmetel mandrile sadu ei jõua. Päeva peale õhurõhk tõuseb ja saju võimalus väheneb ka saartel. Tuul pöördub idakaarest põhjakaarde. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -2..-7, öösel selgema taeva all pole välistatud langus -10°C ümbrusse.
Teisipäeval öö on kõrgrõhkkonna põhjaservas sajuta. Öö hakul on ilm rahulik, pärast keskööd tugevneb edelatuul, hommikul on rannikul puhanguid 15 m/s. Päeval suureneb põhja poolt mööduva madalrõhulohu surve ja edelatuule puhangud tõusevad rannikul 18 m/s. Pärastlõunal pudeneb Loode-Eestis veidi lund, saartel sajab lörtsi, õhtul ka vihma. Mandril muutub õhtul lume- ja lörtsisadu laialdasemaks. Õhutemperatuur on öösel -4..-9, Ida-Eestis langeb alla -10, hommikuks tõuseb saartel ja läänerannikul 0°C ümbrusse, päeval Lääne-Eestis 0..+3, Kesk- ja Ida-Eestis 0..-4°C.
Kolmapäeva (14.12.) öösel liigub madalrõhulohk ühes lume- ja lörtsisajuga üle Eesti, lääne pool sajab ka vihma. Puhub tugev edelatuul, hommikuks tuul nõrgeneb ja pöördub loodesse. Õhutemperatuur on 0..-4, meretuulega rannikul kuni +2°C. Päev tuleb tõusva õhurõhu foonil suurema sajuta ja mõõduka loodetuulega. Õhutemperatuur on -1..+2°C.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Riina Tobias

maintext:
Riigihalduse minister kutsub omavalitsusi ühinemisega kiirustama
Toimetanud Riina Tobias
Foto: arhiiv
Riigihalduse minister kutsub omavalitsusi kavandatud ühinemistega veel sel aastal ise lõpuni minema, et mitte jääda valitsuse algatatud ühinemiste vooru, kus tingimused on ühinejate jaoks ebasoodsamad.
„Kutsun kõiki omavalitsusi üles leidma ühiselt parim lahendus oma kodukandi jaoks,“ ütles riigihalduse minister Mihhail Korb omavalitsustele saadetud kirjas. „Vaid teie ise teate, kellega koostöös saate kõige paremini edendada oma piirkonna arengut. Kohalike elanike huvides on, et võimalikult paljud kokkulepped, kellega ja mis tingimustel ühinetakse, sünniksid veel enne selle aasta lõppu ehk seaduses määratud omaalgatuslike ühinemiste tähtaega.“
Vastavalt haldusreformi seadusele tuleb kohalike volikogude endi algatatud ühinemised lõpule viia selle aasta lõpuks. Järgmises etapis esitab juba valitsus hiljemalt tuleva aasta 15. veebruariks seaduses seatud miinimumkriteeriumist väiksematele omavalitsustele ettepaneku nende ühendamiseks naaberomavalitsusega.
Üle Eesti toimuvatel ühinemisläbirääkimistel on kümmekond piirkonda oma ühinemisotsused juba langetanud, paljudes ühinemispiirkondades on otsustamine alles ees.
Veel sel aastal volikogude endi algatusel toimuvaid ühinemisi toetab ka haldusreformi seaduse kohaselt ühinemistoetus, mis on olenevalt elanike arvust vahemikus 300 000 kuni 800 000 eurot iga ühineva omavalitsuse kohta, kui ühinemise järgses omavalitsuses elab vähemalt 5000 inimest. Lisaks kaasneb täiendav ühinemistoetus 500 000 eurot iga enam kui 11 000 elanikuga uue omavalitsuse sünniga. Seevastu valitsuse algatatud ühinemiste vooru jäädes kaetakse ühinejatele ainult ühinemisega seotud otsesed kulud.
Eestis on praegu 213 omavalitsust, eeldatavalt väheneb see arv käsilolevate ühinemiste tulemusena haldusreformi käigus kuni kolm korda ning tekivad kõikjal üle Eesti oluliselt ühtlasema võimekusega omavalitsused. Üle Eesti toimuvad praegu umbes 140 valla ja linna vahel liitumisläbirääkimised 40 piirkonnas.


maintext:
Aasta konsulent 2016 on läänlane Vaike Nõu
Toimetanud Tarmo Õuemaa
16. detsembril kuulutati Viljandimaal Olustveres välja aasta konsulent 2016, kelleks on loomakasvatuse ning finantsmajanduse konsulent Vaike Nõu (pildil).
Aasta konsulendiks tunnistatud Vaike Nõu tegutseb konsulendina peamiselt Läänemaal, kuid nõustab kliente ka ümberkaudsetes maakondades. Lisaks loomakasvatusele ja finantsmajandusele annab ta nõu ka töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning nõuetele vastavuse alal, vahendas Maaelu Edendamise sihtasutuse pressiesindaja Jane Lumiste.
“Vaike Nõu täiendab end pidevalt ja osaleb aktiivselt erinevatel valdkondlikel üritustel,“ iseloomustas aasta konsulenti Maaelu Edendamise sihtasutuse juhatuse liige Andres Vinni. Lisaks konsulenditööle juhib Vaike Nõu ka edukat lihaveisekasvatustalu.
Klientide hinnangul on Vaike Nõu laialdaste teadmistega oma ala tippspetsialist, kes süveneb alati kliendi küsimustesse, pakub erinevaid lahendusi ning kellega on meeldiv töötada. Kolleegid iseloomustavad teda kui vastutulelikku, konkreetset ja täpset konsulenti, kes jõuab edukalt tegeleda mitme erineva alaga, märkis pressiesindaja.
Nõuandeteenistus on parimaid konsulente tunnustanud juba alates 2007. aastast. Aasta konsulendi valimisel võeti arvesse teiste konsulentide ning MESi töötajate hinnangud kandidaatide koostöövalmidusele ja töö kvaliteedile, samuti klientidelt saadud tagasiside ja 2016.a sõlmitud nõustamiselepingute arv, rahaline maht ja nõustatud klientide hulk. Vaike Nõu oli kõrgetel kohtadel kõigi nimetatud kriteeriumite alusel.


title: Eestimaa spordihing 2016 on Timo Tints

maintext:
Eestimaa spordihing 2016 on Timo Tints
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Timo Tints auhinda vastu võtmas. Foto Oleg Harchenko / Eesti olümpiakomitee
Eestimaa spordihingeks 2016 nimetati Timo Tints, kelle eestvedamisel sai Viljandi jääväljakust Viljandi jäähall.
Vabatahtlikuna on Tints panustanud Viljandi jäähalli valmimisse sadu tunde oma vaba aega ja vaeva ning ka isiklikku raha.
Timo Tints ütles auhinda vastu võttes, et see on suur au ning avaldas tänu kõigile, kes on kaasa aidanud Viljandi jäähalli valmimisele – ettevõtteid, eraisikuid, kohalikku omavalitsust, oma pere ja kõiki teisi, kes on andnud oma panuse. „Tahaksin öelda, et see auhind on kõigi teie jaoks ja see on meie kõigi ühise pingutuse vili. Aitäh, Viljandi, ja aitäh, Eesti!"
Eesti olümpiakomitee eriauhinnaga Eestimaa spordihing pärjatakse inimest, kes oma eestvedamisvõime ja põhimõttekindlusega on eeskujuks ja inspiratsiooniks nii spordis kui ka kogu ühiskonnale.
Auhinna andis üle eelmise aasta laureaat, Eestimaa spordihing 2016 võimlemistreener Mall Kalve, kes tuli lavale oma lapselapsega.


maintext:
Analüüs: igasügisest mõõdutundetut linnujahti Eestis soosib üleliia leebe seadusandlus
Toimetanud Urmas Lauri
Keskkonnaõiguse Keskuse värskest analüüsist selgub, et Eestis kehtiv õiguslik regulatsioon ei ole piisav, et tagada veelindude jaht lähtudes avalikest huvidest, säästvalt, ökoloogiliselt tasakaalustatult ning jätkusuutlikult.
Eesti Vabariigi põhiseadus, EL linnudirektiiv ning Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe panevad Eesti seadusandjale kohustuse kehtestada reeglid, mis tagaksid veelindude jahi vastavuse avalikele huvidele ning võimaldaksid jahti pidada säästval, ökoloogiliselt tasakaalustatud ja jätkusuutlikul moel. Olgugi, et riigil on nende kohustuste täitmisel teatav otsustusruum, peab riik sellegipoolest kehtestama reeglid, mis võimaldaksid saada ülevaate kütitavate lindude arvust ning vajadusel nii küttimisviise kui ka kütitavate lindude hulka reguleerida. Praegu Eestis kehtiv regulatsioon neid nõudeid ei arvesta. Mitmendat hooaega toimuvat mõõdutundetut, ebaeetilist ja kohati ebaseaduslikku jahti soodustavad ka rikkumiste eest kehtestatud ebapiisavad sanktsioonid.
"Analüüsi tulemusel võib tõepoolest öelda, et kehtiva jahiregulatsiooni suurimaid probleeme Eestis on selle vastuolu avaliku huviga," selgitas analüüsi üks koostajatest Keskkonnaõiguse Keskuse juht Siim Vahtrus. "Täna võivad jahimehed, eriti oma kinnistul jahti pidavad maaomanikud, küttida rohkem linde, kui nad enda tarbeks vajavad. Lindude surmamine vaid jahikirest ajendatuna, hoolimatul viisil ja ebamõistlikult suurel hulgal on lisaks kõrgematele õigusaktidele vastuolus ka jahimeeste endi poolt vastu võetud jahinduse hea tavaga."
Kui siiani on Eestis püütud linnujahiga seotud probleemidele lahendusi leida eelkõige teavitustööga, siis nii Keskkonnaõiguse Keskus kui ka Eesti Ornitoloogiaühing on seisukohal, et sellest jääb väheks.
Analüüs pakub välja terve hulga võimalusi linnujahi avalikele huvidele vastavaks muutmiseks, nende hulgas linnujahti reguleeriva seadusandluse ja praktika muutmist nii, et:
oleks välistatud veelindude massiline küttimine ühe jahi käigus, mis tähendaks arvulise künnise seadmist, mitu veelindu üks jahimees ühe jahipäeva jooksul küttida tohib;
riigile tekiks võimalus reguleerida kütitavate veelindude arvu kogu riigi piires;
loale kantud kütitud lindude arv vastaks tegelikkusele ja oleks Keskkonnainspektsiooni poolt lihtsamini kontrollitav.
Pikalt vindunud linnujahi probleemidele lahenduse leidmiseks kohtusid Keskkonnaõiguse Keskus ja Eesti Ornitoloogiaühing sel nädalal Riigikogu keskkonnakomisjonis Eesti Jahimeeste Seltsi, Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnaameti, Erametsaliidu, Linnade liidu ja Maaomavalitsuste liidu esindajatega.
Eesti Ornitoloogiaühingu linnukaitse programmijuht Veljo Volke avaldas peale kohtumist veendumust, et arutelu jätkub. "Kuna kõik osapooled teadvustavad, et probleem on olemas, tuleb nüüd leida sellised lahendused, et järgmine jahihooaeg saaks tulla ebameeldivate uudisteta", selgitas Volke.
Linnujahi piirangute analüüs valmis Eesti Ornitoloogiaühingu (EOÜ) ja Eesti Keskkonnaühenduste Koja (EKO) tellimusel.
Ebaseaduslik linnujaht Kihnul 2014. aastal. Fotod: Mati Kose


maintext:
Päästjad said väljakutse suurele lõkkele Uuemõisas
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile kell 8.39 teatati häirekeskusele tulekahjust Ridala vallas Uuemõisas Neeme tänaval. Teataja sõnul oli näha suurt leeki männimetsa läheduses. Päästjad selgitasid sündmuskohal välja, et tegemist oli lõkkega. Järelevalve lõkke üle oli tagatud, vahendas Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

maintext:
Suklesed toovad suvel Haapsallu rokisaurused
Urmas Lauri
Juuli viimasel nädalavahetusel tuleb Haapsalu piiskopilinnuses rokifestival „Rock in Haapsalu”, kus astuvad üles sellised rokisaurused nagu Suzi Quatro, Bonnie Tyler, Paul Young ja Gary Brooker.
„Haapsalu on peaaegu ainus paik Eestis, kus peale Tallinna astuvad regulaarselt üles rahvusvahelised suurartistid. Inimestele meeldib Haapsalus käia ja need üritused on alati väga oodatud,” teatasid korraldajad festivalitutvustuses.
Festivali korraldavad Haapsalu linnapea Urmas Suklese ja tema abikaasa Mareti firma Healer OÜ koos Baltic Music Groupiga.
„Profid tegelevad, mina koos Maretiga vaatan pealt,”selgitas linnapea oma osa festivali korraldamisel.
„Rokifestivali idee on meil aastaid olnud,” ütles Sukles ja lisas, et seda üritati korraldada juba mullu, kuid üks võtmeartist kukkus viimasel hetkel isiklikel põhjustel välja ning nii toona loobutigi.
„Kui vaadata, kuidas Haapsalu kontserdid on läinud…” meenutas Sukles. „Sama kooslusega oleme Haapsallu toonud Robert Planti, Alice Cooperi, Status Quo, Uriah Heepi.”
Kõige menukam oli Status Quo kontsert, kuhu müüdi 9000 piletit.
„Loodame, et piiskopilinnuse õu tuleb rahvast täis,”ütles Sukles.
Pealtvaatajate püüdmiseks tuldigi festivaliga välja just praegu „Jõulukingiks on sellised asjad väga meeldivad,”nentis Sukles.
„Õnneks oli nädalavahetus 28.–29. juuli vaba, sellest järgmine nädal läheb hooga Augustibluusiks edasi,” ütles Sukles.
Festivalil astuvad üles briti kähedahäälsed rokileedid Suzi Quatro ja Bonnie Tyler, eestlastest lisab kähedust Lea Dali Lion. Briti legendide Paul Youngi ja Procol Harumi solisti Gary Brookeri ning Tõnis Mägi & Ivo Linna esinemist saadavad sümfooniaorkester, Haapsalu kammerkoor ja Raul Vaigla bänd.
„Väga vahva ju! Ikkagi esinduslikud nimed, programm tekitab tõsise huvi,” ütles Haapsalu kultuurikeskuse juht Gülnar Murumägi ning lisas, et kavatseb rokisauruseid ise kindlasti uudistama minna. „Ikka lähen, püüan kõiki Haapsalus toimuvaid üritusi külastada,” lisas Murumägi.
„Rock in Haapsalu”
Kolm maailma kähedahäälsemat rokkivat leedit koos oma ansamblite ja võimsa live show’ga – Suzi Quatro (UK), Bonnie Tyler (UK), Lea Dali Lion (EST) Rokilegendid Paul Young (UK), Gary Brooker / Procol Harum solist / (UK), Tõnis Mägi & Ivo Linna (EST), keda saadavad sümfooniaorkester, Haapsalu kammerkoor ja Raul Vaigla bänd.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Kaire Reiljan

maintext:
Veeteede amet hoiatab: punase raketi kasutamine ilutulestikuks on keelatud
Toimetanud Kaire Reiljan
Punaste rakettide kasutamine lõbu pärast võib kaasa tuua karistuse. Foto Haapsalu jahtklubi
Veeteede amet tuletab meelde, et punaste signaalrakettide kasutamine uusaastapidustustel või mistahes muul ajal ilutulestikuks või lõbu pärast ei ole lubatud ja on karistatav.
Laevadel ja paatidel nõutavad pürotehnilised vahendid – langevarjuraketid, tõrvikud jms on mõeldud kasutamiseks ainult hädaolukorras. Iga välja lastud punase signaalraketi nägemisel või sellise raketi märkamisest teada saades on päästjad kohustatud infot kontrollima ning vajadusel algatama otsingu- ja päästeoperatsiooni.
Kui signaalraketi laskmine polnud põhjendatud, ootab raketi väljalaskjat karistus. Seadus keelab punase signaalraketi põhjendamatu kasutamise ning karistusseadustiku § 269 määrab selle eest sanktsiooniks rahatrahvi kuni sada trahviühikut ehk kuni 400 eurot või aresti.
Seega tuleb hoida oma pürotehnilised vahendid kasutamiseks siis, kui neid tõepoolest vaja on. Paneme kõigile südamele, et põhjuseta ja vastutustundetu punase raketi väljalaskmine ja sellele järgnev päästjate reageerimine võib takistada või pikendada abi saabumise aega tõelise abivajajani. Seega võib punase raketi kasutamine seada ohtu kellegi elu.
Juhime ka tähelepanu, et A ja B kategooria väikelaevadel on kohustusliku varustuse hulgas nõutud kolm punast langevarjuraketti. Kolm punast säratuld on aga nõutavad nii A, B kui ka C kategooria väikelaevadel.
Veeteede amet soovib kõigile tujuküllast, meeleolukat aga ka ohutut aastavahetust!


maintext:
Tulekahju Jaaknas muutis talumaja elamiskõlbmatuks
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Jaaknas põlenud elumajast pääsesid inimesed tervelt, kuid hoone jäi katuseta ja muutus elamiskõlbmatuks. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel.
Ööl vastu pühapäeva kell 1.10 sai häirekeskus teate elumaja tulekahjust Lääne-Nigula vallas Jaakna külas. Teataja sõnul oli elumaja rookatus leekides. Helistajaks osutus majaelanik, kes oli ka ise püüdnud põlengut kontrolli alla saada, kuid see ei õnnestunud.
Päästjate saabudes põles palkmaja katus täisleegis. Majarahvas oli hoonest iseseisvalt välja saanud, keegi viga polnud saanud.
Tulekahju lokaliseeriti kell 2.33, järelkustutustööd lõpetati kell 11.27. Hoone muutus tulekahju tagajärjel elamiskõlbmatuks, katus hävis täielikult. Õhtul kella 18.36 paiku käisid päästjad veelkord sündmuskohal, kuna näha oli leeke. Päästjad kustutasid tulekolde kell 19.17. Tulekahju tekkepõhjus on selgitamisel.
"Soovitame kütmisega, nii elava tulega kui ka elektriga piiri pidada. Ükski tulekolle ei salvesta rohkem soojust, kui talle tehniliselt omane. Kui soojust tekib juurde rohkem kui ettenähtud, siis hakkab see otsima küttekehast väljapääsu. Nii tekibki ülekütmine ning teie küttesüsteemid võivad saada tõsiselt kahjustada," ütles Lääne päästekeskuse pressiesindaja Kristi Kais.
"Olge kindlad, et teie ahjude, korstnate, pliitide, kaminate läheduses ei oleks kergesti süttivaid materjale – käterätikud, sokid, pesu, halud. Küttekehast väljuv soojus võib need süüdata.Elektriga küttes, veenduge, et teie elektrijuhtmestik on korras ja peab soovitud koormusele vastu," lisas ta.


maintext:
Haapsalu kutsekooli õpilane tuli Jõulukellu võistlusel neljandaks
Tarmo Õuemaa
8. detsembril lõppes Viljandi kutseõppekeskuses ehitusõpilaste kolmepäevane kutsemeistrivõistlus Jõulukellu 2016, kus saavutas neljanda koha Haapsalu kutsehariduskeskuse kivi- ja betoonkonstruktsioonide ehituse eriala III kursuse õpilane Märt Moorbach (pildil).
Võistlusülesanne lähtus äsja Göteborgis peetud EuroSkillsi võistlustööst – eesmärgiks oli kümne tunniga laduda gooti avadega seinafragment ning vuukida seina fassaadiosa, vahendas Haapsalu kutsehariduskeskuse kodulehekülg.
Müürseppade kutsemeistrivõistlus Jõulukellu toimus tänavu 12. korda ning võistlusest võttis osa kümme kutseõppurit. Võistlust korraldasid SA Innove ja Viljandi kutseõppekeskus.
Märt Moorbachi juhendajaks on ehitusõpetaja Harri Sinimeri.
Võistluse kuus paremat õpilast, kes saavad võimaluse võistelda kutsemeistrivõistlusel Noor Meister 4.-5. mail 2017, on järgmised:
1) Jaanus Mitt, Tartu kutsehariduskeskus
2) Leho Neemsalu, Rakvere ametikool
3) Vladislav Kuzmin, Ida-Virumaa kutsehariduskeskus
4) Märt Moorbach, Haapsalu kutsehariduskeskus
5) Taavi Tuimann, Järvamaa kutsehariduskeskus
6) Nikita Jurov, Tallinna ehituskool.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Kristel Engman saab koguduse teenetemärgi
Lehte Ilves
Maakaitsepäeval Lihulas annab Eesti vabadusvõitlejate liidu juhatuse liige Heiki Magnus Kristel Engmanile üle Läänemaa vabadusvõitlejate ühenduse teenetemärgi. Foto: Arvo Tarmula
Täna, johannesepäeval antakse Haapsalu toomkirikus üle EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk, mille saab diplomaadist kirikuõpetaja, Haapsalu elu edendaja ja rahvusvaheliste suhete arendaja Kristel Engman.
Kristel Engman töötab välisministeeriumi poliitikaosakonnas. Ta on ainus pastor välisministeeriumis ja ainus diplomaat luterliku kiriku pastorite hulgas. Põhitöö kõrval on Kristel Engmanil palju muid ülesandeid. Muu hulgas on ta EELK rahvusvaheliste suhete komisjoni liige ja ajalehe Eesti Kirik kolumnist. Tal on pooleli doktoriväitekiri Eesti ja Soome luterliku kiriku külma sõja aegsete suhete teemal.
Haapsalu koguduses on Kristel Engman rahvusvaheliste suhete toimkonna liige, koguduse infolehe Johannese Sõnumid algataja ja lehe üks tugisambaid 2008. aastast saadik.
Mullu oli Engman Lääne maakonna sädeinimene. Tänavu tunnustas Haapsalu linnavalitsus teda silmapaistva ja pühendunud töö eest Haapsalu koguduse ja Haapsalu kultuurielu lõimimisel. Engmani eestvõttel oli mullu suvel Haapsalu piiskopilinnuses rohke osavõtu ja mitmekesise tegevusega perepäev.
Vikaarvaimulik ehk oma koguduseta õpetaja Kristel Engman on ordineeritud preestriks 2004. aastal. Ta on teeninud peamiselt Haapsalu kogudust, aga vajadusel ka Lääne praostkonna teisi kogudusi. Ta on abielus Alari Engmaniga, peres kasvavad pojad Uku Emil ja Ekke Oskar.
EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk antakse Eesti või välisriigi kodanikule Haapsalu kogudusele ja Haapsalule osutatud eriliste teenete eest.
Koguduse nõukogu asutas teenetemärgi aastal 2002. Esimesed teenetemärgid said 2003. aastal Haapsalust pärit arst Heino Noor ja Haapsalu vanamuusikafestivali asutaja Toomas Siitan.
Mullu sai teenetemärgi Lääne Elu fotograaf, koguduse ja kogukonna elu kauane jäädvustaja Arvo Tarmula.


maintext:
Peaminister esitab maaeluministri kandidaadiks Tarmo Tamme
BNS
Peaminister ja Keskerakonna esimees Jüri Ratas teeb Keskerakonna juhatusele ettepaneku kinnitada maaeluministri kandidaadiks riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehe Tarmo Tamme (pildil).
"Tarmo Tamm on ennast tõestanud mitmel rindel. Ta on pikalt töötanud põllumajanduse valdkonnas, juhtinud kuus aastat Põlva valda ning kaksteist aastat Põlva linna. Samuti on tal kogemust kahes riigikogu koosseisus," ütles Ratas Keskerakonna pressiesindaja vahendusel. "Olen konsulteerinud paljude erakonnakaaslaste ja maaelu valdkonna inimestega, kes on avaldanud toetust Tarmo Tamme esitamiseks ministri ametikohale."
Tamm sõnas, et Eesti maaelu on tema jaoks väga südamelähedane valdkond. "Olen oma teadlikust elust üle poole maal elanud ja põllumajanduse valdkonnas töötanud. Eesti maaelu vajab tõsist tööd ja panustamist ning olen valmis sellele täielikult pühenduma. Mul on väga hea meel, et Keskerakonna juhitav koalitsioon on juba astunud esimesed sammud ning eraldab vajalikku lisaraha üleminekutoetuste ja kriisiabi täies mahus välja maksmiseks,“ lausus Tamm.
Tamm on lõpetanud Tihemetsa sovhoostehnikumi mehhaniseerimise erialal ning Eesti Maaülikooli agraarökonomisti erialal. Tamm töötas 1976-1993 Põlva Agro töökoja juhatajana, 1993-1999 Põlva vallavanemana, 1999-2011 Põlva linnapeana ning kuulub alates 2011. aastast riigikogusse.
Maaeluminister Martin Repinski esitas teisipäeval peaminister Jüri Ratasele avalduse ametist tagasi astumiseks.
Tarmo Tamm
Tarmo Tamm (sündinud 3. detsembril 1953 Kiumas) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1974 Tihemetsa sovhoostehnikumi ja aastal 2007 Eesti Maaülikooli. Ta on sotsiaalteaduse bakalaureus.
Tarmo Tamm kuulub Eesti Keskerakonda alates 15. oktoobrist 2002. On Keskerakonna volikogu aseesimees.
Ta on olnud Põlva vallavanem ja oli enne Riigikogu liikmeks saamist 11,5 aastat Põlva linnapea.
Sai XII Riigikogu liikmeks Mihhail Kõlvarti asendusliikmena Riigikogu juhatuse otsusega 7. aprillil 2011. Ta andis Riigikogu ees ametivande 11. aprillil.
Ta on XIII Riigikogu liige. 22. novembril 2016 valiti ta fraktsiooni esimeheks.
Allikas: Vikipeedia


authors:
Lääne Elu
Erki Lass

maintext:
Põhikoolide korvpallivõistluste esikohad läksid Noarootsi
Erki Lass
Läänemaa koolispordiliidu põhikooliealiste korvpallimeistrisvõistluste esikohad läksid teist aastat järjest Noarootsi.
30. novembril Haapsalu spordikeskuses toimunud Läänemaa koolispordi Liidu 7.-9. klasside korvpalli meistrivõistlusel osales 8 poiste ja 3 tüdrukute võistkonda.
Tüdrukute arvestuses alistas Noarootsi kool kindlalt mõlemad vastased. Teise koha võitis Oru kool ja kolmandad olid Haapsalu põhikooli tüdrukud.
Poiste turniir mängiti kahes alagrupis, kust esimesed kaks läksid poolfinaali ja ülejäänud mängisid 5.-8. koha peale.
Kolmanda koha mängus võitis Haapsalu põhikooli I võistkond Ridala põhikooli 19:16. Finaalis võitis Noarootsi Kool seisuga 15:5 Lihula gümnaasiumi poisse ning saavutas sellega esikoha. Magusaks tegi selle võidu see, et alagrupis kaotati samale vastasele seisuga 7:18. Kokkuvõtteks teine koht seekord Lihulale, kolmas Haapsalu põhikool I, 4. Ridala põhikool, 5. Virtsu kool,6. Oru kool, 7. Haapsalu põhikooli II võistkond, 8. Taebla gümnaasium.
Noarootsi tüdrukute võidukasse võistkonda kuulusid Liisbet Rehepapp, Anne-Mai Melles, Heleri Melles, Sandra Piir, EliMitman, Linda Malmet, CarolinUusmaa, Liisu Saare, õpetaja Kaili Leht.
Noarootsi poiste võistkond mängis koosseisus Karl-Gregori Tarvis, Timmo Paltsmar, Hendrik Priimägi, Erik Koltsov, DaniilBobrov, Markus Rannamäe, RenoPõderson, Walter Georg Tammelepp, õpetaja Silver Schönberg.
Fotod erakogu


title: Haapsalu naiste varjupaik suleb uksed

maintext:
Haapsalu naiste varjupaik suleb uksed
BNS
Kaheksa naiste tugikeskust sulgevad uuest aastast abivajajatele oma uksed, kuna pärast esimese hanke luhtumist neis piirkondades välja kuulutatud uues hankes naiste tugikeskuse teenuse osutajate leidmiseks jättis sotsiaalkindlustusamet maakondadele kehtestatud piirsummad suurendamata.
Eesti Naiste Varjupaikade Liidu (ENVL) kinnitusel otsustasid Järvamaa, Jõgevamaa, Läänemaa ja Hiiumaa, Raplamaa, Valgamaa, Viljandimaa, Lääne-Virumaa ning Võrumaa naiste tugikeskused kolmapäeval mitte esitada pakkumist sotsiaalkindlustusameti välja kuulutatud teises hankes naiste tugikeskuse teenuse osutamiseks. Nendes maakondades lõpetavad vägivalla ohvritest naisi ja lapsi toetavad tugikeskused oma tegevuse.
Liidu kinnitusel väheneb võrreldes viimastel aastatel sotsiaalministeeriumilt saadud toetusega väiksema elanike arvuga maakondades teenuste rahastus ligi poole võrra. See tähendab, et seal ei oleks rahapuudusel reaalselt võimalik pakkuda täies mahus ohvriabi seaduse ette nähtud liitteenust, mis sisaldaks nii majutust kui ohvritele vajalikku psühholoogilist ja juriidilist nõustamist. Uue hanke tingimustes on sotsiaalkindlustusamet oluliselt leevendanud ka nõudeid teenuseosutajate ettevalmistusele, minnes mööda ohvriabi seaduses sätestatust, märkis liit.
“Muidugi on kahju aastatega ülesehitatut ja praeguseks hästitoimivat süsteemi lasta kokku kukkuda, kuid oleme kaalunud seda tõesti iga nurga alt ning hetkel antud tingimustes muud võimalust ei näe,” ütles ENVL-i juhatuse liige, 2008. aastast tegutseva Viljandimaa Naiste Tugikeskuse juhataja Marju Tuoppi.
„Me ei ole nõus tegema mööndusi tugikeskuse teenuse kvaliteedis ega saa petta vägivalla ohvritest naiste ootusi saada keskusest kompleksset abi,” ütles ENVL-i juhatuse esinaine Eha Reitelmann. „Eesti Naiste Varjupaikade Liit on aastate jooksul välja arendanud mitmekülgse naiste tugikeskuse teenuse, mis vastabvägivalda kogenud naiste vajadustele. 2016. aastal oli selline teenus esmakordselt kättesaadav kõigis Eesti maakondades. Arvestades sotsiaalministeeriumi suhtumist ja 2017.aastaks tugikeskuse teenuse osutamiseks ettenähtud summade vähen e mist, ei näe me võimalust uuel aastal senise teenuse osutamist jätkata,” lisas ta.
„Norra toetusprogrammi abiga üleriigilise kompleksteenuse välja arendamise eesmärgiks oli teenuse jätkamine meie riigi vahenditest. Kui ohvriabi seadusesse kirjutati sisse tugikeskuse liitteenuse kättesaadavuse nõue igas maakonnas, oleks pidanud selleks vajalikud summad ka riigieelarvesse planeerima. See jäi paraku tegemata,” kommenteeris ENVL-i juhatuse liige Merle Albrant.
Lisaks nõutakse hankelepingus tugikeskustelt teenuse osutamiseks omapoolset rahastust – tugikeskused peavad ise leidma vahendid, et esimesel kuul teenust pakkuda. Aruande põhjal otsustab sotsiaalkindlustusamet järgmisel kuul, kas maksta tehtud kulutused kinni. Tegemist on aga mittetulunduslike organisatsioonidega, kes kasumit ei tooda, seega oleks vaja võtta laenu. Lepingutingimused ei ole ilmselgelt koostatud võrdsete partnerite positsioonil, leiab liit.
Ohvriabi seaduse muudatusi tutvustades selgitas sotsiaalministeerium oma pressiteates, et seadusemuudatusega luuakse ohvritele kvaliteetne ja selgetele nõuetele vastav teenus ja ministeeriumi eesmärk on tagada, et naiste tugikeskuste teenus oleks jätkusuutlik, üleriigiliselt kättesaadav ning püsiva rahastusega. Selged nõuded sellele teenusele ning järjepidev riigi rahastus pidid andma suurema kindluse ohvritele ning töörahu teenusepakkujatele.
"Praeguseks on välja kujunenud olukord, kus sotsiaalministeerium edastab avalikkusele üht ja tugikeskustele teistsugust sõnumit. Eesti Naiste Varjupaikade Liit juhtis juba septembrikuus ohvriabi seaduse muudatuste menetlemise käigus riigikogu sotsiaalkomisjoni tähelepanu tugikeskuste teenuse osutamiseks planeeritud summade vähenemisele. Novembri lõpus pöördus ENVL samas küsimuses kõigi riigikogu fraktsioonide, samuti sotsiaalkaitse ja tervise- ja tööministri poole. Vastuseid seni saadud pole, riigieelarve on vastu võetud. Sotsiaalministeerium on probleeme järjekindlalt eitanud, väites, et raha on teenustele hoopis juurde tulnud," seisab ENVL-i pöördumises.


maintext:
Andres Anvelt: varjupaigapoliitika peab muutuma paindlikumaks
BNS
Brüsselis reedel toimunud Euroopa Liidu (EL) siseministrite kohtumisel oli peamine tähelepanu Euroopa varjupaigapoliitika reformil.
"Me peame tegema vahet tava- ja kriisiolukordadel. Tavaolukorras peab säilima täna kehtiv Dublini määruse põhimõte, mille kohaselt vastutab põgeniku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest see riik, mille kaudu inimene Schengeni alale sisenes. Kriisiolukorras, mil rändesurve jaotub liikmesriikide vahel väga ebavõrdselt, tuleb vaadata teiste lahenduste poole," sõnas siseminister Andres Anvelt.
Ühe võimalusena varjupaigareformiga edasiliikumiseks pakkus eesistujariik Slovakkia välja senisest paindlikuma lähenemise, mille kohaselt saaks valida abistamiseks kõige sobivamad lahendused vastavalt kriisi iseloomule. Olgu see siis näiteks ekspertide lähetamine, rahaline toetus või vajadusel ka isikute ümberjagamine liikmesriikide vahel. Siseministri sõnul on enesestmõistetav, et hätta sattunud riike tuleb aidata. Anvelti hinnangul võimaldab selline paindlik lähenemine arvestada nii konkreetse kriisiolukorra vajadustega, kui ka abi pakkuvate liikmesriikide võimekusega, mis on eriti oluline väikeriikidele nagu Eesti. Rändest rääkides ei saa Anvelti kinnitusel mööda vaadata piiride valvest.
"Euroopa piiri- ja rannikuvalve loomine on hea näide EL-i liikmete kiirest koostööst liidu ees seisvate väljakutsete lahendamiseks. Uuele ametile peaks jääma rändeolukorra hindamisel kandev roll, millele tuginedes saaks pakkuda võimalikke lahenduskäike," lisas siseminister.
22. novembri seisuga on Euroopa Liidu riigid ümber paigutanud 7534 sõjapõgenikku, nende seas 5777 Kreekast ja 1757 Itaaliast. Neist 66 on vastu võtnud Eesti. Türgist on pärast EL-i ja Türgi lepet 18. novembri seisuga ümber asustatud 2343 inimest, neist 11 Eestisse.
Reedesel siseministrite kohtumisel olid päevakorras ka riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, Schengeni infosüsteem ja terrorismivastane võitlus, sealhulgas tagasipöörduvate terroristidest välisvõitlejate küsimus ja terrorirünnakute tagajärgedega toimetulemine.


authors:
Lääne Elu
Kaire Reiljan

maintext:
Läänemaalt kingikotti: Tammejuure talu kanepitooted (Martna) (1)
Kaire Reiljan
Kanepijahu või kanepiõli sobib hästi kingikotti. Foto: Arvo Tarmula
Martna valla Tammejuure talu kanepitooted tutvustamist eriti ei vajagi. Suure-Lähtru mõisa kõrval tegutsev mahetalu kasvatab põllumajanduslikku kanepit, millest saab nii õli kui ka seemneid ja jahu. Peale kanepi kasvatab mahetalu ka rüpsi ja nisu ning mahehernest.
Kui Tammejuure talu toodangust sobiks kingikotti poetada ka kanepijahu või -seemneid, on Karin Tiidu sõnul kõige populaarsem ikka kanepiõli.
„Inimeste meelest on see põnev toode, mida saab kasutada nii toidu sees kui ka nahale määrimiseks,” rääkis Tiit. Tammejuure talu kanepitooted on jõudnud müügile peaaegu kõigisse Eesti linnadesse. Haapsalus saab neid osta ökopoest Allikas ning Haapsalu ja Uuemõisa Konsumist.


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Jaakna külas põles rookatusega taluhoone. Täiendatud kell 11.30
Toimetas Lemmi Kann
11. detsembri öösel kell 01.10 teatati häirekeskusele tulekahjust Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jaakna külas, kus põles rookatusega taluhoone 18 x 8 m. Tulekahju lokaliseeriti kell 02.33, kustutustööd hommikul kella 7 paiku veel kestsid. Hetkel uuem info puudub.
Kella 8 paiku läks järelkustutustöid tegema Risti komando.
Maja oli selleks põhimõtteliselt hävinud, elanikud pääsesid õnneksid välja ja nendega on kõik korras.
Millest tulekahju alguse sai, selgitab välja menetlus.
Kell 11.30 teatas päästjad häirekeskusele, et järelkustutustööd on lõpetatud.


maintext:
Peeter Hermik on puisniitude taastamisega aasta keskkonnateo kandidaat
Toimetanud Kaire Reiljan
Tänasest saavad kõik huvilised hääle anda aasta keskkonnateo ja aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte valimisel, kandidaatide hulgas on ka puisniitude taastamisega tugevat tööd teinud läänlane Peeter Hermik.
Rahvahääletus kestab Delfi portaalis 22. detsembrini: aasta keskkonnateo kandidaatide poolt saab hääletada siin ja aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte hääletus asub siin.
Tänavuste kandidaatide hulgas on mitmeid, kes on pööranud tähelepanu ühekordsete nõude kasutamise vähendamisele. Samuti esitati mitmeid projekte, mis keskendusid erinevate Eestimaa paikade korrastamisele ning looduse kaitsmisele. Keskkonnategude iseloomustav joon on koostöö – paljude projektide meeskond koosneb ühe asula, linna või kooli inimestest, kes ühise eesmärgi nimel käed on löönud.
Aasta Keskkonnateo kandidaate on sel aastal 22:
Tartu Ülikooli loodusmuuseum projektidega „Maa.Elu.Lugu“ ning Tartu loodusfestival, Peeter Hermik puisniitude taastamisega, Organic Estonia, Kolga piirkonna külade initsiatiivgrupp, Toomas Kiho ja 101 avalik kiri, Telliskivi loomelinnak ja Tallinna Tänavatoidufestival, Eesti Kalastajate Selts, MTÜ Paunküla Hooldekeskus mõisapargi rekonstrueerimise projektiga, MTÜ Eesti Ornitoloogiaühing projektidega „Suvine aialinnupäevik“ ning „Aasta lind 2016 – rasvatihane“, MTÜ Majakas ja MTÜ Elukas projektiga „Vaksali kogukonnaaed“, metsise talgud Virumaa ja Soomaa metsades ning soodes, kampaania „Küünlaümbriste jaht“, Harku vallavalitsus, MTÜ Kotkaklubi, MTÜ Noored Rohelised, Tallinna Keskkonnaamet kampaaniaga „Keskkonnasõbraliku liikumise kuu“, jalgrattakonkurss „Väntame kilomeetreid“, aktsioon „Anija Lüliti“, aktsioon „Kohv käib topsi“ ja Topsiring.
Aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte konkursile laekus 12 avaldust 11 ettevõttelt. Kandidaatide hulka kuuluvad AS Eskaro, Ensto Ensek AS, Tallinna Sotsiaaltöö Keskus, Starship Technologies OÜ, Mulieres OÜ, OÜ Nordic Botanical, Lennuliiklusteeninduse AS, Epokate OÜ, Fanner OÜ, AS Estko ja Viru Keemia Grupp AS.
Konkursi võitja kuulutatakse välja jaanuari keskel. Aasta keskkonnateo võitja saab preemiaks 5000 eurot, aasta keskkonnasõbraliku ettevõtte üldvõitja saab Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel 35 000 euro ulatuses toetada oma ettevõtte edasist keskkonnasõbralikkust.
Projektide lühikirjeldustega saab tutvuda Delfi portaalis, samas saab oma lemmiku poolt ka hääle anda.