maintext:
Veterinaaramet on Uuemõisa kassimammi ees jõuetu
Lemmi Kann
Kassipojad loomade varjupaigas. Uuemõisa kasse ootab samuti sõit varjupaika. Foto: Arvo Tarmula
Läänemaa veterinaarkeskuse peaspetsialist Tõnu Erik ütles, et veterinaar- ja toiduamet (VTA) ei saa Uuemõisa kassimammi asjus midagi ette võtta.
Lääne Elu kirjutas augusti alguses, et Uuemõisa Kaare tänava kortermaja elanikud on üle kümne aasta hädas majanaabriga, kes kogub kasse ja prügi. Kohapeal käis isegi loomakaitse liidu juht Heiki Valner. Kuigi tal oli korterivaldajaga eelkokkulepe, jäi uks loomakaitsjate ees suletuks. Seepeale tegi liit avalduse VTA-le, kus hakati vastavalt protseduuridele asjaga tegelema. Praegu on selgunud, et ka VTA on kassimammi ees jõuetu.
„Me saatsime talle kohe tähitud kirja, et kutsuda ta meie juurde vestlusele,” selgitas Erik augustis Lääne Elule. Tähitud kirja ei õnnestunud adressaadile kohale toimetada, seega jõudis see hiljuti Eriku kätte tagasi. Erik nentis juba augustis, et ilmselt jääb see vaid protseduuriliseks ja formaalseks tegevuseks, sest oli teada, sh Ridala vallavalitsusele, et proua näeb maailma kaaskodanikest veidi erinevalt.
Erik on selle aja jooksul korduvalt käinud ka Kaare tänava maja juures, kuid loodetud juhuslikku kohtumist kassimammiga pole olnud ja tema uks on endiselt suletud. „Naabritega olen rääkinud ja nad on öelnud, et ega te sinna sisse saa. Pole keegi saanud, ei saa ka teie,” rääkis Erik.
Sellest hoolimata on Erik seisukohal, et asi vajab lahendamist. „Peab kuidagi proovima kaasata vallavalitsuse, aga ega nemadki kinnisest uksest sisse saa.”
Ridala vallavalitsuse registripidaja-referent Kaire Viiluste ütles Lääne Elule, et vald saaks midagi ette võtta siis, kui keegi majaelanikest vallavalitsusele asja kohta kirjaliku teate teeks. „Sellest majast ei ole mitte keegi meie poole pöördunud,” ütles Viiluste.
Erik, kes on viimastel nädalatel peaaegu iga päev käinud kassimamma majas, selgitas, et naabrite sõnul on kassimammil nii „selgemaid kui ka mitte nii selgeid päevi” ja maja koridor haiseb endiselt kassikuse järele nii nagu ennegi. „Aga ju siis on majaelanikud sellega harjunud,” arvas Erik.


authors:
Lääne Elu
Endel Susi

description: Lääne Elu on Läänemaa, Haapsalu, Eesti ja välisuudiste portaal ja ajaleht. Uudised, kuulutused, reklaam ja teated veebis ja ajalehes.

maintext:
Argo Jõesoo sai kahe silla jooksul seitsmenda koha
Endel Susi
Argo Jõesoo. Foto: erakogu
Võistlus esikohale käis põhiliselt kahe mehe Ibrahim Wachira (Keenia) ja Eesti parima mehe Tiidrek Nurme vahel. Kogu aeg joosti koos, aga 700 meetrit enne lõppu võttis keenialane ette pika lõpuspurdi ja see otsustas. Võiduajaks sai ta 29.46. Nurme kaotas 18 sekundit.
Kokku lõpetas jooksu 1987 jooksjat, sellest 383 õrnema soo esindajat. Meie maakonnast mahtus tuhande esimese hulka 13 inimest ja nad kõik saavutasid korralikud ajad. Edukaim oli Võntküla mees Argo Jõesoo, kes lõpetas seitsmenda ajaga 32.51. Jõesoo on paranemas suvel saadud vigastusest ja on vähe harjutada saanud. Kuid ta jäi oma tulemusega rahule. Läänemaa KJK mees Veiko Sulev läbis maa ajaga 34.32 ja oli 22. Jooksuklubi Tempo jooksja Igor Skatško sai ajaks 35.56 ja oli 35.
Noormeeste A klassi kolm parimat olid Ruslan Sergatšov, Martin Teppan ja Ainar Sten Junker tulles vastavalt kolmandaks, üheksandaks ja 15ks. Nende ajad olid 38.13, 42.11 ja 44.35. Juunioride klassi noormees Toomas Teppan läbis maa ajaga 45.43 ja oli oma vanuseklassis 13. Vanameister Hugo Paulus läbis maa 46.58, mis andis M50 klassis 31. koha.
Läänemaa naiste kolm paremat olid Mare Padu Anastasija Skatško ja Karin Ulejev. Nende ajad olid 49.08, 50.36 ja 51.24. Nad tulid alljärgnevatele kohtadele omas vanuseklassis: Padu oli 24. N35 vanuseklassis, Skatško TB klassi viies, ja Ulejev N45 klassis 18.
Kuigi ilm oli hea, segas jooksjaid tagasiteel üsna kõva vastutuul, mis on üks suuremaid vaenlasi heade tulemuste saavutamiseks.
Päev varem toimus 3 km jooks, kus Ridala põhikooli neiu Maily Märss saavutas TC klassis II koha ajaga 13.23.

fasttext_language: et


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Tarmo Õuemaa

title: Haapsalu Eraküttest saab Utilitas

maintext:
Haapsalu Eraküttest saab Utilitas
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Seni Erakütte nime kandnud energiakontserni ettevõtted hakkavad tegutsema ühise kaubamärgi Utilitas all ning on esitanud taotlused ärinimede muutmiseks, teatas ettevõte möödunud nädalal.
Kontserni kuuluv AS Tallinna Küte võtab kasutusele ärinime AS Utilitas Tallinn ning AS Eraküte AS Utilitas Eesti. Haapsalus saab nimeks AS Utilitas Eesti Haapsalu osakond. Tallinnas Väo karjääris asuv OÜ Tallinna Elektrijaam esitanud taotluse võtta ärinimena kasutusele OÜ Utilitas Tallinna Elektrijaam.
Utilitas on Eesti juhtiv kaugkütte ja elektrienergia pakkuja, kes osutab teenust kaheksas linnas üle Eesti: Tallinnas, Raplas, Haapsalus, Kärdlas, Valgas, Jõgeval, Keilas ja Maardus. Grupi ettevõtetes töötab kokku ligi 300 inimest.
Utilitase ettevõtted varustavad soojuseenergiaga 160 000 majapidamist üle Eesti ning toodavad elektrit sadadele tuhandetele inimestele. Utilitas kuulub 100% Eesti kapitalile.
Utilitas tähendab ladina keeles otstarbekust, funktsionaalsust.
„Nimevahetuse põhjuseks on see, et Utilitas on viimastel aastatel teinud läbi kiire arengu tänu suuremahulistele investeeringutele. Oleme rajanud uusi koostootmisjaamu ja korrastanud katlamaju ja soojusvõrke, mille tulemuseks on suurem energiatõhusus, keskkonnasääst ja optimaalsed soojusenergia hinnad. Investeeringuid ja uuendusi oleme teinud üle Eesti ja seetõttu on sobiv hetk ühtlustada kontserni ettevõtete identiteeti,“ ütles Utilitase kontserni juht Priit Koit.
Priit Koit lisas, et puhta energia pakkumine on Utilitase fookuses juba pikemat aega. „Täna on kõigis väljaspool Tallinna asuvates Utilitase võrkudes põhikütuseks kohalik puiduhake. Ka Tallinna kaugküttevõrgus on pärast Väo teise jaama avamist enamus soojusenergiast toodetud taastuvatest allikatest tõhusas koostootmisrežiimis,“ märkis ettevõtte juht.
Rohelise energia osakaalu suurendamiseks ning energiatõhususe tõstmiseks on kontsern teinud viimasel kahel aastal investeeringuid 100 miljoni euro ulatuses. Suurem osa investeeringutest on läinud Väo uue jaama rajamisse ja soojusvõrkude rekonstrueerimisse. Utilitas väärtustab kõrgelt kliendimugavust ja seetõttu on aasta lõpuks kõik ettevõtte kliendid üle viidud kaasaegsele soojusenergia kauglugemise süsteemile.
Utilitas kontserni ettevõtted haldavad 500 km ulatuses soojusvõrke üle Eesti. Katlamajade installeeritud võimsus on 1,1 GW ning Väo koostootmisjaama elektriline nimivõimsus on 25 MW ja soojusvõimsus 67 MW.


maintext:
Matsalu filmifestival. Kaasaegse ehtekunsti näitus „Symbiosis”
MAFF
Margit Paulini sõrmused. MARGIT PAULIN
Tänavuse MAFFi tuules avatakse 21. septembril kell 17 Lihula mõisa teisel korrusel ehtekunstinäitus „Symbiosis”. Festivali raames juba kolmandat korda toimuval näitusel astub oma töödega üles ühtekokku 19 ehtekunstnikku, tehes oma loominguga kummarduse loodusele. „Symbiosis” on teistmoodi näituseformaat, pakkudes üllatusi ning avastamisrõõmu igal sügisel, kordumatul kujul. Nagu juba tavaks saanud, on kohal nii kunstnikud kui ka jutuvestjad, kes valgustavad külalistele ehete kaadritaguseid hetki.
Näitusel osalevad Ivi Talzi, Kadi Kübarsepp, Merike Balod, Kätrin Beljaev, Sven Tali, Kristiina Kibe, Merilin Tõnisoja, Jaanika Pajuste, Kai Kubja, Kaire Rannik, Kerttu Tuberg, Katrin Veegen, Margit Paulin, Eilve Manglus, Keiu Koppel, Harry Tensing, Kadi Veesaar, Triin Pukk ja Maria Kadarpik. 30. septembrini (N–P 11–17) avatud näitusele on õla alla pannud Eesti kultuurkapital, Moodne Valgustus ja MAFF.


maintext:
Kaitsekulud tõusevad 2,17 protsendini SKP-st
BNS
Kaitsekulutused tõusevad veelgi. Foto: Arvo Tarmula
Eesti kaitsekulud tõusevad riigieelarve seaduse eelnõu kohaselt tuleval aastal 2,17 protsendini sisemajanduse koguproduktist (SKP) ehk 477 miljoni euroni.
Valitus kiitis teisipäeval heaks tuleva aasta riigieelarve seaduse eelnõu, millest kohaselt moodustavad tuleva aasta kaitsekulud koos liitlaste vastuvõtmisega seotud kuludega 2,17 protsenti SKP-st.
Rahandusministeeriumi arvutuste järgi on kaitsekulutuste osakaal SKP-st tuleval aastal aga 2,19 protsenti. Ministeeriumi riigieelarve osakonna juhataja asetäitja Marika Tuusis rääkis BNS-ile, et vahe tuleb sellest, et kaitseministeerium on arvestanud maha omatulud.
„Kaitseministeerium on enda arvutustes maha võtnud enda tuludega seotud kulutused, seetõttu on nende arvutused ka veidi väiksemad. Kui võtta kokku kõik kulud kokku, siis on osakaal ikkagi 2,19 protsenti SKP-st,” ütles Tuusis. See tähendab, et kulutuste maht 2,17 protsenti SKP-st tuleb riigieelarvest, ülejäänud 0,02 protsenti muude tulude arvelt.
Seletuskirja kohaselt on tulevaks aastaks liitlastega seonduvateks kulude katteks eraldatud taristu ehituseks 30 miljonit eurot ning liitlaste kohalolekuga seotud kulude katteks 7,5 miljonit eurot.
Eelnõus on kaitseministeeriumi valitsemisala kuludeks märgitud 424,68 miljonit eurot ning ja investeeringuteks 56,453 miljonit eurot ehk kokku 481,13 miljonit. Kaitsekulude kogumaht tuleval aastal on 477 miljonit eurot. Rahandusministeeriumi pressiesindaja selgitas, et kaitseministeeriumi eelarves on kajastatud ka sellised kulutused, mida ei loeta kaitsekulutuste sekka kuuluvaks.
Eelnõu seletuskirjas märgitakse, et kaitsekulude tegelik osakaal selgub aasta SKP lõplikult suuruselt ning kajastub sellisena ka rahvusvahelises, sealhulgas ka NATO statistikas.


authors:
Lääne Elu
Kaie Ilves

title: Martna valijamees on Raimond Danilov

maintext:
Martna valijamees on Raimond Danilov
Kaie Ilves
Raimond Danilov. Erakogu
Martna volikogu valis neljapäeval valijameheks volikogu liikme, üliõpilase Raimond Danilovi (snd 1985).
Danilov (EKRE) pääses volikogusse asendusliikmena maikuus. Varem pole ta volikogus olnud. Valimistel sai Danilov neli häält. Danilov õpib Tartu ülikoolis 2. kursusel kultuurikorraldust. Ta on lõpetanud Martna põhikooli ja Kullamaa keskkooli.
Volikogu valis valijamehe kahe kandidaadi seast – volikogu liige Indrek Urbas (parteitu) sai kolm häält, Danilov neli häält. Samuti kandidaadiks esitatud volikogu esimees Ene Pallas (parteitu) taandas end isiklikel põhjustel, sest 24. septembril ei saa ta presidenti valima minna. Danilovi kandidatuuri esitas Pallas ise.
Kuigi 2013. aastast EKRE liige, ütles Danilov, et kui erakonna juht Mart Helme peaks valimiskogus üles seatama, pole sada protsenti kindel, et ta hääletab Helme poolt.
„Partei ei saa mind käskida. Ma ei esinda valijameeste kogus erakonda, vaid volikogu, ja lähen valima Eestile presidenti, mitte erakonnale juhti,” ütles Danilov.
Kui kõik kandidaadid teada, lubas Danilov volikoguga nõu pidada.
Kui Danilov peaks praegu teadaolevate – Siim Kallase ja Mailis Repsi – vahel valima, eelistaks ta Kallast.
„Tegelikult ei kaldu ma kummagi poole, aga kui oleks ainult need kaks, siis pigem Kallas. Reps võib-olla on noor veel. Pole nii suurt riigimehe kogemust,” ütles Danilov.
Danilov on seni kolmas Läänemaa valijamees. Noarootsist läheb presidenti valima Vladimir Belovas (Keskerakond) ja Hanilast Olavi Vainu (parteitu).


authors:
Lääne Elu
Toimetas Lemmi Kann

maintext:
Kuidas läänemaalased oma laupäevi veedavad: internetis surfates
Toimetas Lemmi Kann
Foto. arhiiv
Läänemaalased on netis surfamises üllatuslikult kõige aktiivsemad laupäeviti, mil tarbitava interneti maht tõuseb võrreldes teiste nädalapäevadega ligi kaks korda, selgub Läänemaa mobiilse interneti kasutamise analüüsist.
Teine huvitav tendents on, et tööpäevadel kasutatakse internetti kogu päeva jooksul ühtlaselt suures mahus, teistes maakondades on aktiivsem interneti kasutamine aga koondunud selgelt teatud kellaaegade vahemik, ütles Tele2 tootedirektor Katrin Aron. Siiski käiakse ülejäänud päevast veidi rohkem internetis õhtul kella 20-22 vahel.
„Õhtu on kodudes reeglina kõige rahulikum periood enne magamaminekut, mil õhtusöök saab on söödud ja perekeskis jutud räägitud. Niisiis võetakse aega, et vaadata internetis filme või videoid, sooritada makseid, vaadata ringi sotsiaalmeedias, saata e-kirju ja otsida netist praktilist informatsiooni, mida päeva jooksul pole olnud aega teha,“ selgitas Aron.
Kui kõigil teistel päevadel on internetikasutus Läänemaal püsivalt kõrge, siis hüppeliselt tõuseb netis surfamine laupäeviti.
„Kella 12 ja 15 vahel tõuseb internetis kasutatud andmemaht võrreldes päeva keskmisega kaks korda,“ ütles Aron ning lisas, et sellist tendentsi pole Tele2 märganud üheski teises maakonnas.
Kõigi Eesti maakondade lõikes on läänemaalased siiski pigem keskmisest veidi tagasihoidlikumad internetiskäijad. Kogu tarbitavast internetimahust kasutavad läänemaalased 4G võrgus ning veerand 3G-s, täpselt sama on tarbitava 3G ja 4G interneti osakaal ka Eestis keskmiselt.
Läänemaa kõige aktiivsemalt kasutatav tugijaam asub Haapsalus, seda läbib nädalas 1,3 terabaiti andmesideliiklust.


authors:
Lääne Elu
Urmas Lauri

title: Noarootsis on täna poistepäev

maintext:
Noarootsis on täna poistepäev
Urmas Lauri
Maanteeameti tõmbenumbriks on simulatsiooniauto. ARHIIV
Teisipäeval, 20. septembril korraldatakse Noarootsi kooli juures Läänemaa teine poistepäev, kus osaleb 120 kaheksandikku maakonna 13 koolist.
„Tahame 8. klassi poistele pakkuda põnevat tegevust,” ütles Läänemaa inimeseõpetuse õpetajate ainesektsiooni eestvedaja Mai Jõevee. „Mulluse poistepäeva tagasiside oli väga hea.”
Poistepäeval löövad kaasa päästeamet ja maanteeamet, kaitseliit ja politsei ning Haapsalu kolledž. Poistele korraldatakse kokku kaheksa töötuba. Näiteks maanteeameti tõmbenumber on simulatsiooniauto, kolledži tudengid korraldavad tervise töötoa. Lõunasupi keedab poistele naiskodukaitse.
Terviseõpetuse ainesektsioonil on see kolmas sellelaadne üritus. Mullune Läänemaa poistepäev „Tervis ja ohutus” valiti inimeseõpetuse aasta teoks Eestis.


maintext:
Presidendivalimised jätkuvad 3. oktoobril riigikogus
BNS
"Esmaspäeval, 3. oktoobril kell 13 algab riigikogu täiendav istung, mille päevakorras on vabariigi presidendi valimine," teatas riigikogu pressiesindaja.
Riigikogu esimees Eiki Nestor kutsus pärast presidendivalimiste teise vooru ebaõnnestumist valimiskogus tänaseks kokku riigikogu vanematekogu, kes hakkas arutama presidendivalimiste korralduslikke küsimusi.
Riigikogu vanematekogusse kuuluvad riigikogu esimees, kaks aseesimeest ja kõigi fraktsioonide juhid.
Laupäeval toimunud presidendivalimise esimeses hääletusvoorus valimiskogus ei saanud ükski kandidaat nõutavat häälteenamust ning teise vooru pääsesid Allar Jõks, kes kogus 83, ja Siim Kallas, kes kogus 81 häält. Teises voorus kogus Kallas 138 ja Jõks 138 häält.
Välja jagatud 333 sedelist oli teises voorus ristiga märgistamata 57 ja kehtetuid kolm. Üks ümbrik oli tühi. Seega võttis hääletamisest osa 332 valimiskogu liiget.
President jäi valimata, kuna kumbki kandidaat ei saanud nõutavat häälteenamust, seaduse kohaselt peab 14 päeva jooksul toimuma erakorraline valimine riigikogus. Valimistoimingud algavad taas riigikogu esimesest hääletusvoorust ning sellele eelnevast kandidaatide ülesseadmisest.
President Toomas Hendrik Ilves pani kohe pärast valimiskogu nurjumist ette, et riigikogu võiks presidendi valida 3. oktoobril täiendaval istungil.


authors:
Lääne Elu
Tarmo Õuemaa

maintext:
Kullamaa keskkooli lapsed said kätepesuks sooja vee
Tarmo Õuemaa
Kullamaa keskkool. Foto kooli kodulehekülg
Sellest õppeaastast on kätepesuks mõeldud kraanikaussides Kullamaa keskkooli söökla eesruumis, WC-des ja algklassides soe vesi.
„Duššides oli soe vesi ka varem, aga nüüd lasime panna boilerid ja soe vesi on ka väikestes klassides ja sööklas,” ütles Kullamaa vallavanem Jüri Ott. „See on suur asi.”
„Käime iga aasta kaks korda kooli üle vaatamas ja oleme ise tähelepüanu juhtinud sellele, et lastel peaks olema võimalus sooja veega käsi pesta. Nüüd sai see ära tehtud,” lisas ta.
Sooja vee saamine läks maksma veidi üle tuhande euro.


maintext:
Hiidlased kaebasid tuulepargi teemaplaneeringu kohtusse
BNS
Aulepa tuulepargi generaator. URMAS LAURI
Hiiumaa lähistele rannikumerre planeeritava tuulepargi vastased koondusid MTÜ-sse Hiiu Tuul ja on kohtusse kaevanud Hiiu maavanema korralduse Hiiu maakonnaga piirneva mereala maakonnaplaneeringu kehtestamiseks, kirjutab Eesti Päevaleht.
"Kohtuasi on endiselt Tallinna halduskohtus ehk esimeses astmes. Seega on kohtuasi alles päris algusjärgus ja edasine menetlus oleneb asja lahendavast kohtunikust," ütles MTÜ esindaja Indrek Teder.
Kuni 1100-megavatise võimsusega tuuleparki tahab ehitada Nelja Energia. "Tegelikult on Nelja Energial olnud väga selge ootus, et see maakonnaplaneering kehtestataks ja nad saaksid hakata samm sammu haaval arendusega edasi minema," rääkis MTÜ Hiiu Tuul eestvedaja Inge Talts. Tema hinnangul pole mereala maakonnaplaneeringu menetlemine aga olnud piisavalt põhjalik. "Pole arvestatud sellega, et tehakse suur meretuulepark Hiiumaa lähistele. Samuti pole arvestatud paljude kodanike soovi, et suurt tuuleparki ei tuleks Hiiumaa lähistele merre. Juba 2009. aastal koguti selle mõtte vastu 8000 allkirja," lisas ta.
AS-i Nelja Energia juhatuse esimehe Martin Kruusi sõnul on vastu aga väike grupp inimesi. "Kui jälgida sõnavõtjate ja näiteks viimasele kohtukaebusele alla kirjutanute arvu, siis tegemist on kümmekonna inimesega," ütles ta.
Hiiu vald tervikuna on Kruusi sõnul nende partner, kellega on sõlmitud koostööleping eesmärgiga elavdada tuulepargi rajamisega Hiiumaa majanduselu ja seega saare jätkusuutlikku arengut laiemalt. "Vastuseis on pigem põhimõtteline, sisulisi argumente, nagu müra ja visuaalne mõju, antud juhul ei ole, sest planeeritav tuulepark asub rannikust 12 kilomeetri kaugusel ja küladest veelgi kaugemal," rääkis ta.
Hiiu maavanem Riho Rahuoja sõnul on hiidlased hiiglasliku tuulepargi koha pealt pigem äraootaval seisukohal. "Tuuleenergeetika vastaste eestvedajad on väga häälekad ja aktiivsed. Teemaks on kõikvõimalikud argumendid alates visuaalsest reostusest merel ning lõpetades hirmuga kõrgepingeliinide ja alajaamade ees," kirjeldas Rahuoja.
Tuulepargi vastaseid esindava Indrek Tederi sõbul on NElja Energia saavutanud maaplaneeringuga esialgu plaanitu. "Näiteks sooviti algul meretuuleparke koguvõimsusega kuni 750 megavatti, praegu on aga plaanis rajada tuuleparke koguvõimsusega 1100 megavatti," kirjeldas ta.
"Üldjoontes on AS-i Nelja Energia algsed eesmärgid ka muu poolest saavutatud. Näiteks ei ole tuulepargi arendaja huvides rajada tuuleparke sügavamale kui 30 meetrit, sest see suurendaks arendaja kulusid. Seetõttu jäeti arvestamata ka planeeringu koostamisel tehtud ettepanek kavandada tuulepargid sügavamale," ütles Teder.


authors:
Lääne Elu
Kristjan Kosk

maintext:
Haapsalu noortevolikogu esimeheks valiti Viktor Romanov (1)
Kristjan Kosk
Viktor Romanov (vasakul) võtab Haapsalu noortevolikogu juhimise üle Rober Tibarilt (paremal). Foto: erakogu
Eelmisel pühapäeval kinnitati Haapsalu noortevolikogu istungil uueks esimeheks Viktor Romanov. Aseesimeheks valiti Dan Taidla ja sekretäriks Karl Edward Uibo, edastas Haapsalu linnavolikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Uute liikmetena võeti noortekokku vastu Ketrin Puskar, Jarita Maaria Rintamäki, Tailia Leer, Sten Raak, Viktor Romanov, Dan Taidla, Karl Edward Uibo, Maian Tohver, Elis Aksli, Viktoria Joonasing ja Ekke Alar Toomingas.
Isklike põhjuste ja gümnaasiumi lõpetamise tõttu astusid noortevolikogust välja Piia Tammeniit, Raido Valgenberg, Janelle Koel, Karoliina Huul, Laura Talve, Richard Urma, Ellinor Raudsepp ja endine esimees Roger Tibar.
„Loodan, et tulevane koostöö noortevolikogu ja linnavalitsuse vahel hakkab toimima sama hästi ja veel paremini kui see senini toimis ning, et noortevolikogu liikmeid kaasatakse senisest enam noori puudutavate teemade aruteludes ning sündmustel,” edastas Tibar.
Noortevolikogu istungid peetakse tavaliselt Haapsalu noorte huvikeskuses. Põhimääruse järgi peetakse istungeid vähemalt kord kuus ja need on avalikud.


maintext:
Haapsalu on nõus Ridala kasuks loobuma sajast tuhandest eurost
Urmas Lauri
Ridala volikogu. Foto: Urmas Lauri
Ridala volikogu esimees Olev Peetris teatas tänasel Ridala volikogu istungil, et Haapsalu linn oleks juhul, kui Ridala vald ühinemislepingu heaks kiidaks, nõus loobuma ühinemisega kaasnevast toetusest Ridala kasuks sajast tuhandest eurost.
“Linn käis välja veksli, nende huvi on nii suur, et nad on nõus loobuma sajast tuhandest,” kirjeldas Peetris ühinemisläbirääkimiste hetkeseisu. “Linnavolinikud on linnapea sõnul sellest päri.”
Olev Peetris soovis volikogult teada, milline on nende arvamus.
“Meid tahetakse ära osta!” protesteeris volikogu liige Valli Ender. “Kas me oleme prostituudid või!”
Ender selgitas: “Meid poleks keegi volikogusse valinud, kui oleksime öelnud, et läheme linna alla. Raivo [volikogu liige Raivo Õiglas] pakkus kakssada tuhat, et kui olete linnaga nõus, siis saate raha, muidu ei saa.”
Linnaga ühimemise vastaste arvates ei saa Haapsalu linnapea Urmas Suklese juttu uskuda, sest keegi ju ei tea, kes saab ühinenud omavalitsuse juhiks.
“See on ühinemisraha, see läheb [ühinemis]lepingusse kirja,” selgitas Peetris.
“Kui me nõus pole, pannakse meid sunniviisiliselt ikkagi linnaga kokku ja siis unistage Uuemõisa koolist ja muudest sellistest edasi,” lisas Raivo Õiglas.
Häältega 5 poolt neli vastu otsustas Ridala volikogu soostuda liitumislepingut täiendama punktiga, kus on kirjas, et Ridala saab ühinemisel selisest kavandatavast summast Haapsalu arvel sada tuhat eurot rohkem.
Ridala ja Haapsalu ühinemisel makstav ühinemistoetus on kokku u 1,6 miljonit eurot, mis makstakse ühendomavalitsusele aastatel 2017 kuni 2019. Esialgse kava kohaselt saaks Ridala sellest summast 450 000 eurot, Haapsalu linnale jääks 1 150 000 eurot. Kui Ridala Haapsalu plaaniga soostuks, jaguneks ühinemispreemia: Ridala 550 000 eurot ja Haapsalu 1050 000 eurot.
Volikogu arutab ühinemislepingut taas 28. septembril.


maintext:
Lugeja küsib, jurist vastab: kust saab infot kemikaali kasutamise kohta, kui infosilt on kahjustatud?
Lugeja küsib: Töötan koristajana ja pean tualeti ja kraanikausside pesemiseks kasutama ühte kemikaali, mille pudelil on mingi oranž märk. Pudelil on ka silt, aga eestikeelne tekst on kulunud ja arusaamatu.
Peale koristamist tunnen ennast halvasti, silmad kipitavad ning käed on krobelised ja hästi kuivad. Kust ma peaksin saama infot, kas ma võin seda kemikaali edasi kasutada?
Vastab Piret Kaljula, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Kui kemikaali pakendil on oranž ruudukujuline märk või uuem, punaste servadega rombikujuline märk, on tegemist ohtliku kemikaaliga. Ohtlik on selline kemikaal, mis kahjustab keskkonda, tervist või vara.
Kui te ei tea, millised on kemikaali omadused, võimalikud tervisemõjud või kuidas seda kasutada, pöörduge esmalt oma tööandja või vahetu juhi poole. Siis saate arutada, kuidas kemikaali kasutada või kas on võimalik võtta kasutusele vähemohtlik kemikaal. Kui töötaja peab kasutama ohtlikke kemikaale või nendega kokku puutuma, tuleb tööandjal töötajat juhendada ja välja õpetada, kuidas teha tööd ohutult.
Samuti tuleb töötajale tutvustada kemikaali ohutuskaarti. Ohutuskaardil on kemikaali valmistaja poolt koostatud info kemikaali kohta nt kemikaali omadused (söövitav, ärritav vms), võimalikud tervisemõjud (põhjustab tugevat silmade ja naha söövitust, ärritav sissehingamisel jne) aga ka meetmed, kuidas mõjudest hoiduda (nt kasutada ainult hästiventileeritavas kohas). Samuti on seal info vajalike isikukaitsevahendite kohta, nt millisest materjalist kindaid kasutada ja millist tüüpi hingamisteede kaitsevahendeid kasutada. Nimetatud vahendid peab tööandja töötajale andma ning töötaja peab neid ka kasutama. Isegi siis, kui kemikaali kasutatakse lühiajaliselt.
Tööandja peab töötajale korraldama ka tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures ühe kuu jooksul tööle asumisest. Töötervishoiuarst hindab töökeskkonna ja töökorralduse sobivust töötajale. Infot töökeskkonna, sealhulgas kasutatavate kemikaalide kohta saab töötervishoiuarst riskianalüüsist, kus peab olema ära hinnatud ka töötajate kokkupuude ohtlike kemikaalidega. Lähtuvalt riskianalüüsi tulemustest ja töökeskkonnas nähtust määrab töötervishoiuarst uuringud, kaasab vajadusel eriarste ning annab hinnangu, kas antud töö, sh kokkupuude ohtlike kemikaalidega sobib töötajale.


maintext:
Juhtkiri: kas tühi leht oli moraalselt õige?
Lääne Elu
Kõik teavad juba, et Eesti presidendi valimiseks laupäevaks kokku kutsutud valimiskogus jäi president valimata. Teises voorus sai Siim Kallas 138 häält, Allar Jõks 134 häält, kehtetuid sedeleid oli kolm ja tühje 57.
Läänemaa valimiskogu liikmeid läbi helistades selgus, et „meie omad” küll tühja sedelit valimiskasti ei libistanud ja nad taunivad sellist käitumist. Ehk tõesti. Millegipärast on aga tunne, et kui Lääne Elu helistaks läbi kõik valimiskogus osalenud, tuleks välja, et sedeli täitmata jätnuid peaaegu ei olnudki!
Kui keegi valimiskogusse valituist lugejale valetas, tähendab see vähemalt kaht asja. Esiteks jääb mõne inimese südametunnistusele must plekk, mis end tulevikus loodetavasti ebameeldiva sügelusega veel pikalt meelde tuletab. Teiseks näitab see, et valimiskogu liikmed julgevad tunnistada oma valikuid, kuid mitte oma valimata jätmist. Järelikult on tühi sedel midagi häbenemisväärset.
Aga kas peaks? Ehk olid põhiseaduse koostajad seda asja just niimoodi plaaninudki? Et kui enim hääli saavad kaks presidendikandidaati on mõlemad nii hullud, et kuidagi ei kõlba Eesti presidendiks, siis on võimalus nad kõrvale lükata.
Endine ajakirjanik Toomas Mattson püüdis leida ajaloost valimiskorra algset mõtet, vastust küsimusele, kas assamblees käsitleti mingil viisil ka olukorda, kus valimiskogus ei õnnestu vajaliku häälte hulga saavutamata jäämise tõttu presidenti valida. „Ja vastus on – assamblee ei käsitlenud sellist võimalust, sest nende n-ö vaikimisi arusaama järgi pigem ei olnudki võimalust, et valimiskogus jääks president valimata,” kirjutab ta oma Facebooki leheküljel.
„Mõte oli, et valimiskogu on presidendi valimise protseduuri lõppfaas, kust riigikokku teed enam edasi ei ole, sest president valitakse seal igal juhul ära.”


authors:
Lääne Elu
Lemmi Kann

title: Alliklepa kiisud jõudsid Martnasse

maintext:
Alliklepa kiisud jõudsid Martnasse
Lemmi Kann
Eesti Loomakaitse liit leidis vabatahtlike abiga Alliklepa kassikoloonia kiisudele ajutise peavarju Martna vallas.
Suvel Harjumaalt, Padise vallas, Alliklepa külast kunagise pioneerilaagri territooriumilt leitud Eesti ajaloo suurima kassikoloonia 27 elanikku asustati hiljuti Martna valda, kus nende elamiseks sai ühe vastutuleliku eraisiku tühjalt seisnud kuur.
Eestimaa loomakaitse liidu Lääne-Eesti piirkonna juhi Kaija Paalbergi ja vabatahtliku Cim Aaje eestvedamisel käib praegu kuuri soojustamine, sest suure tõenäosusega kõik kiisud enne külmade tulekut endale kodu ei leia. Soome vabatahtlike vahendusel saadi katuse parandamiseks tõrvapappi, kiisudele suur ports sööki ja muud vajalikku.
Loomakaitse liidu juht Heiki Valner selgitas, et seni olid Alliklepa kiisud Varjupaikade MTÜ kostilised – Tallinnas, Viljandis ja Rakveres. „Aga sügis on käes, kassid jäävad järjest kodutuks ja varjupaigad peavad eelkõige teenindama ikkagi omavalitsusi ja enda lepingulisi kohustusi täitma. Me oleme väga tänulikud, et nad hoidsid Alliklepa kasse enda juures nii kaua kui nad said – väga kõva sõna, et nad meile appi tulid!“ kiitis loomakaitse liidu juht.
Kõik kassid on praeguseks küll steriliseeritud, kuid ravi läbi veel pole ja see käib edasi vastavat litsentsi omava Aaje käe all. Lisaks sellistes tingimustel elanud kassidele iseloomulikele ülemiste hingamisteede haigustele ja tatistele ninadele avastati näiteks ühel kiisul kõrvast kasvaja, mis nüüdseks on eemaldatud.
Need kassid, kes on terved, on juba mõnda aega hoiukodudes või siis ka päriskodudes. Paalberg ütles, et täiskasvanud kassid leidnud kodu Soomes. „Eestis tahetakse pigem kassipoegi,“ märkis Paalberg. „Nüüd ootame, et Martnas olevad kassipojad piisavalt terveks saaksid, et saaks nad ära vaktsineerida ja nad saaksid samuti hoiukodudesse minna.“
Paalberg lisas, et talveks ei saa kiisud kindlasti Martnasse jääda, seega otsib varsti 27 erinevas vanuses kassi endal kas hoiu- või päriskodu.


maintext:
Vehkleja Carmen Lii Targamaa võitis Peterburis kolmanda koha
Kristjan Kosk
Carmen Lii Targamaa (paremal). Foto: Helen-Nelis Naukas
Vehklemisklubi En Garde noor epeevehkleja Carmen Lii Targamaa võitis laupäeval Peterburis peetud kõrgetasemelisel kadettide vehklemisturniiril kolmanda koha.
Targamaa võitis kõik matšid kuni poolfinaalini, kus tuli tunnistada hilisema võitja venelanna Milen Bavuge 15:11 paremust.
Turniiril osales 174 võistlejat.
Treener Helen Nelis-Naukas selgitas, et tegemist on igaaastase turniiriga ja nõnda kõrgele kohale pole juba ammu keegi meie vehklejaist jõudnud. „Viimati kerkis seal poodiumile Katrina Lehis seitse aastat tagasi,” ütles Nelis-Naukas.
Samal ajal Tartus peetud C- vanuseklassi „Tartu Lootuse” turniiri võitis 13aastane Henrik Priimägi (En Garde). Finaalis alistas ta Erik Tobiase (SBSK Draakon) 15:14.
Nelis-Naukas kiitis Priimäe töötahet. „Ta tuli alles eelmisel aastal trenni ja tegi tohutu arenguhüppe, sest ta pole puudnud mitte üheltki treeningult,” selgitas Nelis-Naukas. Ta vaatab internetist tihti vehklemismatše ja teab kõiki täiskasvanud vehklejaid. „Täielik hull, heas môttes,” iseloomustas Nelis-Naukas. Ta lisas, et Priimäe kasuks räägib tõsiasi, et ta on 13aastasena juba 185 sentimeetri pikkune.
Ingemar Germ (En Garde) oli kaheksas.
Võistkond kooseisus Priimägi, Germ ja Oliver Laasik said Tartus teise koha. Finaal kaotati 30:45 SBSK Draakonile.
Tüdrukute hulgas võitis Anne-Mai Melles torgetega 15:14 Vanessa Beri. „Vanessa on olümpiavõitja Svetlana Tsirkova lapselaps,” täpsustas Nelis-Naukas. Madli Palk sai turniiril kolmanda koha. Poolfinaalis tuli kaotust just finaali pääsenud Berilt.


maintext:
Riik on valmis suurendama kvoodipagulaste keeleõppe mahtu (1)
BNS
Kui praegu on niinimetatud kvoodipagulaste eesti keele õppe mahuks sada tundi, siis riik on valmis suurendama keeleõppe mahtu.
Sotsiaalministeeriumi rahvusvahelise kaitse poliitika juht Triin Raag ütles BNS-ile, et praegu on Euroopa Liidu rändekava alusel Eestisse ümberasustavate ja –paigutavate inimeste eesti keele õppe mahuks sada tundi ühe inimese kohta. Selle aja jooksul peaks inimene olema võimeline omandama keeleoskuse tasemel A1.
“Me oleme arvestanud, et vajadus keeleõppe mahtude suurendamiseks on olemas. Vajadusega on arvestatud juba eelarve planeerimisel,” sõnas Raag.
“Keeleõppe kulu määr on sätestatud seaduses, selleks on sel aastal 1560 eurot inimese kohta kahe aasta jooksul. Seaduse mõistes ei eristata täisealisi ja lapsi, kuid lastele on tagatud eesti keele õpe ka koolis,” sõnas Raag. Ta lisas, et keeleõpet rahastatakse praegu varjupaiga-, rände- ja integratsioonifondist.
Raag selgitas, et kõik rahvusvahelise kaitse saajad, sõltumata sellest, kas nad tulid Eestisse ise või võeti vastu Euroopa Liidu rändekava aluse, on kohustus õppida eesti keelt ja omandada seadusega määratud keeleoskustase. Raagi sõnul keeleõpe kahele grupile korraldatud erinevalt.
“Neile, kes on rahvusvahelist kaitset taotlenud Eestis, korraldab juurdepääsu eesti keele õppele rahvusvahelise kaitse taotlejate majutuskeskus. See tähendab, et inimesed osalevad tavalistel keelekursustel keeltekoolide juures. Kulu kaetakse majutuskeskuse poolt riigieelarvelistest vahenditest,” sõnas Raag. “Ümberasustamise ja –paigutamise raames vastuvõetud inimeste keeleõpet pakub Tartu Rahvaülikool. Keeleõppe pakkuja leiti konkursi teel ja selle eest tasutakse varjupaiga-, rände- ja integratsioonifondist.”
Eesti on tänaseks Euroopa rändekavaga vastu võtnud 47 sõjapõgenikku Kreekast ja Türgist.


authors: Kaitseliidu Lääne Maleva Noorteinstruktor

maintext:
Galerii: Läänemaa kodutütarde ja noorkotkaste patrullvõistlus „Kotkaretk“
Kaidi Sits, Kaitseliidu Lääne maleva noorteinstruktor
Septembrikuu viimasel nädalavahetusel võisid Läänemaa elanikud näha Haapsalu lähistel liikumas matkariietuses noori. Käimas oli Läänemaa kodutütarde ja noorkotkaste patrullvõistlus „Kotkaretk“.
Võistlus sai alguse juba reedel, 23. septembril Haapsalu lasketiirus. Esimene ülesanne oli laskmine.
Võistkonnad startisid laupäeva varahommikul kell 5.30. Võisteldi kahel rajal. Rohelisel raja võistlejad olid nooremad, vanuses 10-13 a ja neil tuli läbida linnulennul 20 kilomeetrit. Punasel rajal võistlesid noored vanuses 13-18 a. Nende raja pikkuseks kujunes 35 kilomeetrit.
Kontrollpunktide tegevused olid väga mitmekesised. Päästepunktis tuli päästa vette kukkunud inimene ja teda elustada. Järgmises punktis tuli raadijaamadega juhendamise teel kokku panna legoklotsidest maja. Takistusrajal tuli roomata, nuga visata, paadiga sõita. Võistlejad pidid tundma seemneid ja köögivilju, sissi telki püstitama, pantballrelvadega ruumi puhastada. Öine luure oli vabatahtlik ja kuueteistkümnest võistkonnast läks luurele 4 tiimi. Luurel pidi avastama vaenalase asukoha ja koostama luureraporti. Teisel päeval tuli läbida vaid kolm kontrollpunkti: valikorienteerumine, meditsiin ja veetakistus.
Retkel oli rajal 25 võistkonda ja 100 noort. Suurim distants, mis läbiti oli 50 kilomeetrit. Vabatahtlike abilisi oli 40, kes aitasid retke õnnestumisele kaasa. Abiliste hulgas olid naiskodukaitsjad, kaitseliitlased, endised noorkotkad ja lapsevanemad. Esimene Kotkaretk toimus 2012.a, kahepäevasena korraldati retke teist aastat.
Kaidi Sits, Kaitseliidu Lääne maleva noorteinstruktor
KOTKARETK 2016 TULEMUSED
Kodutütred, roheline rada
Valged Kotkad/Liblikad: Karoliina Bachaus, Laura Ulm, Sella Helts, Amy Palmits, Liilo Hannus Oru: Mia Mai Muru, Karen Loorens, Briti Elise Jõpiselg Valged Kotkad: Kristiina Johanson, Carmel Katriine Särak, Kristin Kunz, Anna Maria Laev
Noorkotkad, roheline rada
Mustad Tiigrid I: Kevin Uspenski, Robin Uspenski, Marko Suitsberg, Artur Reinhold Unt, Erko Puskar Mustad Tiigrid II: Oliver Metsar-Villakov, Märt Õiglas, Karl Kübarsepp, Mark Marcel Schwindt Metsküla Merikotkad: Alvar Nikkel, Silver Nikkel, Samuel Kastepõld, Joosep Michels
Kodutütred, punane rada
Printsessid: Maris Esko, Liivia Lints, Karmel Lääts, Janela Palmiste Tallinn: Grete-Kai Saar, Kaisa Kallaste, Maria Elisa Tinnuri, Gerli Anabell Süld Liblikad: Katarina Sits, Marie Keldrima, Merel Keldrima, Ele-Riin Niit
Noorkotkad, punane rada
Estonia: Siim Põldmaa, Kert Õiglas, Kevin Mardiste, Sander Jõkk Oru I: Joosep Altmets, Kaspar Hinno, Silver Loorens, Aleksander Sits Oru II: Mikk Naar, Rasmus Romeo Truuver, Mihkel Türnpu
Kaidi Sits, Kaitseliidu Lääne maleva noorteinstruktor
Fotod: Ülle Kõva
Rohkem pilte leiab siit.
Ülle Kõva


maintext:
Politsei otsib kodust lahkunud 16-aastast Yill-Stevenit
Toimetas Lemmi Kann
Eile, 11. septembril kella 21 ajal pöördusid politsei poole 16-aastase Yill-Steveni vanemad, kelle sõnul läks nende poeg kella 13 paiku õue ja rohkem temaga ühendust saada ei ole õnnestunud.
Kodust lahkudes noormees telefoni kaasa ei võtnud. Perekond proovis ise Yill-Stevenit leida, kuid tulemusi see ei andnud. Politsei alustas samal õhtul kadunud noormehe otsinguid.
Haapsalu politseijaoskonna patrulltalituse juhi Tarmo Tomsoni sõnul on kontrollitud erinevaid kohti, kus nooruk võiks viibida või kuhu suunduda, nii Lääne- kui ka Harjumaal. Kogutud informatsiooni põhjal on politseil alust arvata, et noormees liikus hääletades Harjumaale või on sinna veel teel.
Yill-Steven on heledate juustega ja umbes 140 cm pikk. Kodust lahkudes oli tal seljas kaitsevärvi jakk ning jalas mustad püksid. Politsei palub kõigil, kes omavad infot Yill-Steveni kohta, võtta ühendust numbril 112.


maintext:
Suur galerii: Lääne Elu moepolitsei väisas Nostalgiapäevi
Lemmi Kann
Lääne Elu moepolitsei käis Nostalgiapäevadel patrullimas. Eriliselt teravdatud tähelepanu all olid aksessuaarid, sest nagu me teame, piisab ühest tilgast tõrvast, et rikkuda terve tünn mett.
Kuigi jäi silma ka kodanikke, kelle puhul võis märgata vähest entusiasmi, rõõmustas pilt silma ja pakkus ka ülimeeldivaid üllatusi.
Lääne Elu tunnustab silmapaistvate soorituste eest!
Siinkohal väike valik Lääne Elu moepolitsei radarisse sattunud kodanikest.
Fotod: Lemmi Kann


maintext:
Einbi küla ei taha Ramsile meditatsioonikeskust
Lemmi Kann
Einbi küla elanik, ettevõtja Rein Vatku seisab Ramsi poolsaare ninas, kuhu pandi just maha valguskaabel. Tema selja taga kõrgub Nõukogude piirivalve kordon, mille asemel vallavalitsus näeks hea meelega midagi muud. Foto: Arvo Tarmula
Einbi küla elanikud on vastu Andrus Kahni juhitava mittetulundusühingu plaanile rajada Ramsi poolsaare tippu meditatsioonikeskus.
Lääne Elu kirjutas augustis, et Eesti ainus buda munk Țhitañāṇo Bhikkhu, kodanikunimega Andrus Kahn tahab rajada Noarootsi meditatsioonikeskuse. „Tegin tõesti Noarootsi vallavalitsusse järelepärimise ja uurisin, millistel tingimustel on meil võimalik sinna meditatsioonikeskus ehitada,” ütles Kahn.
Noarootsi vallavanem Triin Lepp ütles, et vallal on Ramsi poolsaarel üks maatükk, mis selliseks ettevõtmiseks sobiks ja Noarootsi vallavolikogu arutab asja.
Lääne Elu uudis tegi Einbi küla elanikud ärevaks ja nad võtsid ühendust külavanem Monika Miilsaarega, mille tulemusel saadeti Noarootsi vallavolikogu esimeehele ja vallavanemale lehekülje pikkune kiri väljendamaks rahulolematust selle plaaniga. „Vastuseisu suuremate ettevõtmise vastu, mis toovad külla suurenenud rahvahulga ja tihedama liikluse, on avaldatud Einbi külaga seotud inimeste poolt juba ka varem,“ seisab kirjas koos viitega paari aasta tagusele katsele ehitada Alvari kinnistule puhkeküla.
„Einbi külas on suurem enamus inimestest soetanud endale suvekodud ja maakodud aastaringseks elamiseks justnimelt sel põhjusel, et nautida erakordset vaikust, loodust ja ilu, mida siinne piirkond pakub. Kinnistu omanike soov on, et see jääks nii ka edaspidi ja on valmis astuma kõik võimalikud sammud, et oma privaatsust säilitada,“ edastas Miilsaar vallavalitsusele külaelanike sõnumi.
Ligipääs merele
Lepp ütles pärast vallavolikogu istungit, et otse loomulikult ei võeta ühtegi nii olulist otsust vastu ilma kohalikega nõu pidamata. „Meil polegi midagi ju otsustada, sest me ju ei tea veel, mida see MTÜ täpselt teha tahab. Toimunud on lihtsalt esimene infovahetus ja midagi arutama saame hakata alles siis, kui oleme näinud projekti,“ ütles Lepp.
Einbi rahva kirja lõpus viidatakse, et Ramsi poolsaare tipuga seonduvad omandiküsimused on suisa nii keerulised, et vajavad professionaalse asjatundja kaasamist. Seetõttu palus Miilsaar edasistes Ramsi poolsaart puudutavais küsimustes Einbi küla esindama advokaat Peeter Lepiku – Eesti ühe tunnustatuma, 1990. aastal moodustatud advokaadibüroo Lepik ja Luhaäär asutaja.
Miilsaar ütles Lääne Elule, et ei soovi midagi rohkem täpsustada.
„Keerulist pole seal midagi – see kinnistu kuulub Noarootsi vallale,” ütles Noarootsi abivallavanem Aivo Hirmo.
Hirmo märkis, et poole hektari suurune kinnistu võiks lõpuks leida kasutust ja ka korda saada. Kinnistule on kehtestatud detailplaneering, mille järgi saab seal kõrguva, Nõukogude sõjaväe kasutuses olnud hoone korda teha tingimusel, et kohalikud elanikud pääsevad mere äärde.
„Praegu pole millestki rääkida ega põhjust protestikirju kirjutada, midagi ju otsustama veel ei hakata. See on üks õhku paisatud mõte, mis pole veel lõpunigi mõeldud,” rahustas Hirmo.
Avalikud huvid
Einbi külas kuueteistkümnendat aastat maakodu pidav advokaat Lepik selgitas, et vallavalitsus nägi omal ajal palju vaeva, et kõnealune maa enda munitsipaalomandusse saada. „Selle vaeva üks motiiv oli, et see jääks avalikku kasutusse. Nüüd osa inimesi kahtlebki, kas mitte just tavapärane avalik kasutus nagu budistlik keskus on ikka valla inimeste huvides,” selgitas Lepik.
Lepik märkis, et kindlasti ei tohi juhtuda näiteks nii, et keskuses hakkab mediteerima vaid üks perekond. „Tähtis on, et kui mingi projekt tehakse, läheks see reaalselt ka käima ja oleks avalikes huvides.”
Advokaat lisas, et kindlasti ei maksa asja üle aga võimendada. „Mina olen lõpptulemuse suhtes igal juhul positiivne. Kui seda asja avalikult arutada, olen ma veendunud, et jõuame parima võimaliku tulemuseni,” ütles Lepik.
Rein Vatku: teadmatus hirmutab
„Külarahvas kardab, et äkki pole see asi pole puhas,” selgitas Vatku. Teooriaid, mis huvid selle maatüki ümber tegelikult olla võivad, ringlevat mitmeid.
Vatku ise on seda meelt, et budism on iseenesest kena ja rahumeelne asi, seepärast oleks täitsa tore, kui kõik olekski nii kena, kui on reklaamitud. „Aga kuna selgust pole ja inimesed pelgavad iga asja, mis võib nende elukeskkonda muuta, siis igaks juhuks ollakse vastu,” seletas mainitud krundist 700 meetri kaugusel elav Vatku, kes on arvamusel, et midagi mõistlikku võiks sinna tulla küll.
„Aga mis see mõistlik asi on, eks seda pea siis targad inimesed otsustama.”


maintext:
MTÜ Hanila Valla Toetusgrupp on Aasta hariduse sõbra nominent
Toimetas Lemmi Kann
Arno Peksar Foto: arhiiv
Haridus- ja Teadusministeerium avalikustas Aasta Õpetaja auhinnagala nominendid, kelle hulgast kuulutatakse 8. oktoobril Jõhvis välja tänavused laureaadid.
Aasta hariduse sõbra nominentideks on MTÜ Hanila Valla Toetusgrupp Läänemaalt, mille esindaja on Arno Peksar, ja SA Ida-Viru Ettevõtluskeskus, VAT Teater eesotsas haridustegevuste juhi Mari-Liis Velbergiga.
Teised nominendi on:
Aasta lasteaiaõpetaja nominendid on Silja Sarap Toila lasteaiast Naerumeri, Kristina Paštšenko ja Virve Lõhmus Pärnu Lasteaiast Trall ning Erika Rausberg Saku Lasteaiast Päikesekild.
Aasta klassijuhataja nominendid on Maidu Varik Kuressaare Gümnaasiumist, Tiiu Assafrei Narva Eesti Gümnaasiumist ja Rea Lillemets Tallinna Pelgulinna Gümnaasiumist.
Aasta klassiõpetaja nominendid on Merle Lepik Salme Põhikoolist, Tiiu Vendel Pärnu Mai Koolist ja Maret Mesipuu Tallinna Hilariuse koolist.
Aasta põhikooliõpetaja nominendid on Inge Vahter Saaremaa Ühisgümnaasiumist, Helje Pukk Tallinna Lilleküla Gümnaasiumist ja Jaana Palmisto Simuna Koolist.
Aasta gümnaasiumiõpetaja nominendid on Ernst Marcus Hildebrandt Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumist, Katrin Soika Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumist ja Toomas Reimann Tallinna Reaalkoolist.
Aasta kutseõppeasutuse õpetaja nominendid on Jane Talvik Valgamaa Kutseõppekeskusest, Raiko Kaasik Rakvere Ametikoolist ja Katrin Kisand Tartu Kunstikoolist.
Aasta õppejõu nominendid on Eno Tõnisson Tartu Ülikoolist, Vlad Alex Vernygora Tallinna Tehnikaülikoolist ja Madis Liplap Tartu Kõrgem Kunstikoolist.
Aasta suunaja nominendid on Kersti Kesküla Pärnu Kuninga Tänava Põhikoolist, Kristel Üksküla Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumist ja Põlva Ühisgümnaasiumis töötanud Airene Vaike Kumari, kes on praegu ametis Räpina Ühisgümnaasiumis.
Aasta õppeasutuse juhi nominendid on Heidi Uustalu Kiviõli I Keskkoolist, Liina Tamm Konguta Koolist ja Ott Ojaveer Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumist.
Aasta haridusteo nominendid on Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi koostööprojekt "Praktikult praktikule: õpetaja töövarjuna", Saaremaa Ühisgümnaasiumi Saaremaa 25. miniteatripäevad ja Küberkaitse õppesuuna avamine Põltsamaa Ühisgümnaasiumis.
Ettevõtmine tipneb kuu aja pärast Jõhvis.
Ministeeriumi asekantsleri Mart Laidmetsa sõnul on väga rõõmustav, et üle Eesti märgatakse haridusmaastikul tegutsejaid ning suurt tunnustust on väärt kõik, keda kuu aja pärast Jõhvi peoõhtule ootame. 8. oktoobril toimub Jõhvi Kontserdimajas üleriigiline Aasta Õpetaja auhinnagala "Eestimaa õpib ja tänab".
Otseülekande laureaatide pidulikust tunnustamisest teeb Eesti Televisioon.
Aasta Õpetaja gala eesmärk on esile tõsta haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ja kelle töö on teistele eeskujuks. Tunnustuskonkursile said kandidaate esitada kõik soovijad, kokku tehti seda enam kui 900 korral. Parimatest parimate väljaselgitamiseks tegid tööd maakondlikud komisjonid, kõrghariduse komisjon ja seejärel üleriigiline komisjon, kuhu kuulusid haridusega seotud organisatsioonide esindajad.
Galal tunnustakse lisaks eeltoodud kategooriate võitjatele ka õppureid ja nende juhendajaid, kes esindasid möödunud õppeaastal Eestit edukalt rahvusvahelistel võistlustel.
Tunnustusürituse eestvedajateks on Haridus- ja Teadusministeerium, sihtasutus Innove ning Eesti Haridustöötajate Liit.


maintext:
Haapsalu Uksetehas on Eesti ettevõtluse auhinna nominent
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Haapsalu Uksetehase juht Ago Soomre on võõrustanud ka peaminister Taavi Rõivast. Foto: Urmas Lauri
Selgunud on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) poolt välja antava ettevõtluse auhinna nominendid. Haapsalu uksetehas on üks kolmest kandidaadist aasta piirkonna ettevõtte auhinnale.
Koostöös asjatundjatega valiti välja kolm parimat ettevõtet viies kategoorias – aasta eksportöör, aasta välisinvestor, aasta piirkonna ettevõte, aasta uuendaja ja aasta disainirakendaja. Hindamise aluseks olid majandustulemused, turundusplaanid, tootearendus ja teised tegurid, mis tagasid ettevõtetele edu.
Aasta eksportööri tiitli eest asuvad võitlusesse puidutöötlemise tehnoloogia seadmeid projekteeriv ja valmistav Hekotek AS, trükkplaatide tootmise ja elektroonikaseadmete montaažiga tegelev Oshino Electronics OÜ ning vineerkastpakendeid, kaablitrumleid ja kilpparketti tootev Technomar & Adrem AS. Aasta eksportöör 2016 kategooria eesmärk on tunnustada edukalt eksportivaid Eesti ettevõtteid.
Aasta uuendaja valitakse tänavu põhitööna puitmassi tootmise kõrvalt ka biogaasi tootma hakanud Estonian Cell AS, lennukite maapealseks teenindamiseks unikaalse PIT süsteemi loonud Electroair OÜ ja pinglagede valmistamist integreeritud LED valgustusega tootega täiendanud Vecta Design OÜ seast. Auhinnakategooria aasta uuendaja 2016 eesmärk on tunnustada ettevõtted, kes on uuenduste väljatöötamise ja eelkõige läbi nende tulemusliku rakendamise saavutanud majanduslikku edu ja loonud kõrgema lisandväärtusega töökohti.
Aasta piirkonna ettevõtte kategooria eesmärgiks on tunnustada ettevõtteid, kes põhitegevuse kõrvalt panustavad ka kohaliku eluolu arengusse. Kategooria nominendid on Haapsalu Uksetehase AS, Kohtla-Järvel paiknev kemikaale tootev Eastman Specialties AS ning Raasiku vallas nõeltoodetud ja tafting materjale autotööstustele tootev ja tarniv Mistra-Autex AS.
Aasta välisinvestori auhinna nominendid on vineeritööstuse ettevõte OÜ Kohila Vineer, metallkonstruktsioone tootev Fortaco Estonia OÜ ning infrapunakaamerate ja nende koostisosade valmistav FLIR Systems Estonia OÜ. Kõik nimetatud ettevõtted on paistnud silma Eestisse tehtud otseste välisinvesteeringutega ning panusega siinsesse majandusellu läbi uute tehnoloogiate ja ärimudelite rakendamise ning töökohtade loomisega.
Tänavuse aasta disainirakendaja nominendid kuulutatakse välja 16. septembril toimuval disainiauhindade galal ja need on valitud välja ettevõtete seast, kelle edu on oluliselt kasvanud tänu disaini strateegilisele rakendamisele oma toodete või teenuste arendamisel või ettevõtte juhtimises.
Ettevõtluse auhinnad antakse üle 13. oktoobri õhtul Kultuurikatlas toimuval pidulikul auhinnagalal Eesti Parimad Ettevõtted 2016, millest teeb otseülekande ka Eesti rahvusringhääling. Lisaks tunnustatakse galal Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Konkurentsivõime Edetabel 2016 parimaid ettevõtteid, tublimat ja tegusamat õpilasfirmat, ettevõtluse edendajat ning antakse üle ka “Noor Ettevõtja 2016“ preemia.
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) korraldatav konkurss Ettevõtluse Auhind on kõrgeim riigipoolne tunnustus ettevõtjatele ja ettevõtlikkusele ning samas Eesti pikima ajalooga ettevõtluskonkurss. Ettevõtluse Auhind 2016 eesmärk on edendada ettevõtlikkust ning tunnustada ambitsioonikamaid Eesti ettevõtteid. Kokku kandideeris konkursil üle 60 ettevõtte.
Samaaegselt korraldab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda Konkurentsivõime Edetabeli konkurssi, kus tänavu kandideerib ligi 440 ettevõtet. Selle konkursi raames koostatakse ettevõtete üldine konkurentsivõime paremusjärjestus ettevõtete majandusnäitajate põhjal. Lisaks valdkondlike edetabelite koostamisele selgitatakse parimad välja nii suurettevõtete, kesk- ja väikeettevõtete kui ka mikroettevõtete arvestuses. Konkursi metoodika on välja töötatud Eesti Konjunktuurinstituudi majandusteadlaste poolt.
Mõlema konkursi parimate hulgast valitakse üldvõitja Aasta ettevõte 2016.


maintext:
Läänemaa rannakalurid saavad hakata raha taotlema
Tarmo Õuemaa
Läänemaa rannakalanduse selts võtab sel nädalal vastu kalandusega seotud projektitaotlusi. Jagamisele läheb esimene 676 000 eurot enam kui kahest miljonist, mis siin uue, 2016.–2019. aasta strateegia põhjal jagatakse.
„Praegu käib usin toimetamine. Tuuakse taotlusi üle vaadata, küsitakse ja päritakse. Geograafiliselt on taotlejaid ühendust võtnud igalt poolt maakonnast,” ütles seltsi tegevjuht Margus Medell.
2016. aasta taotlusvoorus on Läänemaa kalanduspiirkonna kaluritele, omavalitsustele ja MTÜdele jagada 676 470 eurot, mis jaguneb viie tegevussuuna vahel.
Kalasadamate ja lossimiskohtade uuendamiseks läheb 202 941 eurot.
Sama palju antakse ka kalandustoodete töötlemise ja otseturustamise projektidele.
Majandustegevuse mitmekesistamiseks on ette nähtud 182 647 eurot.
Uus on see, et kalavarude taastootmise ja kudealade taastamise projektidele jagatakse 20 294 eurot.
Esimest korda antakse raha ka kalandus- ja merendustraditsioonide edendamiseks ja sotsiaalse heaolu uuendamiseks – 67 647 eurot.
„Praegu on juba kindel, et sadamatele tuleb taotlusi rohkem, kui raha on jagada. Kalatöötlejad on samuti aktiivsed,” ütles Medell.
„Praegu teeb natuke muret kalandustraditsioonide rahajaotus. See on uus, paistab, et keegi ei tea täpselt, kuidas ja mida sealt taotleda,” märkis ta. „Seal pole miski otseselt keelatud, mis on kalandus- ja merendustraditsioonide säilitamise ja arendamisega. Saab küsida ka investeeringuiks. Soovitan igal juhul proovida,” sõnas ta.
Medell soovitas ühendust võtta neilgi, kellel projekti ei ole, kuid on idee.
Ühtekokku on Läänemaa rannakalanduse seltsil 2019. aastani euroraha jagada 2,245 miljonit eurot.


authors:
Lääne Elu
Erkki Bahovski

title: Erkki Bahovski: Eesti president - universumi direktor või visiitkaart?

maintext:
Erkki Bahovski: Eesti president – universumi direktor või visiitkaart?
Erkki Bahovski
Erkki Bahovski
Diplomaatia peatoimetaja
Presidendivalimistest on vististi kõik juba midagi arvanud, aeg-ajalt jääb mulje, et Eesti valib universumi direktorit, aga mitte presidenti.
Tulevane president peaks lahendama probleeme, mis algavad haigekassa puudujäägiga ja lõpevad ühikonna ühendamisega. Ometi on presidendil põhiseaduse paragrahvi 78 punkti 1 järgi kohustus esindada Eestit rahvusvahelises suhtluses. Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne ütleb laiasõnaliselt, et vabariigi presidendil on 19 ülesannet või pädevust, millega taheti anda ammendav loetelu tema ülesannetest ja keelata nende laiendav tõlgendamine. Ehk siis president ei ole tõesti universumi direktor, vaid tema ülesanded on täpselt määratletud. See on siis eeskätt välissuhtluses.
Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne lisab, et rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 7 kohaselt loetakse riigipead riigi rahvusvahelise suhtluse organite seas riiki esindavaks ilma erilise volituseta (ex officio). Esindamine rahvusvahelises suhtluses ei tähenda mitte üksnes suhtlust teiste riikidega, vaid laieneb ka suhetele rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude rahvusvahelise õiguse subjektidega (nt Püha Tool, Malta Rüütliordu).
Mõneti meenutab see Euroopa Parlamendi valimisi, kus on parlamendi liikmeil samamoodi roll ja kohustus kaasa rääkida Euroopa asjades, unustamata muidugi ka koduseid huve. Ometi on europarlamendi valimisdebattidel läinud jutt peaaegu kohe kodumaa peale. Arusaadavalt, sest meie saadikud tunnevad ju Eestit kõige paremini ja eks igaühel ole ka mingi mure välja öelda. See kõik ei lähe aga kokku tegelikkusega, sest Euroopa Parlamendi liige ei saa hakata teid sillutama või koole avama.
President saab muidugi üht-teist teha riigisiseselt. See oleks tõesti keeruliste välis- ja julgeolekupoliitiliste küsimuste viimine rahva ette. Nii näiteks tegi enne euroreferendumit 2003. aastal Arnold Rüütel, kes asus toetama Eesti ühinemist Euroopa Liiduga. Ei olnud ju arvamusküsitlused näidanud sugugi mitte ühemõttelist poolehoidu ühendusega liitumisele.
Miks ei võiks tulevane president kõnelda rahvaga näiteks rändekriisist, piirilepinguist ja Brexitist ning selgitada selles tegevuses ka Eesti huve? Kes tahab, see tuleb kuulama. President võiks ulatuda ka venekeelsete elanikeni, kes suudavad küll vastu võtta teistsugust informatsiooni, mida paiskab neile päevast päeva Kremli kontrollitud meedia. On ju ETV + deklareerinud, et nende prioriteet pole mitte välisuudised, ja jääbki küsimus, kust peaksid meie venekeelsed inimesed saama adekvaatset infot maailmas toimuva kohta. President ei suudaks kindlasti seda infolünka üksinda täita, kuid hakatuseks sobiks ta väga hästi.
Teine lugu on tõesti sellesama rahvusvahelise suhtlusega. President on Eesti visiitkaart. Et Eesti on nii Euroopa Liidu kui ka NATO liige, kirjutab rahvusvaheline meedia presidendist pärast valimistulemuste selgumist ilmselt rohkem kui mingi muu väikeriigi puhul. Kui presidendiks peaks saama näiteks Mailis Reps, on kindlasti Läti meedia tähelepanu suurem, sest on ju Repsi abikaasa lätlane.
President võtab vastu oma kolleege riigipäid teistest riikidest. Enamasti siis, kui on tegemist riigivisiidiga. Iga välisvisiidi puhul koostab presidendi/peaministri/välisministri jt büroo koostöös külastatava riigi saatkonnaga memo külastatava riigi, sealhulgas selle riigi liidrite kohta.
Mõttemänguna võikski lühidalt arutleda, mida kirjutaksid saatkonnad meie presidendikandidaatide kohta, ehk tekiks rubriik „kui ma oleksin välisriigi diplomaat”. Nad kirjutavad raporteid ka praegusest presidendikarussellist.
Siim Kallase puhul poleks kahtlust, et toodaks esile tema Euroopa Komisjoni taust ning ka varasem olemine Eesti pea-, välis- ja rahandusministriks. Mõni usinam saatkond võib mainida ka temaga seotud rahaskandaale. Marina Kaljuranna puhul leiaks mainimist tema töötamine välisministrina, ilmselt rõhutataks ka tema olemist Eesti suursaadikuna Venemaal pronkssõduri kriisi ajal 2007.
Allar Jõksi, Mailis Repsi ja Mart Helme puhul oleks kohest infot saatkondadel kindlasti vähem, seda rohkem peaksid memode kirjutajad pingutama, et riigijuhid saaksid korralikku teavet. Tahame seda või mitte, aga Helmega seoses mainitaks ära EKRE ja seda seostataks teiste Euroopa äärmusparteidega.
Ometi ei saa memode kirjutajad ka maad ja taevast kokku kirjutada – meid külastaval inimesel jääb memo lugemiseks aega tavaliselt lennukireisi jagu, mitte rohkem. Seega tuleb esile tuua põhiline.
Iseasi muidugi – ja seda kohtab tänapäeva maailmas järjest rohkem –, kui riigijuhid üksteist varasemast isiklikult tunnevad. Säärane tõenäosus on jällegi suurem Siim Kallase ja Marina Kaljuranna puhul, kes on Euroopa Liidu kaudu sobitanud oma kolleegidega palju tutvusi.
Iseenesest oleks kas või protokolliliselt huvitavam – aga loomulikult ka muid aspekte silmas pidades –, kui Eesti presidendiks saaks naine. Mida hakkavad tegema siis koos riigipeade abikaasad (neile ju organiseeritakse aeg-ajalt eraldi programm)? Kui Eesti presidendiks saab Marina Kaljurand ja USA presidendiks Hillary Clinton, siis oleks lihtsam – Bill Clinton võiks sundimatult jutelda Kalle Kaljurannaga. Clintoni visiiti ei pruugi toimuda, aga kindlasti toimub Läti presidendi Raimonds Vējonise visiit. Mailis Repsi presidendiks oleku korral on võimalus, et Iveta Vējone ja Agris Repšs veedavad aega läti keeles vesteldes. Mida aga nad koos külastaksid, oleks muidugi iseküsimus.
Pärast 24. septembrit oleme targemad. Kindel võib ometi olla, et me ei saa uut universumi direktorit, küll aga uue visiitkaardi, kes on Eesti riigipea nii Eesti Euroopa Liidu eesistumise kui ka vabariigi 100. sünnipäeva pidustuste ajal.


authors:
Lääne Elu
Kalle Kruusma

maintext:
Läänlased võitsid rahvaralli avaetapil kaks esikohta
Kalle Kruusma
Marko Kukuškin on rahvarallil heas hoos ka sel hooajal. Foto arhiiv / margusefotod.ee
Laupäeval peeti Tapa rahvaralli 2016. Läänlasi oli stardis seitse ja poodiumikohti tuli ka Läänemaale.
Võistlus kuulub Helmet Palmi mälestuskarikasarja ja oli selle hooaja esimene rahvaralli. Võistlus kuulub samuti SU rahvaralli karikasarja arvestusse.
Reedel radade ehitamise ajal oli ilm vihmaendeline ja ööl vastu laupäeva ning ka hommikul tuligi veidi vihma. Õnneks mitte palju, sest oli kartus et osa ühe katse rajast võib vihma pärast pehmeks minna.
Võistlusele oli registreerunud 84 meeskonda ja neist ei startinud ainult üks auto, mille mootor võistluspäeva hommikul ei käivitunud. Need mehed olid pärit Läänemaalt, Meelis Palmiste / Janek Vatter.
Väga kiiret sõitu tegid Marko Kukuškin / Moonika Mäeste, kes olid ralli lõppedes kindlad võitjad oma 2WD-s klassis ja üldarvestuse viiendad.
4WD klassis olid rajal Kaido Saul / Edy Murumägi, kes saavutasid oma klassi üheksanda ja üldarvestuse 20. koha.
J-16 klassis olid "teepuhastajana" rajal esimesed Jako Allika / Indrek Kirss. Neile napp neljas koht.
SU klassis olime esindatud nelja meeskonnaga ja ootused olid suured. Kohe alguses läks tihedaks rebimiseks Egert Jakobi / Bruno Jakobi ja Sander Ilves / Tõnis Avila vahel. Kindlasti olid ka suured soovid sõjaväest puhkusel olevatel Martin Jaanusel ja Andres Kruusmal, kes saabusid laupäevaks otse ajateenistusest. Pärast Sander Ilvese sõiduviga ja väljasõitu tõusid liidrite kannule Martin Jaanus / Martin Tamm ning ka kiiret sõitu teinud Andres Kruusma / Terko Jakobson. Kahjuks purunes viimastel 20 meetrit pärast seitsmenda kiiruskatse starti tagasild jatuli katkestada.
Martin Jaanus / Martin Tamm näitasid päeva viimastel katsetel head kiirust, võttes isegi katsevõidu ja olid kindlad kolmanda koha omanikud. SU esikolmik siis Egert Jakobi / Bruno Jakobi; Rapla ekipaaž Aivo Täpsi / Rain Nipernado ja Martin Jaanus / Martin Tamm.
Kokkuvõtvalt võistlus sujus ja sari sai korraliku alguse. Teine etapp on planeeritud 22. oktoobrile Märjamaa valda Varbola külje alla. Kolmanda etapi koht ja aeg on hetkel veel lahtine aga toimub novembris.
Sarja arvestusse lähevad kõik sõidud ja peale viimast võistlust võetakse ka sprindi ja ralli hooaeg kokku.
Tulemused siin.


title: Keila-Haapsalu maanteel tuleb suurremont

maintext:
Keila–Haapsalu maanteel tuleb suurremont
Tarmo Õuemaa
Keila–Haapsalu maanteed ootab suure tõenäosusega ees suurremont. Foto: Arvo Tarmula
Aina suuremale autodevoole kitsaks jääma hakkav Keila–Haapsalu maantee võib minna ületuleval aastal remonti.
Keila–Haapsalu maantee uuendustööd on kavas aastail 2018–2020. Tööd on kavas maakonna piirist kuni Linnamäe teeristini ehk umbes 30kilomeetrisel teelõigul. Keila–Haapsalu maantee on tuntud oma käänulisuse poolest. Valitsus pole praegu veel teehoiukava kinnitanud, mistõttu võib remont ka edasi lükkuda. Maanteeamet siiski loodab, et plaanides muudatusi ei tule.
„2018 on plaanis lõik 44,7.–54,9. kilomeetril ehk Vaisi–Kuijõe teeristist kümmekond kilomeetrit Haapsalu poole,” ütles maanteeameti Haapsalu osakonna peaspetsialist Tiit Ruut. „Järgmised lõigud on esimesest lõigust maakonna piiri poole 34,7.–44,7. kilomeetril ja esimesest lõigust Haapsalu poole 54,9.–62,8. kilomeetril ehk Jalukse kanti. Aga praegu ei ole teada, kumb neist enne tehakse.”
„Sellel teel pole väga ammu remonti tehtud, ainult pinnanud oleme,” ütles Ruut. „Tegelikult on vanal mustkattel kandevõimet küll, aga tee on kitsas ja amortiseerunud.”
„Pärast remonti on tee laiem ja tasasem, aga kurve me ei kaota, trass jääb samaks,” märkis Tiit Ruut.
Majandusministeeriumi pressinõuniku Mihkel Loide sõnul on riikliku teehoiukava täiendused jõudnud maanteeametist ministeeriumisse ja töö nendega käib. Pärast ministeeriumi peab uuenenud kava saama heakskiidu ka valitsuselt.


title: Juhtkiri: Ohtlik lasketiir

maintext:
Juhtkiri: Ohtlik lasketiir
Lääne Elu
Mitte iga kord, kui vihast pakatav inimene tormab toimetusse, et naabri sigadustest rääkida, ei tähenda see artiklit ajalehes. Tihtipeale on tegemist avalikkust mitte puudutava tüliga, kes kelle puuriidast sületäie on võtnud, või siis nähtusega, mida tuntakse nime all „ainult mitte minu tagaõue”.
Ridala vallas jahilaskjate lasketiiru lähedal elavaile peredele ei saa küll ette heita ei üht ega teist.
Kaks majapidamist asuvad sirgjoones püssimeeste tulistamise suunas vähem kui kilomeetri kaugusel. Nende ja märklaudade vahel on küll vall, aga mõlemal naabril on lugusid, kuidas kuul kartulilapil või kuuri ees mööda vihiseb.
Naabrid on olnud kannatlikud. Tiirus on püssi lastud üle 20 aasta. Naabertalu elanik Urve Pärnapuu teab, et tema kadunud abikaasa rääkis probleemist tiiru pidajatega. Teine naaber Avo Ratas meenutab, et kaks aastat tagasi käis ta vallavalitsuse toonase vallavanema jutul, kui naine kuulis õuel kuulivihinat. Mees uskus siis, et tema on oma kohuse sellega täitnud ja probleem lahendatakse, aga midagi ei ole muutunud.
Ka ülemöödunud nädalavahetusel tiirust välja lennanud kuuli juhtumisse suhtusid politsei ja häirekeskus rahulikult. Ratas kahtlustab, et kuna politsei käib ise tiirus laskmist harjutamas, ei kiirusta nad tiiru sulgema.
Jahilaskjad kaitsevad end väitega, et tiir on poolkinnine, mitte lahtine, ja seepärast ei ole kahekilomeetrist turvatsooni märklaudade taha vaja. See ei ole õigustus. Poolkinnisest tiirust ei tohi kuul välja pääsedagi. Kui pääseb, ei ole see poolkinnine. Kui majad ja sõidutee asuvad ohutsoonis, tuleb tiiru kasutamine peatada.
Jahimees ja laskur Aarne Taal kaitses tiiru sellega, et rohkem kui tuhandest kuulist lendas tõenäoliselt välja vaid üks. Aga kui inimestel satub elu ohtu, on sedagi liiga palju.


authors:
Lääne Elu
Anvar Samost

title: Anvar Samost: kes vastutab?

maintext:
Anvar Samost: kes vastutab?
Anvar Samost
Anvar Samost
kolumnist
Tavaks on saanud, et parvlaevaühenduse hädadest rääkides vaadatakse endiste majandusministrite Meelis Atoneni, Juhan Partsi ja Urve Palo poole. See on ebaõiglane ja vale.
Juba kevadel oli selge, et nii see lõpeb. Optimistlikele lubadustele vaatamata ei jõua ükski uus riigiettevõtte tellitud parvlaev mandri ja Saaremaa ning Hiiumaa vahelist ühendust pidama 1. oktoobriks, mil lõpeb leping eelmise vedaja ehk Saaremaa Laevakompaniiga. Vähe sellest, juba kevadel oli selge ka see, et mõneks kuuks ei ole asenduslaevu võtta mitte kellegi muu kui sellesama põhjalikult ärasolvatud eelmise vedaja käest, ning solvumine läheb maksma mitu miljonit. Tõsi, tundub uskumatu, et mitmest miljonist sai sujuvalt ligi 10 miljonit eurot. Kroonides oleks see summa üle 150 miljoni.
Nagu aga tõdes tabavalt üks pika staažiga poliitik, on poliitilised valikud neis asjus imelihtsad. Mitte mingid miljonid pole võrreldavad olukorraga, kus 1. oktoobri hommikul poleks ükski laev saartele ja sealt mandri poole väljunud. Majandusminister, kelle ametiajal nii juhtub, astuks tagasi ning ilmselt ka selle ministri kolleegid – kogu valitsus – peaksid häbiga lahkuma. Ühesõnaga, kuna see oli hästi teada ka Vjatšeslav Leedol ja Olav Miilil, kel on pikaajaline riigiga äri tegemise kogemus, siis õnnestuski esmalt müüa teibiga parandatud laev nelja miljoniga ja kuu aega hiljem riigiettevõttele peale sundida 12kuuline rendileping laevale, millele leiab kasutust kõige rohkem kuus kuud.
Peab selgelt ütlema, et Tallinna Sadama ning selle parvlaevaäri tarvis loodud tütarettevõtte juhtidele pole suures plaanis midagi ette heita. Hetkel, mil nemad tulid, liikus piduriteta rong juba väga suure hooga. Võimalik, et mõni eluaeg Läänemerel laevade prahtimisega tegelnud mees oleks saanud kuskilt mõne laeva pisut odavamalt, kuid see on pigem kena lootus. Eesti Telekomi endine ja Tallinna Sadama praegune juht Valdo Kalm oleks 5,5 miljoni euroni ulatuva lisakulu avalikustamiseks korraldatud pressikonverentsil võinud jätta ütlemata lause: „Heas seltskonnas ei sobi rahast rääkida ja meil on väärtuspõhine organisatsioon.” Ikkagi riigile kuuluv ehk avalik ettevõte, kui jutt juba väärtuste peale läks.
Kellele siis etteheiteid teha, kes vastutab?
On juba tavaks saanud, et kõigis parvlaevaühenduse hädades peaksid nagu vastutama endised majandusministrid Palo, Parts ja Atonen. See on ebaõiglane ja vale, vähemalt suuremas osas. Küsimus ligi 10 miljoni euro lisakulu tekitajast on aga õige ja tegelikult on vastutajad väga lihtsalt tuvastatavad.
Vaatame kronoloogiat, aga ärme alustame 2006. aastast, mil tänavu septembriga lõppeva lepingu allkirjastas tollane Andrus Ansipi valitsuse majandusminister Edgar Savisaar. Läheme kohe aastasse 2013, mil Juhan Partsi juhitav majandusministeerium oli üle aasta pidanud kõnelusi neid liine teenindavate laevade ostuks. Kokkulepet paraku ei saavutatud. Septembris otsustas (ikka veel Ansipi) valitsus Partsi ettepanekul hankida Tallinna Sadama omandusse uued laevad, et neid konkursi teel leitavale vedajale rentida.
Tol hetkel oli laevade valimiseks aega kolm aastat. Paraku hakkas Neinar Seli juhitud Tallinna Sadama nõukogu venitama ning isegi pärast seda, kui Tallinna Sadama ainuaktsionär andis novembris otsese korralduse, ei juhtunud sisult midagi. Pärast kevadist valitsuse vahetumist juhtusid hoopis vestlused sidrunite teemal. Leedo polnud nõus, kuid ka neile vestlustele ja kompamistele kulus oma aeg ning alles 2014. aasta juuni keskel võttis valitsus uuesti suuna Tallinna Sadama kaudu laevade omandamisele. Eks see ole ka põhjus, miks tollane majandusminister Urve Palo praegu leiab, et praamiliiklus toimib ja läheb ainult paremaks. Kes tahaks tunnistada, et ta lihtsalt lollitati ära?
Ometi läks veelgi aega. Kõigepealt pikendas Tallinna Sadama nüüd juba Remo Holsmeri juhitud nõukogu lausa viieks aastaks tavalise kolme asemel juhatuse liikmete Ain Kaljuranna ja Allan Kiili volitusi. Alles pärast seda, 15. septembril teatas riigiettevõte, et peab laevade leidmiseks läbirääkimisi, ning ehituslepingud ssõlmiti Poolas ja Türgis 31. oktoobril. Praegu teame, et siis oli juba hilja ja lepingud olid tellija poolelt viletsad, sest tellija esindajal olid muud huvid. Vastutajad on selged: peale Kaljuranna ja Kiili on need ka Seli ja Holsmer.


maintext:
Läänemaa esindus läheb maanteeameti peadirektori jutule (3)
Lemmi Kann
Lääne maavanem Neeme Suur tahab täpselt teada, mis Haapsalu liiklusregistribüroost saab. Foto: arhiiv
Homme lõunal kohtuvad Lääne maavanem Neeme Suur, ühistranspordi vaneminspektor Alar Tõnisson, LOVL esindaja ja Koit Klimberg omanimelisest autokoolist maanteeameti peadirektor Priit Saukiga.
„Küsisin maanteeametist infot Haapsalu büroo kohta – kui palju teenuseid nad osutavad, kui palju riigilõivu teenivad jms,“ selgitas Suur.
Vastust nendele küsimustele maanteeamet alles koostab. „Aga nad pakkusid kohe välja aja kohtumiseks, mille ma ka muidugi tänuga vastu võtsin. Vastust päringule ootan sellegipoolest,“ ütles Suur.
Läänemaa delegatsiooni külaskäik maanteeametisse on kantud ameti reformist, mis kaotab mitmed bürood. Suur rääkis, et Läänemaa oma on olnud lahtioleku mõttes pisut erandlik büroo. „Meie liiklusregistribüroo on käinud ka Hiiumaal teenuseid osutamas. Ehk siis olukorda, et mõnel päeval mõnda toimingut teha ei saa, kuna mehed on Hiiumaal, me juba tunneme ja saame hakkama,“ seletas Suur.
Küll aga muudaks olukord, kus Haapsalus ei oleks võimalik eksameid vastu võtta, oluliselt autokoolide ja ka sõiduõppe olukorda. „Autokool on kool, mida käiakse muu elu – kas kooli või töö kõrvalt. Kui Haapsalus enam eksamit ei sõideta, nihkub ka õppesõit sinna keskkonda, kus eksamit vastu võetakse. Maanteeameti kava eksamite koondamiseks suurtesse keskustesse on küllaltki radikaalne ja mõjutab otseselt riigi pakutavate teenuste kättesaadavust maakonnas,“ rõhutas Suur.
Maanteeamet teatas suve hakul, et tulevast aastast ei saa Haapsalus anda enam sõidueksamit, sest amet soovib, et eksameid antakse pingelise liiklusega linnades.


title: Juhtkiri: illegaalid ehitusobjektil

maintext:
Juhtkiri: illegaalid ehitusobjektil
Kui politsei ja maksuamet seda ei kinnitaks, siis ei usukski, et see tõsi on. Kortermaja ehitusel töötas Haapsalus 11 illegaali, tööviisata ukrainlast. Kolmel neist polnud mingit luba ette näidata, kaheksal oli Poola tööluba.
Kogu selle juhtumi krooniks oli tõsiasi, et peale nende oli ehitusel veel neli töölist, kes said palka mustalt. Vähemalt töötamise registrisse polnud neid kantud. Ukrainlased, kes tulnud Eestisse Poola tööviisaga, on probleemiks ka teistel elualadel. Poola kaudu renditööjõuna tulles ei pea neile maksma Eesti alampalka. Nii et sellist tööjõudu tarvitades saab ehitusfirma mitmekordse võidu.
Kui tööjõud on odavam, annab see ettevõttele konkurentsieelise. Viimane omakorda annab suurema kasumi.
Sadama tänava kortermaja, mida Ukraina illegaalid ehitasid, on reklaamitud luksusliku elupaigana. Kui luksuslik see elupaik enam on, kui selle on määrinud tõsiasi, et ehitusmeestele maksti mustalt?
Esiteks tähendab mustalt maksmine, et riigikassal jääb tulu saamata. Selle tõttu on riigikassast pakutav haridus või arstiabi kehvem. Teiseks tähendab must palk, et meestel pole loota haigusraha ega vanaduses pensioni. Kolmandaks tähendab välismaalt tulnud võõrtööjõu kuritarvitamine, et Eesti tööandja suhtub neisse kui alamklassi. Kellessegi, kellesse võib suhtuda halvemini kui kaasmaalastesse.
Sadama tänava kortermaja arendavad lugupeetud ärimehed Veiko Tishler ja Aarto Eipre. Ehitajaks on hea mainega Restor, mille juhatuse esimees ja suuromanik on ettevõtja Arsi Kook. Nad võivad küll kinnitada, et ei teadnud toimunust midagi, aga nende maine on sellest hoolimata määritud. Teadmatus ei vabasta vastutusest. Kui tahta ehitada midagi kallist ja luksuslikku, ei saa seda teha töömeeste pensioniraha ja inimväärikuse arvel.


authors:
Lääne Elu
Toimetanud Urmas Lauri

maintext:
Vastupanuvõitluse päeva tähistamine Läänemaal
Toimetanud Urmas Lauri
Ridala kirik. Foto: Urmas Lauri
Selle aasta Vastupanuvõitluse päeva tähistamine toimub Läänemaal, Ridala Püha Maarja – Magdaleena kirikus ja kogudusemajas 22. septembril.
Neljapäeva hommikul kell 7.05 heiskab Ridala kogudusemaja esisel Eesti lipu mälestusürituse liputoimkond.
Üheksandat aastat tähistame 22. septembril riigikogu otsusega riikliku tähtpäevana vastupanuvõitluse päeva, et tänada Eestile elanud eestlasi, kes ka võõrvõimu trotsides jäid kindlaks oma aadetele. See on päev, et meenutada metsavendade, poliitvangide ja küüditatute meelekindlust ning üldrahvalikku vastupanutahet. Vastupanuvõitluse päeval on kohane meenutada, et just kirik oli keerulistel aegadel legaalne institutsioon, mis hoidis rahva lootust taaskord riiklikult vabaks saada.
Kell 12 algab EELK Ridala Püha Maarja–Magdaleena kirikus Vastupanuvõitluse päeva kontsert–mälestusteenistus. Teenivad Lääne piiskop Tiit Salumäe ja koguduse õpetaja Küllike Valk. Kontsertosas laulavad isamaalisi laule Ridala põhikooli laululapsed õpetaja Anne Pääsuke’se juhatusel.
Mälestusteenistusel meenutame Otto Tiefi valituse tähtsust Eesti ajaloos ja räägime valitsusliikmete saatusest. Teenistuse lõpul tänab ja tunnustab Eesti Endiste Metsavendade Liit (EEML) ja Eesti Vabadusvõitluse ja Vastupanuliikumise Mälestusliit (EVVM) aktiivseid koostööpartnereid. Pärast mälestusteenistust jätkub Vastupanuvõitluse päeva tähistamine Ridala kogudusemajas ühises kohvilauas.
EELK Ridala Püha Maarja–Magdaleena kirikus on Ridala valla (kihelkonna) ainus Vabadussõja mälestis, Vabadussõja mälestustahvel – avatud 1924 ja Läänemaa metsavendade ning Kaitseliidu Lääne maleva ohvitseride mälestustahvlid – avatud 2013.
Tiefi valitsusest sai alguse Eesti Vabariigi valitsuse tegevus eksiilis, mis andis 1990. aastate alguses täiendava poliitilise ja õigusliku argumendi Eesti Vabariigi taastamiseks järjepidevuse alusel.
Otto Tiefi valitsuse nimetas ametisse Eesti Vabariigi põhiseaduse kohaselt peaminister presidendi ülesannetes Jüri Uluots. Kuigi valitsus deklareeris neutraalsust Teises maailmasõjas, sai sinimustvalge Pika Hermanni tornis lehvida vaid mõne päeva.
20. septembril toimus Tallinnas esimene valitsuse koosolek. 21. septembril 1944 teatas valitsus oma kohustuste täitmisele asumisest, raadio kaudu informeeriti sellest ka välisriike. Valitsuse deklaratsioon maailmale ja eesti rahvale jäi trükkimata, sest nõukogude pommirünnak lõi rivist välja trükikoja elektrivarustuse.
22. septembril 1944 – vaid mõni tund enne seda, kui Nõukogude Liidu väed Tallinna jõudsid – lahkusid pealinnast viimased valitsusliikmed. Valitsus kogunes Läänemaale Puise randa Põgari külla ning ootas evakueerimiseks lubatud kiirkaatrit Rootsist. Paat saabus aga alles 29. septembril ning sellega põgenes Eestist vaid Helmut Maandi. Kaarel Liidak varjas ennast Nõukogude võimu eest metsavennana ning suri 1945. aastal. Valitsuse ülejäänud liikmed arreteeriti ning mõisteti vangi või surma.
Otto Tiefi valitsuse moodustamine on sümboolse tähtsusega samm Eesti iseseisvuspüüdluste ja võõra võimu vastu võitlemises. Vastupanuvõitluse päeva tähistamisega teadvustatakse 22. septembril 1944. aastal Eesti Vabariigi seadusliku valitsuse kukutamist.
Olete oodatud Vastupanuvõitluse päeva tähistamisele Läänemaal, Ridalas 22. septembril algusega kell 12.
Eesi Endiste Metsavendade Liit
Eesti Vabadusvõitluse ja Vastupanuliikumise Mälestusliit
EELK Ridala Püha Maarja-Magdaleena kogudus


maintext:
Virtsu koolist sai kiire internetivalmidusega näidiskool
BNS
Virtsu kooli direktor Stanislav Nemeržitski. Foto: Arvo Tarmula
Võrgulahendusi pakkuv ettevõte Santa Monica Networks teatas neljapäeval, et paigaldas väikesesse Virtsu kooli heategevuslikus korras kaasaaegsed wifi- ja võrguseadmed, mis võimaldavad kiiret internetti igapäevaseks õppetööks kasutada nii õpetajatel kui õpilastel, teatas BNS.
Virtsu kooli direktor Stanislav Nemeržitski ütles: „Kui me räägime hariduse ühest suurest eesmärgist, milleks on digipädevus ja mida tänapäeva kool peabki arendama, siis see ei tohi jääda selle taha, et ei ole piisavalt head internetiühendust.”
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium toetab aastatel 2016 kuni 2020 üldhariduskoolide internetivõrkude renoveerimist ja rajamist ligikaudu 13 miljoni euroga.


maintext:
Rannarootsi lihatööstus tasus veeseaduse rikkumise eest saadud trahvi
BNS
Rannarootsi lihatööstuses toodetakse mitmesuguseid vorstikesi. Foto: Arvo Tarmula
Rannarootsi lihatööstus on vee-erikasutusnõuete rikkumise eest määratud trahvi tasunud ja ettevõte valmistab ette puhastusseadmete renoveerimist, teatas BNS
„Vee-erikasutusnõuete rikkumise eest määratud trahv on tasutud, otsust edasi ei kaevatud,” ütles reedel BNS-ile keskkonnainspektsiooni pressiesindaja Leili Tuul. Inspektsioon trahvis ettevõttet seetõttu, et väljuva heitvee saasteainete kontsentratsioon oli lubatust suurem.
Tuul ei öelnud täpset trahvisummat, vaid märkis, et veeseaduse järgi on selle rikkumise eest juriidilisele isikule ette nähtud rahatrahv kuni 2000 eurot. „Antud juhul piirduti poolega maksimumsummast,” lisas Tuul.
„Mis puutub puhastusseadmete renoveerimistöödesse, siis võib öelda, et praegu kulgeb asi plaanipäraselt. Ettevõttel on sõlmitud tarneleping puhastusseadmete hankimiseks ja järgmise nädala jooksul sõlmitakse ka ehitusleping. Seejärel lepitakse ehitajaga kokku juba täpsem ajagraafik,” rääkis Tuul.
Rannarootsi Lihatööstus AS-i juhatuse liige Silver Kaur on BNS-ile öelnud, et puhastusseadmete renoveerimine läheb maksma suurusjärgus 300 000 eurot.
Ajaleht Lääne Elu kirjutas tänavu märtsis, et keskkonnainspektsioon on alustanud Rannarootsi lihatööstuse vastu haldusmenetlust, sest viimane on aastaid rikkunud reovee puhastamise norme ja kui tööstus ei suuda reostust normi piiridesse vähendada, võib keskkonnaamet lihatööstuse tootmise peatada.


maintext:
Õpetajate keskmine palk tõuseb tuleval aastal 1200 euroni
BNS
Läänemaa õpetajated mullu parimate õpetajate vastuvõtul. Foto: Arvo Tarmula
Haridus- ja teadusminister Maris Lauri tegi neljapäeval koos omavalitsuste ja õpetajate esindajatega tuleva aasta miinimumpalga üle toimunud konsultatsioonidel ettepaneku, et tulevast aastast kasvaks õpetajate miinimumpalk vähemalt 1000 euroni ning keskmine töötasu vähemalt 1200 euroni.
Minister Maris Lauri sõnas, et väärikas töötasu on tugeva ja motiveeritud õpetajaskonna üks peamine eeldus, teatas haridus- ja teadusministeerium BNS-ile. „Õpetajate töötasu alammäära tõus vähemalt tuhande euroni on väärika palga eeldus. Riigieelarvelise lisarahaga kindlustame, et õpetajate keskmine brutopalk ületab järgmisel aastal vähemalt 1200 euro piiri,” ütles Lauri.
Järgmise aasta riigieelarve eelnõu kindlustab õpetajatele järgmisel aastal vähemalt 4,6-protsendise tõusu. Samuti tegeleb ministeerium täiendavate võimaluste otsimisega õpetajate palga enamaks tõstmiseks. Väga olulised on omavalitsuste õpetajat väärtustavad otsuseid, sest valdav enamus õpetajaid on nende palgal.
Lauri tõi välja, et töötasu kiirema kasvu kindlustamiseks vaja on jätkata tarkade koolivõrguotsustega. „Tunnustan neid omavalitsusi, kes on koolivõrgu targa korraldamise ning koolitaristute ökonoomse majandamisega taganud oma õpetajatele juba praegu keskmisest märksa kõrgemad palgad. Samuti tahan kiita omavalitsusi, kes ka ise riigi toetusele juurde panustavad,” märkis minister.
Minister rõhutas, et õpetajate palgakasvuks seatud eesmärkide täitmiseks peab hoolitsema, et riiklik toetus jõuaks õpetajateni „Peame oluliseks, et omavalitsustele ja erakoolidele antava õpetajate palga sihtotstarve säiliks, sest kuni riiklik eesmärk pole saavutatud, ei ole tark tekitada olukorda, kus õpetajate palgaks mõeldud raha võib liikuda hoopis teiste kulude katmiseks,” ütles Lauri.
Värske OECD võrdleva haridusstatistika ülevaate Education at Glance järgi moodustavad õpetajate palgad koolide põhilistest tegevuskuludest võrreldes teiste riikidega jätkuvalt ebaproportsionaalselt väikese osa. Kui Eestis on õpetajate palk umbes 40 protsenti koolide põhitegevuskuludest, siis OECD riikides on see keskmiselt poole võrre rohkem ehk üle 60 protsendi.


authors:
Lääne Elu
Lehte Ilves

maintext:
Läänlased, saarlased ja hiidlased ei taha olla Pärnu regiooni osa
Lehte Ilves
Üks osa riigireformi puudutavaid otsuseid tehakse sügisel, aga osa küsimusi saab lahenduse alles pärast haldusreformi, ütles Lääne maavanem Neeme Suur.
Neeme Suur on regionaalameti pooldaja, kuid regioone peaks olema rohkem. Praegu on räägitud neljast regioonist, kuid maavanemate meelest võiks neid olla kuus. Suure sõnul peaks regioon kattuma omavalitsuste koostööpiirkonnaga. See tähendab, et ühe regiooni võiksid moodustada Lääne, Saare ja Hiiu maakond. Pärnumaaga kokku panek oleks viga, sest neil pole Pärnuga suurt pistmist. Enamik asjaajamisi käib Tallinna ja Harjumaa suunas. Samas on juba kokku lepitud, et ühistranspordi korraldamine läheb maavalitsustelt ära ühistranspordikeskuste kätte. Harjumaal ja Pärnus on selline keskus juba loodud.
„85% ühistranspordist käib Tallinna suunas,” ütles Suur. „Oleks kentsakas, kui seda hakkab korraldama Pärnu ühistranspordikeskus.”
Tavakodanik regiooniga otseselt kokku ei puutu, regioon puudutab eelkõige riigi bürokraatia korraldust, nt näiteks järelvalvet, aga ka strateegilisi kokkuleppeid ja riiklikku planeerimist, lisas Suur.
Maakond jääb, maavalitsus kaob
Riigihalduse ministril on kava kaotada maavalitsused ja jagada nende ülesanded kolme osapoole vahel. Üks osa maavalitsuse tööst läheb vastava valdkonna ministeeriumile. Näiteks koolide või lasteaedade järelevalve ei pea olema seotud ei regiooni ega maakonnaga. Maa-asjad liiguvad Maa-ametisse jne. Mõne erilisema ülesande täitmiseks piisaks Suure sõnul Eesti peale mõnest spetsialistist.
Teine osa maavalitsuse tööst läheb omavalitsustele, sh maakonna arengustrateegia koostamine. Kolmanda jao saab loodav regionaalamet. Selle hulgas on üks peamisi ülesandeid maakonnaplaneeringu koostamine.
Strateegia ja planeeringu koostamine nõuab head koostööd omavalitsuste endi vahel, aga ka regionaalametiga. Neist otsustest sõltub euroraha saamine: kas vastav objekt on omavalitsuse, maakonna ja regiooni arengukavas. „Ühe maakonna arengu kavandamine võib jääda liiga kitsaks,” põhjendas Suur vajadust arutada planeeringuid mitme maakonna huve arvestades.
Riigireformi käigus jäävad maakonnad alles, sest hariduse, sotsiaal- või kultuuritöö tarvis jääb regioon liiga suureks. Näiteks konkursid, aineolümpiaadid, laulu- ja tantsupeod, spordivõistlused, tunnustamine, tähtpäevade tähistamine jts ühisüritused jäävad ka edaspidi maakondlikuks ettevõtmiseks.
„Maakond on kultuuri– ja identiteedi piirkond, riigiasutuste tööpiirkond ja koostöövõrgustike piirkond,” sõnas Suur. „Ent maakonna elus hakkab suuremat rolli mängima omavalitsus.”
Ministri jutul
Suur ei jaga arvamust, et riigireform on toppama jäänud. Arutelud on käinud kogu suve, järgmised sammud on juba keerulisemad, ettepanekutega on vaja minna valitsusse.
„Sügis on otsustamise aeg,” ütles Suur. „Aga palju asju selgub alles siis, kui omavalitsused on liitunud.”
Siis on näha, kuidas koostöö hakkab toimima, kuidas kujunevad maakonna piirid ja milliseks jääb maakonna sisu ja roll.
Teisipäeval käisid riigihalduse mininistri Arto Aasa jutul Hiiu, Saare ja Lääne maakonna omavalitsuste juhid ning Lääne maavanem Neeme Suur, kokku 12 inimest, sh 9 Läänemaalt. Eesmärk oli saada selgust, kuhumaale on jõutud aruteludega, ja avaldada oma arvamust.
„Saime teada, et variante on palju, aga otsustatud ei ole veel midagi,” ütles Suur. „Saime anda ministrile sõnumi, et jaotus neljaks regioonisks ei pruugi olla parim.”
Suure sõnul ei ole regioonide arvu ja regionaalameti kohta veel kindlat kokkulepet. Regioonide piire ja sisu alles arutatakse. Aas kinnitas, et maakonnad jäävad, kuid maavalitsuste töö ümberkorraldamise arutelu alles algab. Kindel on, et igasse maakonnakeskusse jääb riigiesindus ehk riigimaja. Selle üle vaidlust ei ole.
„Minister toonitas, et omavalitsuste tahet arvestatakse. Kui hiidlased, saarlased ja läänlased otsustavad oma arengut edaspidi koos kavandada, siis saavad nad seda teha,” vahendas Suur Arto Aasa.
Regionaalameti ülesanded
Ruumiline planeerimine, regionaalarengu kavandamine.
Rahvastikutoimingud.
KOVi haldusaktide järelevalve ja juriidiline nõustamine.
Riigimajade juhtimine, regiooni riigiasutuste töö ja KOVidega koostöö korraldamine.
Regionaalse arengu programmide ja piirkondlike tegevuskavade koostamine-koordineerimine.
Riikliku haldamise korraldamine.
Omandireformi lõpetamine.
Valimiste korraldamine.
Allikas: Rahandusministeerium


maintext:
Karilaid: pühapäevasest koosolekust võtavad osa kõik, kel võimalik
BNS
Jaanus Karilaid. ARVO TARMULA
Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaiu sõnul võtavad temale teadaolevalt pühapäevaks kokku kutsutud Keskerakonna juhatuse koosolekust, kus arutlusele tuleb neljapäeval avalikuks tulnud garantiikiri, osa kõik juhatuse liikmed, kel see võimalik on.
"Kuna tegemist on väga tähtsa teemaga, siis mida kiiremini me selle kohta infot saame, seda parem on," ütles Karilaid BNS-ile. "Kui juhatuse koosolek on võimalik pühapäeval ära teha, siis see on väga hea. Probleem oleks olnud siis, kui koosolek oleks hilisemaks lükatud."
"Ma olen rääkinud paljude juhatuse liikmetega ning kõik, kel on võimalik, tulevad pühapäeval kohale," ütles Karilaid. "Ma ei tea ühtegi juhatuse liiget, kes jätaks pühapäeval teadlikult kohale tulemata."
"Ma arvan, et kvoorum tuleb pühapäevasel koosolekul kindlasti täis," ütles Karilaid. Keskerakonna juhatuses on 17 liiget ning kvoorum on üheksa liiget.
Karilaiu sõnul on pühapäevasel juhatuse koosolekul kindlasti päevakorras Keskerakonna rahalisi kohustusi puudutav punkt. "Päevakorral on kaks versiooni – kas sel garantiikirjal on rahaline tähendus erakonnale või ei ole," ütles Karilaid.
Koosoleku lõpus otsustab juhatus, kas teemat on vaja edasi arutada. "Kui saame pühapäeval piisavalt infot, siis ei ole vaja esmaspäeval juhatuse koosolekut korraldada. Kui on vaja, siis jätkame arutelu," sõnas Karilaid.
Neljapäeval tuli avalikuks garantiikiri, millele on ainuisikuliselt andnud allkirja pärast ahistamisskandaali erakonnast, riigikogust ja peasekretäri kohalt lahkunud Priit Toobal.
Garantiikiri erakonna kauaaegse kampaaniameistri Paavo Pettai firmale Midfield tähendab seda, et kui firma on raskustes, siis erakond aitab.
Üheksa Keskerakonna juhatuse liiget kutsusid esmaspäevaks kokku Keskerakonna juhatuse erakorralise istungi, et arutada leitud garantiikirja. Erakonna juhatus polnud kirjale oma nõusolekut andnud.
Keskerakonna peasekretär Oudekki Loone kutsus reedel Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare palvel juba pühapäeval kokku erakonna juhatuse, et garantiikirja arutada.


maintext:
Läänemaa koolinoored käisid esimest korda tuletõrjespordi võistlustel
Tarmo Õuemaa
Võistlustest võttis osa 400 õpilast. Foto päästeamet
Türi staadionil peetud tuletõrjevõistlustest võtsid esimest korda osa Läänemaa koolid. Esikohaga tulid Haapsallu Ben-Ranno Nõmmik ja Kristiina Liiv.
8. ja 11. klassi noored võistlesid konksredeliga torni ronimises. 11. klassi arvestuses olid parimad Ben-Ranno Nõmmik ja Kristiina Liiv, mõlemad Läänemaa ühisgümnaasiumist, teatas Läänemaa päästepiirkonna juht Kätlin Poopuu. Läänemaalt oli võistlustel kuus võistkonda – Läänemaa ühisgümnaasiumi 11. klassid, Haapsali linna algkooli 4a ja 4b ning Palivere kool.
Kokku võttis mängudest osa üle 400 lapse ja noore Pärnu-, Harju-, Järva-, Lääne-, Saare ning Ida-Virumaalt.
Võisteldi vastavalt vanusegrupile tuletõrje teatejooksus, mootorpumba hargnemises või tuletõrjeolümpias. Nooremas vanusegrupis võisteldi teatejooksus ning alati meeleolukal tuletõrjeolümpial.
Kaheksandikud ning üheteistkümnenda klassi noored võistlesid lisaks teatejooksule ka mootorpumba hargnemises.
Peale võistkondliku arvestuse oli võimalus 8. ja 11. klassi noortel ronida konksredeliga torni. Parimad olid kaheksanda klassi arvestuses Sandero Saare Koeru keskkoolist ning Anet Kesküla Pärnu-Jaagupi põhikoolist. 11. klassi arvestuses aga Ben-Ranno Nõmmik ja Kristiina Liiv, mõlemad Läänemaa ühisgümnaasiumist.
Mänge korraldavad päästeamet, Paide vabatahtliku tuletõrje selts ning Eesti tuletõrjespordi liit.


maintext:
Rahandusministeerium prognoosib sügisel hinnatõusu
Lääne Elu
Rahandusministeeriumi sõnul on hinnalangust põhjustanud toorainete odavnemine taandumas, mistõttu aasta lõpus hakkavad hinnad välistegurite mõjul kiiremini kasvama, vahendab BNS.
"Nafta odavnes oluliselt möödunud aasta teisel poolel, mistõttu aastases võrdluses hakkab naftahindade langus ja seeläbi ka mootorikütuste odavnemine siinsel turul läbi saama. Kui aasta esimesel poolel olid mootorikütuse hinnad ligi kümnendiku madalamad kui aasta tagasi, siis augustis pidurdus hinnalangus 3 protsendini," ütles rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna analüütik Kristjan Pungas.
Lisaks jõudis augustis hindadesse juunikuine tubakaaktsiisi tõstmine. Maksumeetmete mõjul on alkohoolsed joogid ja tubakas 8 protsenti kallimad kui aasta tagasi. Vaatamata tugeva palgakasvu jätkumisele on teenuste hinnatõus madal, mida hoiab tagasi odavnenud kütuse kaudne mõju, sidepakettide odavnemine ja üürihindade stabiliseerumine, märkis Pungas.
"Sügisel hinnatõus kiireneb eelkõige välistegurite mõjul – mootorikütuse hinnad pöörduvad tõusule ja soojuse hinnalangus pidurdub. Aasta kokkuvõttes võib oodata tagasihoidlikku tarbijahindade tõusu," lisas analüütik.
Statistikaameti andmetel tõusid hinnad augustis eelmise kuuga võrreldes 0,1 protsenti ning möödunud aastaga võrreldes 0,3 protsenti. Euroalas püsis hinnatõus esialgsetel andmetel 0,2 protsendil.


maintext:
Kaks Nõva päästjat said Tallinna lahel juhtunud õnnetuses vigastada
Tallinna lahel sai eelmisel neljapäeval merepääste koolitusel juhtunud õnnetuses kolm päästjat vigastada, päästeamet algatas juhtunu uurimiseks menetluse, kirjutas Postimees.
"Koolituse käigus juhtus eelmisel neljapäeval, 22. septembril Tallinna lahel intsident, mille käigus juhtus päästjatega kaks rasket ning üks kerge tööõnnetus. Tööõnnetuste asjaolude väljaselgitamine kestab ehk menetlus on pooleli," rääkis päästeameti pressiesindaja Mari Rebane Postimehele.
Ametlikult kinnitamata andmetel said õnnetuses vigastada kaks Nõva ja üks Kunda komando päästja. Ühel Nõva päästjal oli selgroos mõra ja teine sai põrutada. Kunda päästja murdis õnnetuses varbaluu.
Päästeamet õnnetuse asjaolude kohta täpsemat infot ei avalda, viidates käimasolevale menetlusele, mis peaks juhtunu asjaolud välja selgitamata.


maintext:
Haapsalu volikogu hakkab valijameest valima
Kaie Ilves
Perearst Helle Saarsoo lubab anda hääle Mailis Repsile. ARVO TARMULA
Haapsalu võimalikud valijamehed 24. septembri presidendivalimistel on Helle Saarsoo, Kalju Aigro ja Raimond Lunjev.
Linnavolikogu Keskerakonna fraktsioon tegi neljapäeval Reformierakonna fraktsioonile ettepaneku nimetada valijameheks Haapsalu perearst, volikogu sotsiaal- ja õiguskomisjoni liige Helle Saarsoo (Keskerakond). „Igati väärikas kandidaat. Usaldusväärsus on märksõna,” ütles Keskerakonna aseesimees ja Läänemaa piirkonna juht Jaanus Karilaid.
Helle Saarsood toetab ka linnapea Urmas Sukles. „Saarsoo oleks päris mõistlik valik. Arst, sotsiaal- ja õiguskomisjoni esimees ja – naistel parem vaist õigeid valikuid teha.”
Saarsoo ise on valmis minema ja ütles, et enim meeldiks talle presidendina Mailis Reps. „Olen temaga kohtunud. Tema tõekspidamised meeldivad mulle. Teeb, mida räägib, kasvõi iibe tõstmise koha pealt, sest tal on viis last,” ütles Saarsoo. „Siim Kallas on sümpaatne ja tark, aga kui ridade vahelt lugeda, siis kaldub vaekauss Repsi poole.” Juunis ütles Saarsoo Lääne Elule, et kaaluks Marina Kaljuranna, Siim Kallase ja Allar Jõksi vahel. Toona Saarsoo rõhutas, et see on isiklik, mitte erakondlik seisukoht. Repsist võimaliku tulevase presidendina toona veel ei räägitud.
Reformierakonna peasekretär Reimo Nebokat „Haapsalu naabrimehe ja läänlasena” soovitaks tõsiselt kaaluda linnavolikogu aseesimehe Kalju Aigro (Reformierakond) kandidatuuri. „Volikogu vanim liige ja volikogu liige 1996. aastast,” põhjendas Nebokat. „Võiks ju eeldada, et valijameheks saab keegi juhtkonnast, kel on ka piisav mandaat valimaks Eestile parim president.”
20 aastat linnavolikogus olnud Aigrot toetab ka Reformierakonna Läänemaa piirkonna juht Lauri Luik. „Kuna valijamehe osas Haapsalu koalitsioonil eraldi kokkulepet pole, oleks õiglane ja loogiline, et valijameheks saab suurima mandaadiga erakonna esindaja, näiteks Kalju Aigro,” ütles Luik. Reformierakonnal on Haapsalu volikogus kaheksa, Keskerakonnal kuus, IRLil viis ja SDE-l kaks kohta.
Luige sõnul on Siim Kallase šansid Läänemaa valijameestelt hääli saada head.
Aigro ise ütles, et väga ta presidenti valima minna ei tahaks, sest teda kui valijameest ootaksid siis ees kokkusaamised ja vestlused kõikide kandidaatidega. Kui Aigro käis 2001. aastal presidenti valimas, siis midagi sellist tema sõnul ei kaasnenud. Reformierakondlasena tunnistas Aigro, et pole kindel, kas erakond ikka on kõik õigesti teinud Kallase koha pealt Aigro vekslit välja ei andnud, pigem ootab ta, et tuleks uusi kandidaate. „Olen mõelnud, miks ei ole Vabaerakond üles seadnud Jüri Raidla (õigusteadlane ja riigitegelane – toim) kandidatuuri,” ütles Aigro.
Lääne Elule teadaolevalt on linnavolikogus juttu olnud ka Raimond Lunevi (parteitu, kandideeris IRLi nimekirjas) võimalikust kandidatuurist ja Lunev on oma nõusoleku andnud. Lunevi sõnul on tugevad kõik kolm presidendikandidaati. „Kuna ma aga esindan volikogu, siis tuleb teistega nõu pidada, kelle poolt hääletada,” ütles Lunev. Oma sõnul hoolega debatte jälginud, kiitis Lunjev eriti viimase, läinud pühapäevase debati järel Allar Jõksi ja Mailis Repsi. „Ükskõik kumb neist saab. vahet pole,” ütles Lunev. „Kallas jälle on nii vana kala, et ujub alati välja. Kui presidendiks saab Kallas, ei kaota Eesti midagi.”
Haapsalu opositsiooni liider Merle Mäesalu (IRL) ühtegi võimaliku valijamehe nime välja ei öelnud. „Muidugi tahaksime, et meil oleks oma esindaja valijamehena väljas, aga tuleb kaaluda, kui suured on tema šansid valituks saada,” ütles Mäesalu. Ta ei välistanud, et toetatakse koalitsiooni kandidaati. „Kui on kirjutamata reegel, et saadetakse volikogu esimees, siis see on meie jaoks argument,” ütles Mäesalu. Haapsalu linnavolikogu esimees Andreas Rahuvarm.
Volikogu koguneb valijameest valima reedel, 16. septembril.


title: Tasuta tennisetreeningud 6-10-aastastele lastele!

maintext:
Tasuta tennisetreeningud 6–10-aastastele lastele!
Tennisemäng on lõbus ja lihtne, kui sa servid, mängid ja skoorid kohe esimesest treeningust alates. Rahvusvahelise tenniseliidu kampaania „Play & Stay” keskendub hüüdlausele „Servi, mängi ja skoori” ning soovitusele, et lapsed ja algajad mängiksid tennist juba esimesest treeningust peale.
Alustavale tennisemängijale on treeningu nauditavus ülitähtis. Juba esimesel treeningul korraldatakse liikuvaid ja lõbusaid harjutusi, et laps ja algaja tennisist saaksid tunda mängu kõige võluvamat külge – servimist, mängimist ja skoorimist.
Rahvusvahelised spordiuuringud näitavad, et samal tasemel olevad harrastusmängijad jooksevad tund aega tennist mängides keskmiselt 2,5 kilomeetrit ja nende südame löögisagedus on 140–170 lööki minutis. Pole siis ka ime, et tennis on igale vanuserühmale parim spordiala end vormis ja terve hoida.
Eesti tennise liit koostöös tenniseklubide/koolidega korraldab tennisekuu üritused paljudes tennisekeskustes üle Eesti.
Tasuta saavad treenerite juhendusel mängida tennist
kõik 6–10aastased lapsed.
Haapsalus on võimalik kõigil lastel tulla tasuta tennisetrenni Haapsalu tennisehalli Lihula mnt 10 igal kolmapäeval kell 17 ja laupäeval kell 12. Treeninguid juhendavad Haapsalu tennisekooli treenerid.
Tule servi, mängi ja skoori!
Vello Kuhi
Haapsalu tennisekooli peatreener
vello@promenaad.ee


maintext:
Haapsallu jõuab kolmas põgenikeperekond, seekord Iraagist (8)
Toimetas Lemmi Kann
Mosul. Foto: Wikipedia/Adam Sanders
MTÜ Pagula teatas oma Facebooki lehel, et sel nädalal jõuab Haapsallu kolmas põgenikeperekond.
Viieliikmeline Iraagi pere koosneb emast, isast ja kolmest lapsest. Naine on mikrobioloog, mees oli aga Mosulis jäätisekohvikupidaja.
"Perekond 0n avatud maailmavaatega. Vanemad soovivad, et nende lapsed ei peaks nägema ega läbi elama sellist vägivalda, nagu nemad on pidanud kogema. Peres räägitakse araabia, kurmaji ja inglise keelt," teatas MTÜ Pagula.
Perekonna võtab vastu MTÜ Pagula meeskond. Nad asuvad elama kolmetoalisse üürikorterisse Haapsalus.


maintext:
Neljapäeval oodatakse Haapsalu raudteejaamas rongi (6)
Foto: Arvo Tarmula / ARHIIV
Neljapäeval, 22. septembril kogunevad Haapsalu raudteejaamas taas rongiootajad, et meenutada 21 aasta tagust aega, mil Haapsallu saabus viimane reisirong. Sel korral on kaasatud ka Lääne maavalitsus ning tutvustatakse Riisipere–Haapsalu–Rohuküla raudtee teemaplaneeringut. Kell 17.30 algab filmiõhtu, kus näidatakse nõukogude kinoklassikasse kuuluvad filmi „Jaam kahele“, millele teeb sissejuhatuse Peeter Simm.
Rongiootajate sõpruskond koguneb Haapsalu raudteejaama rongi ootama kuuendat korda. Kogunemine toimub alati 22. septembril, sest täpselt sel päeval 1996. aastal jõudis Haapsallu viimane reisirong.
Sel korral on päevakorras ka Riisipere–Haapsalu–Rohuküla raudtee teemaplaneering, mille Lääne maavanem võttis vastu 29. juulil. Läinud neljapäeval lõppes planeeringu avalik väljapanek.
Kell 16 annab maavanem Neeme Suur ülevaate maavalitsuse tegemistest raudtee taastamisel ja planeeringute projektijuht Liis Moor tutvustab vastuvõetud planeeringut.
Kell 17.30 algab filmiõhtu, kus linastub Eldar Rjazanovi omaaegne menufilm „Jaam kahele“, peaosades Ljudmilla Gurtšenko ja Oleg Basilašvili. Filmile teeb sissejuhatava eelhäälestuse filmilavastaja ja õppejõud Peeter Simm.
Rongi ootamise üritus on kõigile huvilistele tasuta. Et „ootamine“ oleks mõnusam, paluvad korraldajad kaasa võtta piknikukorvid ja sooja joogi.
Aita Mölder,
rongiootajate sõpruskonna eestvedaja


maintext:
Eile juhtus viis raskemat liiklusõnnetust
Toimetanud Tarmo Õuemaa
Eile juhtus Eestis viis liiklusõnnetust, milles sai inimene nii raskelt vigastada, et tuli viia haiglasse. Kaks neist olid lapsed.
Eile öösel kell 1.06 juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Vabaduse pst ja Männiku tee ristmikul, kus 27-aastane naine eiras sõidukiga Volvo V50 liiklusmärki anna teed ja põrkas kokku peateel liikunud sõidukiga Audi A4 Avant, mida juhtis 19-aastane mees. Sündmuskohalt toimetati Volvos viibinud 7-aastane poiss Tallinna lastehaiglasse.
Kella 10.35 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Pae 53 juures, kus 52-aastane mees sõitis sõiduautoga Honda CR-V otsa reguleerimata ülekäigurajale jooksnud jalakäijale, 20-aastasele naisele, kes kandis süles 4-aastast poissi. Laps toimetati Tallinna lastehaiglasse ja naisterahvas Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.
Kella 16.10 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Kalaranna tänaval, kus 28-aastane mees sõiduautoga Audi A7 põrkas kokku reguleerimata ülekäigurada ületanud jalgratturiga, 40-aastase mehega. Jalgrattur toimetati Põhja-Eesti regionaalhaigla.
Kell 16.18 oli liiklusõnnetus Võrumaal Vastseliina alevikus Võidu tn 14 juures, kus 23-aastane naine sooritas sõiduautoga Peugeot 206 vasakpööret, kui põrkas kokku samal suunal liikunud ja sõidukist möödasõidul olnud mopeediga Yiben, mida juhtis 70-aastane mees. Mopeedijuhi viis kiirabi Lõuna-Eesti haiglasse.
Kella 18.55 juhtus liiklusõnnetus Viljandi maakonnas Paistu vallas Loodi-Helme tee 4. kilomeetril, kus joobes ja juhtimisõiguseta 22-aastane mees eiras mootorrattaga Lifan politseipatrulli peatumismärguannet ja sõitis eest ära. Hiljem mootorrattur vähendas kiirust ja hakkas hoogu maha pidurdama käikudega. Hoo vähendamisel mootorrattur kaotas juhitavuse mootorratta üle ja kukkus. Mootorrattur toimetati Viljandi haiglasse.