description: “Aga kui palju sa meile maksad?” uurib konteinerisse sisse seatud juuksurisalongi nahkdiivanil lösutav hallipäine hõredate juustega mees mind teraselt takseerides. On raske öelda, kas tema küsimus on tõsimeelne või viskab ta nalja. Ma ei taha talle midagi maksta, ma ei taha temaga isegi rääkida.

title: Vestlus kahe Hasaniga Hezbollah’st ja soengumoest

maintext:
Tahan teha intervjuu Hasaniga. Kohaliku noore mehega, kes Liibanonis Soome-Iiri pataljoni patrullbaasis, kus Eesti rahuvalvajadki teenivad, juuksuriametit peab. “Jah, muidugi,” ongi moodsates, lõhkirebitud säärtega teksades ja valge T-särgiga Hasan rõõmsalt intervjuuga päri. Oodaku ma teda vaid konteineri ette puu varju asetatud laua taga. Ta lõikab päeva viimasele kliendile soengu ja tuleb.
Minutit kümme hiljem väljubki salongist pügatud peaga Iiri rahuvalvaja ja tõmbab endale helesinise UNIFILi nokatsi pähe. Tema järel Hasan. Suleb salongiukse ja astub minu poole. Saatjaks, nägu naeru täis, seesama intervjuu eest raha kasseerida üritanud vanem mees.
“Asso,” ütlen ja sirutan käe juuksurile. “Hasan,” surub ta mu kätt. “Hasan,” teatab teine mees ja sirutab mulle käe. “Tore,” mõtlen hämmelduses kätt andes, “tuleb intervjuu kahe Hasaniga.”
Me ei hooli sellest, kust sa tuled või millised on su usulised tõekspidamised. Tähtis on, et sa oleks hea inimene.
Hasanid sätivad end mu vastu istuma ja jäävad küsimusi ootama. Pean plaanist kinni ja pöördun juuksur Hasani poole.
Kes on teie lemmikkliendid, kas iirlased, eestlased või soomlased?
Tegelikult on nad kõik head sõdurid. Ma olen siin juba neli aastat. Ja ma olen väga õnnelik. Loodetavasti saan siin olla kogu oma elu. Sõdurid on mulle nagu vennad. See on tõsi!
Aga seda võin küll öelda, et Soome sõdurid on vaiksed ega räägi eriti palju. Eestlased on umbes samasugused. Iirlased räägivad rohkem.
Jah, me oleme põhjamaa rahvad, ei kipu väga lobisema.
Vanem Hasan: Tegelikult see pole nii. Nad on hakanud rääkima. Siin on üks vanem Eesti mees, ma ei tea tema nime. Küsisin temalt, miks eestlased ei ütle kunagi tere ega räägi meiega.
Ja nüüd tundub, et see on 100 protsenti muutunud. Nad on hakanud lehvitama ja tere ütlema. Ja see on hea. Me oleme selle üle õnnelikud. Ma ei palugi rohkem, kui et minuga räägiksid. Sellega näitad, et oled inimene.
(Pöördun uuesti juuksur Hasani poole.) Ütlete, et olete siin töötanud neli aastat. Kuidas teist sai juuksur?
Kolm aastat lõikasin juukseid siit 24 kilomeetri kaugusel kodukülas, prantslaste laagri lähedal. Ja siis oli mul natuke Prantsuse sõduritest kliente. Aga mitte palju, kuna mu salong oli laagrist väljas. Seejärel kolisin äri siia, laagrisse.
Mulle tundub see lausa geniaalne – avada sõjaväebaasis juuksurisalong. Klientidest ju puudust ei tule, kuna sõdurid peavad kandma lühikest soengut.
Tõsi. Aga ei ole sugugi nii, et kõigil ühtemoodi juuksed maha ja ongi kõik. On väga palju lühikesi soengutüüpe. Sealjuures väga keerukaid. Mõni sõdur näitab mulle pilti ja ütleb, et tahab just sellist lõikust. Seda pole üldse keeruline teha, kuna ma olen professionaal. Ma tean juuste lõikamisest kõike. Ja olen oma töös väga kiire.
Vanem Hasan: Ta on sellega juba harjunud. Tegelikult oskab ta sulle juba peale vaadates öelda, millist soengut sulle vaja on või milline soeng sul varem olnud on. Tal on väga hea mälu ja ta teab kõiki stiile.
Juuksur Hasan: Siin on praegu umbes 600 sõdurit ja ma tean neid kõiki.
Vanem Hasan: See on tõsi. Teinekord istuvad nad tooli, ei ütle sõnagi ja Hasan lõikab neile täpselt sellise soengu nagu tarvis.
Räägime Liibanonist. Milline on elu teie kodukülas?
Minu küla on väga ilus. Ja Liibanon on väga ilus. Mis sina arvad Liibanonist? Ilus?
Jajah. Mulle meeldib kliima. See on ... soe. Maastik on väga ilus, ent sellel näib olevat väga raske midagi kasvatada.
Tõsi. Töö on väga raske. Aga elu on meil ilus. Väga ilus.
Juuksur Hasan otsib sõnu, pöördub siis nimekaimu poole ja räägib midagi araabia keeles.
Vanem Hasan (kes nüüd intervjueeritava rolli minu vaikival nõusolekul üle võtab): Ta ütleb, et tal on väga hea meel Liibanoni üle. Mul on küll selles suhtes eriarvamus. Aga jah, ma arvan, et Liibanon on üks ilusamaid riike maailmas. Liibanon on seedripuude riik. Ja Liibanonis sai alguse tähestik. On väga palju ilusaid asju, mida Liibanonis vaadata. See on väga paljurahvuseline riik, meil elab siin 28 rahvust. Isegi võib-olla eestlasi.
Me ei hooli sellest, kust sa tuled või millised on su usulised tõekspidamised. Tähtis on, et sa oleks hea inimene.
Küladest läbi sõites märkasin, et kui juba maja ehitatakse, siis ikka loss.
(Siin ja edaspidi vanem Hasan, A. P.) Jah, inimesed on siin väga rikkad ja ma arvan, et ühed maailma intelligentsemad. Paljud aga lahkuvad kodumaalt, et elada ja töötada Ameerikas või Euroopas. Esimene asi, mida me võõrasse riiki elama minnes teeme, on uurida välja, kuidas saaks äri teha. Legaalset äri. Et saaksime oma elu paremaks muuta. Me ei taha olla odav tööjõud.
Näiteks on üks minu pereliikmeid väga tähtis doktor Prantsusmaal. Töötab välja verevähivastast ravimit. Ja on nii hinnatud teadlane, et Liibanoni panevad prantslased talle turvamehed kaasa.
Ent millega tegelevad need, kes ei ole nii targad, et välismaal suurt raha teenida? Kuidas nemad toidu lauale saavad?
Osa on põllumehed. Mõni teeb mingit palgatööd. Aga enamikul on pojad välismaal tööl. Nii et nad ei sõltu siin teenitud rahast, vaid elavad sellest, mida pojad väljamaal teenivad.
Seega on siin esikohal religioon ja seejärel kohe perekond.
Just nii. Pere on väga oluline. Iseäranis emad ja isad.
Ja teie, kaks Hasani, olete samuti üks pere?
Ei, me oleme kahest eri perekonnast. Aga me oleme sõbrad. Mõnikord, kui ta on haige, on mul temast kahju. Ja kui mina olen haige, on temal minust kahju.
Kui tal on raha vaja, ei pea ta isegi küsima, ainult tulgu minu juurde ja öelgu, et tal on raha tarvis. Ja kui mina vajan raha, ma samuti ei küsi temalt, vaid võtan selle ta rahakotist.
Mida te arvate UNIFILi missioonist? Kas see teeb Liibanonist veel parema paiga maailmas?
Kui räägime majanduslikust küljest, siis jah. Majandusele on see hea. See loob töökohti. Hasanile ja veel mõnele. Samuti saavad sellest kasu turud. Rahuvalvajad ostavad puuvilju, saiakesi või kommi. Raha liigub ja majandus areneb.
(Otsekui midagi õhku rippuma jättes, paneb Hasan suu kinni ja jääb mulle oma kavalate pruunide silmadega äraootavalt otsa vaatama.)
Ma pean nüüd midagi küsima, midagi, millele te ei pea vastama.
Oleneb, mida te küsite.
Milline on Hezbollah’ positsioon Liibanoni poliitilisel maastikul ja siin, Lõuna-Liibanonis?
Kas sa soovid, et ma räägiks nii (teeb käega laual usja liigutuse), või tahad, et ma räägiks otse?
Ma tahan, et te räägiks otse.
Hezbollah on väga oluline mängija Liibanonis. Ka poliitiliselt. Tähtis kõigile liibanonlastele. Kõik teavad seda. Kui Hezbollah’d ei oleks siin, poleks siin kedagi. Ja nii lihtne ongi.
Kas te selgitaksite seda?
See on nii, nagu on. Hezbollah on meile ülioluline. Nende ministrid on meie valitsuses.
Kas nad kannavad inimeste eest hoolt?
Jah, muidugi. Nad aitavad inimesi ravimite, toiduga. Nad hoolitsevad inimeste eest. Vaeste inimeste eest.
Samuti kaitsevad.
Muidugi.
Eestis on meil naabrivalve süsteem: naabrid hoiavad su majal silma peal, kui ennast parasjagu kodus pole. Kas Hezbollah tähendab midagi samalaadset?
Jah. Sa võid jätta oma maja uksed lahti, kui magad. Või kodunt lahkud. Keegi ei lähe isegi su maja ligi. Sest silmad on kõikjal. Eriti siin, Lõuna-Liibanonis. Meil pole kuritegevust. Juristid ja kohtunikud võivad tugitoolis tukastada, kuna neil ei ole siin midagi teha. Siin ei ole vargusi, rööve – mitte midagi.
Ja selles on oma osa Hezbollah’l?
Muidugi. Kui lähed minu linna, teavad nad kohe, kes sa oled ja mis su jalanumber on. Ja ma vannun, et see on tõsi! Hetkest, kui lennukilt maha astud, on sinu kohta teada, kes sa oled, kust tuled ja kuidas siia said. Ja mis eesmärgiga tulid.
Ja me oleme selle olukorra üle väga õnnelikud.
Varem võis igaüks meile vastu nägu virutada. Minu maja on sõdades neli korda maatasa tehtud, enne kui Hezbollah tuli tagasi ja selle territooriumi enda kontrolli alla võttis. Enne seda ei hoolinud meist keegi.
Iisrael pommitas meie mošeid, kirikuid, tappis tsiviilelanikke. Minu vanaisa, vanaema ja naaber hukkusid 1978. aastal. Punane Rist korjas vaid nende tükid üles. Ja kedagi ei huvitanud. Ei ÜRO ega Ameerika – keegi ei hoolinud neist. Täpselt nagu oleks koer tapetud. Aga tapeti kolm inimest! Ma ei tea midagi oma isast. Mul pole temast isegi pilti. Olin väga väike, kui ta suri.
Kuidas saab naaber lihtsalt tulla üle aia ja teha, mida iganes tahab? Aga nüüd piisab, kui ta oma sõrme püsti ajab. Kohe tuleb keegi, kes selle mõõgaga maha raiub.
Ma ei saanud varem osa oma kruntide poole vaadatagi. Aga nüüd saan tänu Hezbollah’le sinna minna ja kasvatada, mida aga tahan.
Sellepärast nimetamegi Hezbollah’ liikmeid vastupanuvõitlejateks, mitte terroristideks. Terroristid hoiavad vägivallaga alasid oma kontrolli all, aga Hezbollah ... Kui olid valimised, hääletasid Lõuna-Liibanonis kõik inimesed nende poolt. Kõik! Ja neile ei avaldatud selleks mingit survet, see oli nende oma vaba tahe.
Tänan selle selgituse ja sirgeselgse arvamuse eest!
Ei ole probleemi. Tead, meil oli siin ajakirjanik Robert Fisk, võib-olla oled temast kuulnud, ta on väga oluline ajakirjanik maailmas. Tuli minu majja ja küsis mult sama. Ja ma andsin talle sama vastuse: “Kui sa tahad, et ma räägiks otse, siis ma räägin. Aga kui tahad, et ma räägiks seda, mida sa kuulda tahad, ei räägi ma üldse. Nii lihtne ongi. Isegi kui kaotan oma töö, mis siis. Ma ütlen täpselt seda, mida öelda tahan.”
Ma elasin kümme aastat Iirimaal. Ja ainus, mida inimesed seal Liibanonist kuulsid, tuli ühelt, Iisraeli poolelt. Aga kui on probleem, tuleb alati ära kuulata mõlemad pooled.
Aga võtame paralleelharu – Liibanoni armee. Milline on tema roll ja positsioon?
Liibanoni armee on samuti väga oluline. Ma ei usu, et Hezbollah teeks siin, Lõuna-Liibanonis, midagi ilma Liibanoni armeele ütlemata.
Liibanoni armeel on väga head silmad. Ma usun, et nad on võimelised magamata vastu pidama 24 tundi. Ja nad mängivad väga suurt rolli. Nendeta ei oleks me keegi ja meil ei oleks seda maad.
Jah, nagu ma kuulnud olen, ühendab Liibanoni armee inimesi, kuna kõikide usulahkude esindajad teenivad kõrvuti.
Just. Armees ei ole lubatud öelda või näidata, oled sa kristlane või moslem. Kõik kannavad vormi. Oled armees ja religioon ei loe.
Kui midagi saaks Liibanonis parem olla, mis see olla võiks?
Me sooviks, et siin oleks rohkem õiglust. Õiglus on kõige olulisem.
Vihjate Iisraeli tegevusele.
Jah, osa meie aladest on endiselt Iisraeli okupeeritud, näiteks Sheeba farmid. Ja see teeb väga haiget. Sest kõik ju teavad, et need kuuluvad Liibanonile. ÜRO teab samuti, et need kuuluvad Liibanonile. Aga seal kestab Iisraeli okupatsioon. Nende selja taga on USA, mis ei taha Iisraeli solvata. Nii saabki Iisrael teha, mida tahab.
Kas UNIFIL ei saaks teid selles küsimuses aidata?
Ma ei usu, et UNIFIL saaks siin midagi teha. UNIFIL on siin ainult selleks, et raporteid kirjutada. Kui nad kuulevad Iisraeli sõjalennukeid üle lendamas, tõmbavad nad oma sinised mütsid sügavamale silmile.
Ükskord oli siin keegi prantslane ja üritas midagi selgitada. Ma ütlesin, et ma ei taha rääkida poliitikast. Iseäranis siin, ÜRO laagris. Siiski, ütlesin, et oma sõnutsi kaitsete siin meid. Tema vastas: jah. Mille peale mina ütlesin, et “hea küll, sa kuulsid Iisraeli lennukit üle lendamas, võid nüüd selle oma raportisse kirja panna. Aga sa ilmselt isegi ei näinud ega kuulnud seda lennukit, kuna sul on müts sügavale pähe tõmmatud”. ÜRO näeb vaid ühe silmaga, kuuleb ühe kõrvaga ja kõneleb pooltõdesid.
Juba 1970ndatest kehtib resolutsioon, et Iisrael peab oma väed Liibanonist välja tõmbama. Aga siiani ei ole seda juhtunud. Kui vaatame Iraaki või mõnd teist riiki: nii kui otsus vastu võetakse, hakkavad asjad juhtuma. Aga mitte siin. Suhtumine on selline, et me oleme mingi kolmas maailm. Ja nad ei hooli sellest, mis toimub Lähis-Idas. Ainus, mida nad soovivad, on nafta.
Aga me peame proovima asju paremaks teha. Me võime koos elada. See on suur maa, siia mahuvad kõik. Nii eestlased, leedukad, venelased, ameeriklased kui ükskõik kes. Ei ole nii, et “mina pean tapma sinu” või “sa tapad minu”. Ruumi leidub kõigile. Aga poliitika tuleb kõrvale jätta, siis elame nagu inimesed.
UNIFILi mandaat
“ÜRO rahuvalvemissiooni UNIFIL ülesanne Liibanonis on jälgida vaherahust kinni pidamist, assisteerida kohalikku võimu piirkonnas kontrolli saavutamisel ja hoidmisel ning aidata kohalikku elanikkonda läbi turvalise elukeskkonna tagamise. See tähendab, et UNIFILi sõdurite ülesanne on läbi patrullimise ja kohalikega suhtlemise võimaliku vaenutegevuse ennetamine ja tuvastamine, sellest ette kandmine ning seejärel olukorra lahendamise kohalikule armeele üle andmine.
UNIFILi mandaat lubab jõuga sekkuda vaid siis, kui tekib oht kas UNIFILi üksuste või kohalike elanike eludele.”


description: 27aastane Pärnu mees Jaan peksis umbes kahe ja poole aasta vältel korduvalt jõhkralt oma elukaaslast, sealhulgas ajal, kui naine oli lapseootel. Reedel jõustunud otsusega mõistis Pärnu maakohus talle poolteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse.

title: Üle kahe aasta vältel jõhkralt elukaaslast peksnud mees pääses tingimisi vangistusega

maintext:
Jõhkrutseja türmist pääsemise valem on lihtne: kahe aasta jooksul ei tohi ta kedagi peksta ega mistahes muid kuritegusid toime panna.
2013. aasta juunis haaras Jaan elukaaslase juustest, tõmbas ta pikali ja lohistas juukseidpidi elutoast mööda treppi keldrikorrusele pesuruumi. Seal peksis ta naist jalaga kõhtu ja lõi talle kaks korda rusikaga näkku.
Peale selle, et löögid tegid ohvrile haiget ning tekitasid üle keha sinikaid ja marrastusi, põhjustas juustest tirimine valu peanahale. Haiget said mööda trepiastmeid lohisenud jaladki.
Uurimine tuvastas, et järgmisena vägivallatses Jaan tunamullu aprillis, kui lõi elukaaslast näkku Türgis Antalyas asuva hotelli ööklubis. Veidi aega hiljem hotellitoas lükkas vägimees naise põrandale ja istus talle peale. Et ohver abi kutsuda ei saaks, surus mees naisele tema käsi kinni hoides suhu voodis olnud kleidi. Kohtulahend kirjeldab, et mees surus kleidi naisele nii sügavale kurku, et maaslamajal tekkis lämbumise hirm. Samal ajal tekitas kleidi suhu toppimine valu suunurkades.
Kui Jaan naise haardest vabastas, läks kannatanu vannituppa. Mees järgnes naisele, lükkas ta vastu seina ja sedapuhku lükkas talle kurku oma sõrmed.
Umbes pool aastat hiljem, kui naine oli lapseootel, viskas Jaan teda õunaga. Hetk hiljem heitis ta naise suunas tooli, mis mööda põrandat libisedes tabas sihtmärgi jalga.
Seejärel võttis jõhkard naise haardesse, tõstis õhku ja viis magamistuppa. Seal lükkas ta naise selili voodisse, istus rasedale elukaaslasele peale ja lämmatas teda padjaga.
See ei olnud Jaanile kaugeltki viimane kord elukaaslast lämmatada. "Meie poeg peab mind vanglasse vaatama tulema," lausus elajalik mees mullu juunis ja surus diivanipadja naisele näkku.
Mõnevõrra kergemalt sai õnnetu naine hingata umbes viis kuud, misjärel kordus selles lähisuhtes justkui harjumuslikuks kujunenud lämmatamise rutiin: taas istus Jaan naisele peale ja lämmatas teda padjaga, surudes seekord oma rusikaid läbi padja. Et naisel õnnestus end vahepeal haardest lahti rebida, kordus naise voodisse lükkamine ja talle padja näkku surumine üha uuesti.
Kui naine uuesti püsti tõusus, surus Jaan talle suhu puidust riidepuu. Nii purunes osaliselt üks naise hammas.
Lõpuks tõukas võimutseja naise jällegi voodisse, istus talle peale ja peksis kätega näkku ja pähe.
Lääne ringkonnaprokuratuur süüdistas Jaani karistusseadustiku sellise paragrahvi alusel, mis käsitleb kehalist väärkohtlemist, kui see on pandud toime lähi- või sõltuvussuhtes ja korduvalt. Kohtu võimuses on karistada selle eest rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
Elukaaslasega äärmiselt alandaval ja julmal moel käitunud Jaan vabadust ei kaotanud, kuid riigituludesse peab ta maksma sunniraha ja riigi õigusabi eest kokku 1072 eurot ja kaks senti.
Kui uskuda Jaani andmeid Facebookis, on tal tänaseks uus silmarõõm.

fasttext_language: et


description: Huvitav on näha nõiajahti, mida alustati ühe Pärnu jahtklubi liikme üle, kes mitu korda ja võikalt oma elukaaslast peksis. Tema teod olid kahtlemata kohutavad. Minul kurjategijast kahju pole. See-eest leian, et Facebookis noormehe piltide levitamine ja kommentaariumides sõimlemine on pelgalt kasutu ja rumal.

title: Martin Laine: Ühe peksja jaht naisi ei päästa

maintext:
Selline avalik reaktsioon peaks panema naisepeksjad kartma, et neidki ootab seesugune saatus. Kahtlen, et sellel mingit suuremat mõju on.
Ühiskond peaks aru saama, et meid šokeerinud juhtum on igapäevane. Möödunud kuul karistati sama paragrahvi põhjal üle 60 mehe. Julgen arvata, et enamik neist pääses tingimisi. Leian, et see on ühiskonnas oluline probleem ja seetõttu peabki olema vihane. Kuid minu silmis peaks selle raevu suunama mujale kui anonüümsetesse kommentaaridesse või ühe naisepeksja postkasti.
Pealegi on sellesse teemasse klammerdumine tekitanud aina rohkem valu ohvrile.
Olen ohvriga vestelnud ja tean, et prokuröri selgitused päris paika ei pea.
Ajakirjanikud seisavad dilemma ees, kas kajastada kohutavaid sündmusi, sest nad teavad, et ohver peab juhtunu seetõttu vaimselt uuesti läbi elama. Iga kord peab lootma, et sellel on piisavalt ühiskondlikku kasu.
Niisuguses olukorras ei taha ohver alati rääkida, seega räägitakse tema eest. Kord räägib prokurör, et naine ei tahtnudki meest karistada, kord teavad anonüümsed kommentaatorid, et pekstu on lihtsalt loll, kuna ei põgenenud, või viimaks on naine ise süüdi, et teda kägistati ja lohistati.
Olen ohvriga vestelnud ja tean, et prokuröri selgitused päris paika ei pea. Kui kohtumenetlus kestab, kõnnib naisepeksja vabaduses ringi. See ei ole periood, kus vägivalda tunda saanud naine tunneks ennast mugavalt ja ohutult või teeks kõige mõistlikumaid otsuseid. Koleda suhte minevikust absoluutse tõe otsimine enam edasi ei aita.
Süüdimatud naisepeksjad on kahtlemata vaimselt nõrgad ja jälestusväärsed inimesed. On ääretult kurb, et Jaan Akermanni suguseid kõnnib meie seas ringi sadu, kui mitte tuhandeid.
On oluline, et ohvrid julgeksid murega välja tulla. Neile peab sel juhul tagama turvatunde. Karistused peaksid olema nii õiglased, et ei läheks omakohut vaja. Tähtis on, et reaktsioon on kaine ja kaalutletud, isegi kui see on karm.
Olgugi et juhtunu ärritab, tuleks tekkinud raev suunata kaineks analüüsiks, et sellest edaspidi kasu oleks.
Võrrelge seda tuhandepealise lohega: ühe pea raiumine ja kogu jõuga selle peal jalgadega trampimine koletist ei tapa.


description: “Ta tahtis seda oma viiekümnenda aasta juubeliks. Samal juubelil matsime tema urni,” räägib mees, kelle naine läks kaalu alandamiseks maovähendusoperatsioonile, kuid suri mõni päev hiljem tüsistustesse. Arstide sõnul tuleb inimestel enne operatsiooni riskidega arvestada.

title: Maovähendusoperatsiooni tüsistus viis elu

maintext:
On 2014. aasta maikuu. Väikekoha sotsiaaltöötaja Mari (nimi muudetud) valmistub kaks kuud enne viiekümnenda aasta juubelit maovähendusoperatsioonile minekuks. Enne teda oli kaks tuttavat operatsioonil käinud ja sellega kilosid kaotanud. Nii lootis ka Mari, et sünnipäeval on ta juba saledam. Kahjuks läks Maril teisiti. Iga päev igatsevad teda lesk ja kaks last.
Mari kunagine kaasa, keda me Peetriks kutsume, sai teada naise soovist operatsioon ette võtta alles pärast seda, kui Mari oli juba kõikide vajalike arstide vastuvõtul käinud ja heakskiidu saanud.
Oli operatsiooni vastu
Ta oli näost valge ja paistes. Polnudki nagu enda nägu ja kurtis, et tal on valud. Peeter
Peeter teadis küll, et Marit vaevab tema kehakaal, aga et naine oli aktiivne – käis jalutamas, ujumas ja perega koos isegi erinevatel võistlustel –, ei osanud mees juttu operatsioonist oodata: “Ma saan aru, et naise ja mehe kehad on erinevad ja naiste kehad võivad pärast sünnitust muutuda. Aga minu jaoks oli ta täiuslik ja seepärast olin ma kogu aeg selle operatsiooni vastu.” Siiski otsustas mees oma kaasat, kellega oli koos olnud juba 23 aastat, raskel teekonnal toetada. “Ta sai ainult päeva kodus olla … Siis ta suri,” meenutab ta nüüd.
Marit kirjeldavad kohalikud kui südamlikku, rahulikku ja abivalmit inimest. Näiteks käis ta oma igapäevatöö kõrvalt hea meelega lasteaialapsi ujuma õpetamas.
Peetri jaoks oli Mari parim naine maailmas: “Me elasime 23 aastat koos. Me ei tülitsenud kordagi. Ta oli alati olemas, kui mul raske oli ja vastupidi.”
Seda, et pere hoidis kokku, näitavad ka karikad triatlonidest, kust ühiselt osa võeti. “Mari oli meie peres see, kes ujus,” räägib Peeter. Peetri sõnul oli Mari lastele hea ema – ta oli rahulik, kindlameelne ja lahke. “Lastel ei olnud kunagi millestki puudu,” ütleb pereisa ja lisab, et vajaduse korral valmistas Mari perele riidedki, sest oli õmblemist õppinud.
Peetril on siiani raske juhtunut täpsete kuupäevadega meenutada. Mees mäletab, et operatsioonijärgsel päeval külastas ta naist haiglas – Mariga oli kõik korras. “Oli rõõmsa näoga, istus voodil ja ütles, et tal on hea olla,” meenutab ta.
Päev, mil Mari pidi haiglast lahkuma, oli Peetri sõnul eelnenuist erinev. “Ta oli näost valge ja paistes. Polnudki nagu enda nägu ja kurtis, et tal on valud.”
Valu kaebas naine terve kodutee. Vaevaline oli ka treppidest liikuda, et korterisse pääseda.
Kodus kiigutas ta keha ette-taha ja rääkis muudkui kõhuvalust. “Mõtlesime, et see ei saa normaalne olla,” seletab Peeter ja samal õhtul mindi haiglasse tagasi.
“Esimesel päeval oli ta jälgimise all. Ja siis viidi palatisse,” meenutab Peeter ja ütleb, et tema silme all vajus Mari ära. “Ta viidi kanderaamiga minema ja oli mõne päeva torude all. Sel ajal ma temaga enam rääkida ei saanud. Ta ei olnud suuteline ...,” ütleb Peeter. Mari langes koomasse. “Ma ei julgenud lastele seda öeldagi – ei tahtnud neid traumeerida,” meenutab mees.
Mari suri 14. mail, kaks kuud enne juubelit. Tema surmatunnistusel seisab, et tüsistus tekkis ülerasvumise tõttu.
Peeter, nüüdseks pensionil politseinik, ei taha seda uskuda. Ta kuulis mitte küll Marit opereerinud, kuid temaga kriitilises olukorras tegelnud kirurgilt, et tegelikult tulid Mari õmblused lahti ja ta suri mürgistusse.
“Tahtsin alguses asjale ametliku käigu anda, aga ei suutnud. Mõtlesin, et see on lastele raske,” räägib mees: “Ma ei suutnud isegi poolteise kuu jooksul ühtegi ööd magada. Kaotasin kakskümmend kilo ja vajasin üheksa kuud antidepressandiravi.” Praeguseks on Peetri kilod tagasi. “Enam ma ravi ei vaja. Elan edasi. Aga ma ei saa kunagi teada, kuidas mu lapsed seda üle elasid. Vaevalt nad ema kaotusest eales üle saavad.”
Operatsioon ei tohiks olla esimene lahendus
Täpsete kommentaaride andmiseks palus Pärnu haigla esitada Pärnu Postimehel Peetri allkirjaga avalduse, mis annaks haiglale õiguse ajalehele tema naisega juhtunut kommenteerida. Kuigi avaldus sai esitatud, selgus, et sellest ei ole kasu – nimelt ei olnud Peeter ja Mari abielus, mistõttu ei saa haigla konkreetse juhtumi kohta vastuseid anda.
Pärnu haigla endoskoopiaüksuse juhataja doktor Mart Niidu oli nõus maovähendusoperatsioonidest üldiselt rääkima. “Bariaatrilise ehk rasvumise kirurgia eesmärk on aidata inimesel vähendada kehakaalu püsivamalt kui dieediga. Kui inimesele on võib-olla isegi olulisem oma kaalu vähendada, siis meditsiinis on oluline kaasuvaid haigusi leevendada või nendest paraneda,” selgitab Niidu, miks maovähendusoperatsioone tehakse.
Igaüks siiski operatsioonile ei pääse. “Operatsiooni kriteerium on kehamassiindeks 35 kg/m2 või enam koos kaasuvate haigustega, näiteks suhkruhaigus, vererõhuhaigus, liigeste kulumine, öised õhupuudused ehk uneapnoe,” räägib doktor ja lisab: “Kui aga kehamassiindeks ületab 40 kg/m2, siis on tegemist juba raske haigusliku rasvumisega ning operatsiooni soovitatakse nimetatud haiguste ennetamiseks.”
Dr Niidu lausub, et kindlasti ei tohiks operatsiooni suhtuda kergekäeliselt: “Nagu iga füüsiline vahelesegamine organismi toimimisse, on ka siin kõrge risk probleemide tekkeks. See ei tohiks olla esimene lahendus, mis inimesele pähe tuleb.” Doktor selgitab, et mida suurem on ülekaal ja mida rohkem on kaasuvaid haiguseid, seda keerulisem on operatsioon ja sellele vahetult järgnev periood.
“Selleks et vähendada inimese riske ning kaaluda muid ravivõimalusi, peab soovija enne külastama psühhiaatrit, sisearsti, narkoosiarsti ja tegema hulga uuringuid terviseseisundi täpseks väljaselgitamiseks ja vajaduse korral ka oma praeguse ravi sobitamiseks või uue avastatud tervisemure lahendamiseks,” ütleb Niidu ja lisab, et nii võib selguda, et rasvumise põhjus on hoopis muu haigus, mida saab ravida operatsioonita.
Enne operatsiooni tuleks inimesel tutvuda põhjalikult nii operatsioonieelse kui -järgse perioodiga, kaasa arvatud tüsistuste ja edasise toitumisega. Selles aitavad inimest esimesel visiidil kaasa antav spetsiaalne raamat ja samateemaline veebileht www.eestibariaatria.ee.
“Alles seejärel saab anda kirurg nõusoleku lõikuse tegemiseks ja pakkuda võimaliku operatsiooniaja,” räägib doktor Niidu.
Arst seletab, et pärast operatsiooni ja enne koju lubamist järgneb põhjalik toitumisnõustaja personaalnõustamine, kust saab koju kaasa infomaterjali. “Järgneva aasta jooksul kohtub opereeritud inimene kirurgiga veel kolmel korral ning ühel korral toitumisnõustajaga,” kõneleb doktor. “Järgneb soovituslik visiit toitumisnõustaja juurde korra aastas, kui inimene ise just rohkem ei soovi.”
Lisaks pakub SA Pärnu Haigla kõigile operatsioonijärgset taastusravi ja taastusraviarsti visiiti, kus selgitatakse, kuidas ohutult füüsilist koormust tõsta, et sellest enim kasu saada. Selgitatakse, millist treeningukoormust järgnevatel eluetappidel inimesele lubatakse ja mõistlikuks peetakse. Treeningukoormuse aste sõltub inimese tervisest ja füüsilisest võimekusest.
“Kahjuks juhtub aeg-ajalt, et mõistetav soov haiglast pääseda tingib selle, et inimene ei anna arstile päris õiget infot oma enesetunde kohta ja seda eriti vastu nädalavahetust,” ütleb Niidu ja ütleb, et kõigile operatsiooni läbinutele on rõhutatud, et kohe, kui tekib mure tervise ja enesetundega, tuleb häbenemata pöörduda erakorralise meditsiini osakonda. “Eriti vahetult peale koju lubamist, kui on tegemist alles varase operatsioonijärgse perioodiga ning võimalike kiiresti lahendamist vajavate tüsistuste tõenäosus on kõige suurem,” selgitab ta.
SA Pärnu Haiglas tehakse bariaatrilisi operatsioone igal nädalal. Opereerib üks arst. “Arvestades ühe arsti koormust patsientidega nii enne kui pärast operatsiooni tegelda, taotleb Eesti haigekassa 50 juhtu aastas,” räägib dr Niidu. Ta ütleb, et tüsistuste poolest ei erine SA Pärnu Haigla Eesti üldisest statistikast.
Eestis tehakse aastas 600–700 maovähendusoperatsiooni
Eesti bariaatrilise ja metaboolse kirurgia seltsi juhatuse liige Ilmar Kauri sõnul on Eestis tehtav aastane operatsioonide arv stabiilne, jäädes 600 ja 700 vahele. “Haigekassa ostab neist aastas natukene üle 500, ülejäänud peamiselt eksporditakse, st opereeritakse välisriikide patsiente,” lausub kirurg. Ta hindab Eesti kirurgia kvaliteeti heaks. “Aastatel 2013–2015 on operatsiooniga seotud suremus olnud 0,1% ehk surnud on kaks patsienti 2000 opereeritust. Nende seas ka patsient, kellest siinses loos räägite,” seletab Kaur. Ta tõdeb, et kahjuks ei ole olemas täiesti ohutut kirurgiat. “Saan väljendada vaid oma siirast kaastunnet perekonnale juhtunu pärast.”
Peamised tüsistused, mis võivad operatsiooni tagajärjel tekkida, võib jagada neljaks: verejooks, soolevigastus operatsiooni ajal, sooleõmbluste lahtiminek ja kõhust väljaspool tekkivad tüsistused, nagu südamelihase infarkt või kopsupõletik. “Kokku jääb nende tüsistuste esinemissagedus SA PERHi andmetel 2% piiridesse ja on reeglina ravitavad – see tähendab, et need ei lõpe patsiendi surmaga.”


description: Raharaskuste tõttu palus Pärnu Maarjakodu MTÜ linnavalitsuselt oma Karja tänava maja maamaksust vabastada, kuid tulutult. Hoone ostuks võetud laen pitsitab ja juhataja kasutab kõiki võimalusi, et ots otsaga kokku tulla.

title: Puuetega inimeste kodu pitsitab laen

maintext:
Maarjakodu juhatajasse Eva Grigorisse on kiindunud kaheksa Karja tänava maja intellektipuudega elanikku. Mõni suudab vaevu paar fraasi siduda, teine võibki jääda lõbusasti jutustama, kuid jääb hätta näiteks riietumisega.
Praegu hoolitsetakse selle eest, et vaegureil oleks tavapärane elu, mis neile tundub erakordsena. Maarjakodu klientidel on oma kodu, tuba, laud, voodi, isegi makk ja kõrvaklapid, et vahelduseks enda maailma sukelduda. Nad mängivad, jutustavad, joonistavad, käivad jalutamas ja vaatavad televiisorit. Nad on õnnelikud.
Riigi ja Euroopa Liidu ametnikudki tõdevad, et sellised abivajajad ei peaks elama palatites, vaid just niisugustes kodudes.
Nüüd tuleb vastutada ja laen tagasi maksta. Kui raha ei jätku, tuleb mõelda, tegutseda, vahel abi paluda. Nii lihtne see ongi. Eva Grigor
Juba aastaid saavad intellektipuudega inimesed Pärnus tavalist, ent ilusat elu elada, kuid ametkondade toetus väljendub kohati pigem sõnades.
“Tundub, et oleme ajast ees. Teeme seda, mida hoolekandepoliitika ideaalis ette näeb, kuid selleks pole raha ette nähtud,” sõnas juhataja.
Nimelt tõdes Grigor, et riiklikku toetust saab Maarjakodu iga kliendi pealt, kuid see raha kulubki nende hooldamisele ja ööpäevaringsele valvele. Pärnu linn jagab tegevustoetust. Ükski toetus ei arvesta otseselt üüri- või laenukuludega. Nii soetati Karja tänava maja laenuga, mille tagasimaksmist keegi ei taga. “Mingeid saladusi siin pole. Et osta maja, peab olema palju raha või tuleb võtta laenu. Maarjakodul polnud raha, aga oli eesmärk,” jutustas Grigor. “Oleme loonud kodu erilistele inimestele, kuid nüüd tuleb vastutada ja laen tagasi maksta. Kui raha ei jätku, tuleb mõelda, tegutseda, vahel abi paluda. Nii lihtne see ongi.”
Tasub märkida, et maamaks, mille vabastust juhataja linnalt palus, on alla 100 euro aastas. “See näitab, et igalt poolt tuleb kokku hoida,” selgitas Grigor.
Maarjakodu on südamelähedane Pärnu abilinnapeale Jane Metsale, kelle sõnutsi on Maarjakodu elanikele niisama oluline nagu igale inimesele kodu ja töö. “Mittetulundusühingu julgus Karja tänava maja osta oli imetlusväärne ja näide sellest, kuidas mõeldakse kaugemale tulevikule,” rääkis Mets.
Mets ütles, et ühing teeb otsuseid ise ja seega vastutab oma rahalise võimekuse eest.
Maarjakodu juhataja ei soovi rahapuuduse pärast ülemäära kurta, sest seal, kus ei aita ametnikud, on aidanud kogukond. Torumehed, ehitustöölised ja muud spetsialistid aitavad enamasti vabatahtlikult. “Meil pole raha, et mingit ametlikku teenust tellida. Seetõttu töötame suuresti vabatahtlike toel,” kommenteeris Grigor.
Septembris kirjutas Pärnu Postimees, et Maarjakodu tahab ehitada päevakeskust, sest kunagisi ruume asus Pärnu haigla ise kasutama, mistõttu elanikel pole kuskil vaba aega veeta.
Olgugi et Grigor on teinud kõike naeratades, särab ta praegu tavalisest rohkemgi. Enne intervjuud sai Grigor sõnumi, et neile tuuakse 30 ruutmeetrit parketti ja pärast intervjuud jõuab kohale metalluks. Õuel asuva garaaži päevakeskuseks tegemisega on juba alustatud. “Ühest kohast annetatakse uks, teisest kohast aken, nii ta lähebki,” kommenteeris juhataja.
Garaaž ehitatakse järgmiste nädalate jooksul elekterküttega olmeruumiks, kuid seegi on pigem ajutine lahendus, kuniks Maarjakodul ei ole õiget päevakeskust.
“Taotlesin teisipäeval linnavalitsuse nõupidamisel Maarjakodule toetust tegelusmaja renoveerimiseks,” sõnas abilinnapea Jane Mets.


description: Homme osalevad kümme Pärnu naiste tugikeskuse naist teater NO99s sotsiaalses kunstiprojektis, kus loevad enda kohta käivaid kohtudokumente, mis kubisevad kantseliidist ja on tulvil ilustavaid väljendeid räigete vägivallategude õigustamiseks.

title: Rusikat tunda saanud naised astuvad NO99s lavale

maintext:
Sotsiaalse kunstiga juhib Flo Kasearu tähelepanu nii lähisuhtevägivallale, mille all kannatab iga neljas naine, kui ametliku asjaajamise keerukusele, kui naine soovib vägivaldsest suhtest välja astuda. “Nad ei räägi üksnes oma lugu, vaid teevad seda kantseliidis dokumentide abil, mida kasutatakse meie kohtutes. Väga kurb on kohtuotsuseid lugeda. Inimesed ei tea, millised need on, sellepärast toomegi need päevavalgele. Laval ei lahenda me probleemi, aga selle esiletõstmine on väga oluline,” rääkis kunstnik.
Pärnu naiste tugikeskuse juhataja Margo Orupõld teab juhtumit, kus vägivaldsest suhtest pääsenud, kuid seejärel pikast kohtuteest vintsutatud naine ei julgenud lõpuks enam kohtuotsust avada ja lasi seetõttu mööda edasikaebamistähtaja. Nüüd tuleb leppida, et tema neli last saavad isalt elatisraha igaüks vaid 19 eurot kuus, samal ajal kui naine ise peab isaga jäänud varsti täisealisele pojale maksma 154 eurot kuus.
Artishoki biennaalil esitamisele tulev Kasearu sotsiaalne performance kannab sümboolset pealkirja “Privaatsuse sooviavalduse ilmestamine”. Kunstniku jutu järgi on esialgu arusaamatuna näiv kantseleilik väljend pärit lugemisele tulevast kohtuloost, kus just nõnda absurdselt ilustatuna põhjendati, miks mees naist hommikumantliga kägistas. “Ta tahtis oma privaatsuse soovi ilmestada, sest naine ei saanud aru, et mees tahtis olla privaatselt,” selgitas kunstnik.
Laval ei lahenda me probleemi, aga selle esiletõstmine on väga oluline. Flo Kasearu
“Kui meil oli esimene näitamine, ütles (kirjanik) Jan Kaus, et kantseliit on väga vägivaldne. Vägivalla ohver peab veel kord vägivalla üle elama kantseleikeeles paberimajanduse tõttu,” rääkis Kasearu.
Ettevalmistused esinemiskogemuseta naiste lavale toomiseks algasid tänavu jaanuaris. Sestpeale osales Kasearu kord kuus lähisuhtevägivalda kogenud naiste tugigrupi kohtumistel ja loovteraapias.
“Me tegeleme vägivalla tagajärgedega loovalt, fotokunsti abiga. Läksime kostüümides välja pildistama, et naised harjuksid kaameraga, oskaksid ennast vabalt tunda,” selgitas Orupõld.
Juba aastaid loovtöös osalenud Kristi ei vajanud kunstiprojektis ülesastumiseks veenmist, kuid ta ei soovi turvalisuse põhjendusel ajaleheveergudel oma täisnime all esineda.
Loov tegevus aitab Kristil näha elu helgemates toonides, kuna muidu tunduks kõik must. “See paneb unustama igapäevaprobleeme. Tänu sellele, et Margo (Orupõld, toim) meiega imeasju teeb, olen julgemaks läinud. Ma olin nagu kokkupressitud kõva lumepall. Minu seest ei saanud midagi välja katkuda, aga Margo oskas mind lahti harutada. Ma tunnen, et olen inimesena tagasi,” rääkis Kristi.
NO99s kohtudokumente lugevate naiste hääli aitas seada Meelis Sarv, kes samuti lavale astub ja esitab lugude vahele motiveerivaid lõike edasikaebamise korrast. “See osa on iroonilisem. Tavaliselt ma kasutan väga palju huumorit ja irooniat, aga mitte seekord, kuna teema on tõsine ja naised tulevad ise lugema,” kõneles Kasearu.
Kohtuotsusi Kasearu väitel ette ei kanta, sest naised ei ole nendega rahul ja tajuvad otsustatut ebaõiglasena. “Esialgu mõtlesime, et teeme unistuste kohtu, kus naised mõtlevad karistuse ise välja. Aga see on jälle vägivald, kui pead karistama kedagi. Igaüks oma südames otsustagu, mis see õige lahendus oleks,” avaldas ta.
Kasearu selgitusel sobib ilustav ja absurdne fraas “privaatsuse sooviavalduse ilmestamine” kunstiprojekti pealkirjaks, sest vägivalda kogenud naisedki ihkavad privaatsust. “Nad ei taha olla koos vägivaldse mehega, nad tahavad lahti saada oma mineviku taagast. Nad tulevad välja ja räägivad vägivallast ja ilmestavad sellega enda privaatsuse soovi,” võttis kunstnik ettevõtmise mõtte kokku.


description: Pärnu maakohus mõistis vangi 35aastase Denisi, kes peksis oma naist aastate jooksul korduvalt ja jõhkralt, kohtulahend kirjeldab 13 erinevat juhtumit.

title: Naine pidi mehe peksust pääsemiseks surnut teesklema

maintext:
21. oktoobril jõustunud Pärnu maakohtu lahendist ilmneb, et viimase viie aasta jooksul murdis Denis oma elukaaslasel mitu luud, peksis naise üle keha siniseks ja mõnikord nõudis vigastustest taastumine kuu aega.
Tihti kestis vägivald kümneid minuteid. Juhtumite kirjeldustest nähtub, et mehe terror naise üle muutus aastatega aina jõhkramaks.
Näiteks möödunud aastal viskas Denis enda Pärnu kodus naisele klaaspurgiga näkku ja peksis 20 minuti vältel voodile pikali tõmmatud elukaaslast lahtise käe, rusikate ja jalaga, milles töösaabas. Naine jäi ilma hambast, murdis sarna- ja lõualuu ning roided.
Aasta hiljem veetis paar aega Pärnus külalistemajas, kuid sealgi muutus mees vägivaldseks. Denis asus elukaaslast kägistama, astus jalaga rinnale ja peksis kannatanut jalgadega. Pärast seda hakkas ta naist uuesti kägistama ja surus kannatanule padja näkku, kuni ohver jäi liikumatult lamama, teeseldes surnut.
Pärnu maakohtu poolt tuvastatud 13 erineva jõhkra peksmise eest mõisteti Denisile kahe aasta ja kuue kuu pikkune vanglakaristus, millest reaalselt tuleb istuda viis kuud. Ülejäänud karistus mõisteti tingimisi. Kohtuasi lahendati kokkuleppemenetluses.
Denisi on varasemalt korduvalt kriminaalkorras karistatud. Näiteks möödunud aastal jooksis ta Pärnus karaokebaari Cocoloco ees ringi automaatrelva AK-47 autentse koopiaga ja sihtis sellega inimesi. Neid, kes tahtsid temalt relva ära võtta, ähvardas mees ära tappa.
Ähvardamise eest mõisteti talle möödunud suvel 450eurone trahv.


description: Hooldekodudes elavatest vanuritest on dementseid vähemalt pool, kuid enamik vanadekodudest väldib agressiivseid või põgeneda üritavaid patsiente, sest neil napib töötajaid isegi tavaliste eakate hooldamiseks.

title: Põgenejaid ja märatsejaid ei taha keegi

maintext:
Enne jaanipäeva hüppas Jõhvi hooldekeskuses aknast alla 71aastane Veera, kes leiti kodunt väga armetus seisus. Vanadekodusse jõudnuna oli ta liikumisvõimetu ja keegi ei osanud arvata, et sassis psüühikaga naine üldse jalule saab. Aga ta hakkas käima ja suutis vaatamata akna ette pandud restile ennast ära tappa.
Selliseid juhtumeid on ette tulnud teisteski Eesti hooldekodudes. Pärnus põgenes üks eakaid aastaid tagasi hooldekodust ja on tänini teadmata kadunud. Lähedased arvavad, et ta uputas end merre.
Paljud pole diagnoositud
Dementse patsiendi hooldekoduga kohanemiseks kulub kolm–neli kuud.
Õiguskantsler on heitnud vanadekodudele ette, et need piiravad inimeste tahte vastaselt liikumisvabadust. Kohus pole dementsetelt eakatelt teovõimet ära võtnud ja nad pole meditsiiniasutuses, kus abivajajate seisundit osatakse hinnata.
Paljud vanadekodudes elavad dementsed ei ole diagnoositud. “See ei anna mingit soodustust, ravi ka ei ole ja lõpuks tõdetakse, et vanus on niikaugel,” selgitas Iira Igasta, kelle ämm hooldekodus on.
Omavalitsustele, haiglatele ja eraisikutele kuuluvad hooldekodud ei ole kohustatud dementseid vastu võtma. Kuigi enamik neist seda teeb, üritatakse inimest vastu võttes prognoosida, kui palju tüli ta võib tekitada, sest hiljem on probleemsest patsiendist keeruline lahti saada.
Ametlikult paistab pilt ilus. Kevadel küsis sotsiaalministeerium kõigilt 156-lt Eestis tegutsevalt hooldekodult, kas nad hooldavad inimesi, kellel on dementsus. 127 hooldekodu vastas jaatavalt, kuid 18 neist täpsustas, et teeb seda tingimuslikult. Üheksa hooldekodu hooldas kergemaid dementseid, viis lamajaid, ülejäänud soovisid, et teisi ei häiritaks.
Tegelikkuses pidi isegi 11 aastat sotsiaalministeeriumi terviseala asekantslerina töötanud Ivi Normet kahenädalase puhkuse võtma, et oma dementsele emale hooldekodu koht leida. Lõpuks õnnestus tal see Paunküla hooldekeskuses, kuhu ratastoolis naine 700 euro eest kuus vastu võeti.
Mida tülikam on patsient, seda vähem on omastel valikut. Vähestes Eesti hooldekodudes on eraldi dementsete osakonnad (näiteks Koerus, Meriväljal ja Alutagusel), Pärnumaal need puuduvad.
Kümne inimesega dementsete osakond kavatseti kolm aastat tagasi teha Tootsis, kus kunagises haiglahoones hooldekodu avati. “Kõikidel meie hoolealustel on paberites kas dementsuse kahtlus või lausa diagnoos,” selgitas hooldekodu juhataja Pille Jaasi, miks eraldi osakonnast loobuti.
Tootsi hooldekodus ei piirata inimeste liikumisvabadust. Kolme aasta jooksul on olnud kolm juhtu, kui inimene on tulnud politseiga ära viia. “Viiakse psühhiaatriasse ja sealt edasi erihooldekodusse,” täpsustas Jaasi.
Ärajooksjaid on Jaasi jutu kohaselt vähe, enamasti harjutakse uue elukohaga. Vaid üks tark ja visa naine läks kohe esimesel päeval Pärnu tagasi ja sugulased otsustasid tema vanadekodusse panemisest loobuda.
Õendushaiglates on sotsiaalministeerium kehtestanud normid, kui palju peab patsiendi kohta töötajaid olema. Eelmise aasta algusest on õendushaiglates 20 patsiendi kohta vähemalt poolteist õde ja kaks hooldajat, neist ööpäev läbi üks õde ja üks hooldaja. Ametikohtade arvestuses tähendab see 6,8 õde ja 9,1 hooldajat 20 voodikoha kohta.
Hooldekodudes niisuguseid norme ei kehti ja hooldajaid ja eriti õdesid on tööl tunduvalt vähem. Pärnumaalt leiab vanadekodusid, kus üks hooldaja peab hoolitsema 15 inimese eest ja õde tuleb ainult kutsudes või korra nädalas.
Enamasti hoolitsevad vanurite eest heasüdamlikud vanemad naised, kellest paljud pensionilisa teenivad. Riik on seadnud eesmärgi, et neil 2020. aastaks vähemalt kutsetunnistus oleks.
Hooldajate palgataset dikteerib tervishoiutöötajate kollektiivleping, mille järgi peab hooldustöötajate palk olema selle aasta algusest vähemalt 3,30 eurot tunnis. Ehkki hooldekodud pole lepinguga ühinenud, üritavad nad tervishoiusüsteemiga sama palgataset hoida, sest muidu läheksid paremad töötajad ära.
“Meil on Pärnu haigla hooldekoduga võrdsed palgad,” kinnitas Pärnu ranna rajoonis asuva hoolekoja Fööniks ja Villa Mare juhataja Krista Nõmm. Haigla õendus- ja hoolduskeskuse juhataja Margit Seppiku andmetel on neil kutsetunnistus umbes poolel hooldajaist, väljaõppinud hooldajale makstakse üle 600 ja kvalifikatsioonita töötajale 560 eurot kuus.
See pole palgatase, mis töölesoovijate järjekorra ukse taha meelitaks. Kui riik hakkaks peale kutsetunnistuse vanadekodudelt nõudma kohustuslikku töötajate ja hoolealuste suhet, kindlat protsenti tuludest koolituskuludeks, igapäevast ühe patsiendiga tegelemise miinimumi, paneksid paljud hooldekodud uksed kinni, sest omastel ja omavalitsustel ei jätkuks raha selle kinnimaksmiseks.
Tootsi hooldekodus näiteks pole ühtegi kutsetunnistusega hooldajat ja Jaasi ei kujuta ette, mis nelja aasta pärast saab. “Paber ei tee veel kellestki hooldajat,” oli ta kindel.
Kuuajane kosutus
Riik on tõmmanud selge joone sotsiaalhoolekande ja ravi vahele, kusjuures pensioniealiste dementsust ei peeta haiguseks. Ainsana rahastab haigekassa kuuajast intervallhooldust õendushaiglates, kuid see pole mõeldud eraldi dementsetele, vaid paljudest haigustest toibumiseks.
Pärnu haigla Ravi tänaval asuvas õendus-hooldusosakonnas on 83 kohta, dementsetele on neist ette nähtud 14 voodikohaga eraldi kinnine osakond. Järjekord sinna pääsemiseks on kuu–poolteist pikk.
“Perearst saadab. Inimesel ei pea olema tingimata dementsus diagnoositud. Tal võib olla kõrvalpõhjusi nagu kõrge vererõhk, haavandid, dementsus on taustaks,” selgitas Seppik.
Haigla intervallhooldus on hea variant, kui lähedastel on näiteks puhkus planeeritud või nad tunnevad, et ei saa enam hakkama. Patsient kosub veidi, teda uuritakse, omastele jagatakse kasulikke näpunäiteid.
“Turvalises keskkonnas tekib päevarežiim. Tihtipeale on nad koju minnes rohkem tasakaalus,” kinnitas Seppik.
Õendushaigla dementsete osakonnas on palatiuksed avatud, kuid osakonnast patsiendid järelevaatajata välja ei saa. “Me peame tervishoiuteenust osutama nii, et ei kahjusta patsienti. Siin ei ole ametlikult teovõimetud, patsient annab nõusoleku, et ta tahab ravile tulla,” rääkis Seppik.
Seppik soovitas hooldekodudel eri otstarbega ruume rohkem struktureerida, sest nii on lihtsam. Hooldekodudega võrreldes on haiglal muidugi hõlpsam vägivaldsetegi patsientidega toime tulla, kui keegi muutub vägivaldseks, saadetakse ta psühhiaatriaosakonda. Kinnises osakonnas puudub turvamees.
Kui kuu otsa saab, peavad omaksed dementse koju tagasi võtma või leidma talle hooldekodu koha. Enamikus Eesti hooldekodudes on järjekorrad, kohad vabanevad vaid siis, kui keegi sureb.
Omavalitsuse kohale pääsemiseks müüakse lähedasteta vanuri kinnisvara ja kasutatakse enamikku pensionist hooldekodu kulude katteks. Kui vanadekodu eest tasuvad lähedased, jääb juba pere otsustada, kuidas kulusid jaotada. Pärnumaa hooldekodude kuutasu on 450–765 eurot, hind sõltub hooldekodu asukohast, toatüübist, hoolitsusvajadusest ja paljust muust.
Hoolekojas Fööniks ja Villa Mare pansionaadis pole küll eraldi dementsete osakonda, kuid ühe- ja kahekohalistesse tubadesse paigutamisel jälgitakse, et inimesed sobiksid. Fööniks on tavaline hooldekodu, Villa Mare luksuslikuma sisustusega pansionaat, kus on raskema diagnoosiga, näiteks insuldijärgsed patsiendid.
Hooldekodu asukatest on dementsusega üle poole. “Viimasel ajal on peaaegu kõik uutest tulijatest kas algava või progresseeruva dementsusega,” tõdes Fööniksi juhataja Krista Nõmm.
Fööniks ja Villa Mare ei taha vastu võtta agressiivseid eakaid, kuid pole ka ühtegi lepingut seetõttu lõpetanud. “Panen end lähedase rolli: kuhu ta selle inimese siis paneb?” selgitas Nõmm.
Nõmm soovib, et hooldekodu kohta otsiv pere oleks temaga rääkides aus. “Pered on avaldanud, et eaka toa ust hommikul avades leiavad nad eest väljaheidetega määritud toa. Selliseid asju pole mõtet varjata, kui ta on seda kodus teinud, teeb ta seda ka siin,” kõneles Nõmm.
Dementse patsiendi hooldekoduga kohanemiseks kulub Nõmme kogemuse põhjal kolm–neli kuud. Ära tahetakse joosta siis, kui pole veel turvatunnet.
“Kui lähedane tahab patsiendi jõuluks koju viia, soovitan tal alati järele mõelda. Inimene on nädal aega ära, turvatunne katkeb ja kõik algab otsast peale,” rääkis Nõmm.
Hooldekodust minema jooksnud patsient võib olla väga veenev, valetades näiteks, et ta on bussist maha jäänud. Nõmm on Virtsus järel käinud naisel, kelle politsei Saaremaa bussi peale aitas. “Küsige, kust ta on pärit, enne kui vanainimest aitate,” soovitas hooldekodu juhataja.
Dementne vajab turvatunnet ja kindlat päevarežiimi, mis aitavad sümptomeid leevendada. Tema soove on keerulisem mõista, ent võimetekohane tegevus, lapsepõlve meenutamine ja püüded enesehoolitsust säilitada aitavad tal paremini toime tulla.
“Patsientidel on hooldekodus surmigav. Hooldajad on küll kenad inimesed, aga nad ei jõua kõike,” kirjeldas Igasta vanadekodusid kummitavat personalinappust.
“Elementaarne on meil tehtud, aga individuaalsust on vähe,” tõdes Seppik. “Norras ja mujal Põhjamaades on rohkem ressurssi, meie iga päev iga patsiendiga viis tundi tegelda ei jõua.”
Dementsete hooldus
* Eestis on 156 hooldekodu, milles on 7915 kohta. 29 hooldekodu ei taha dementseid üldse vastu võtta, üheksa on valmis hooldama ainult kergemaid dementseid ja viis lamajaid. Ülejäänud üritavad vältida agressiivseid või põgeneda üritavaid patsiente.
* Pärnumaal töötab 15 hooldekodu, milles on 627 kohta. Eraldi dementsete osakonda pole üheski Pärnumaa hooldekodus, Pärnu haigla õendus-hooldusosakonnas on 14kohaline kinnine dementsete osakond.
* Pärnumaa hooldekodude kuutasu on 450–765 eurot. Enamasti ei sõltu hind Eesti hooldekodudes abivajaja dementsusest, vaid hooldekodu asukohast, seisundist, toatüübist, hoolitsusvajadusest ja paljust muust.
* Kõikidesse Pärnumaa hooldekodudesse on järjekorrad.
Andmed: sotsiaalministeerium, Pärnu Postimees
Valikud
* Loobuda töölkäimisest ja hooldada dementset lähedast kodus, kurnates end sedavõrd, et lõpuks ei tule enam ise eluga toime.
* Maksta ainsana Pärnus dementseid vanureid hooldavale erafirmale tööpäeviti 6,50 ja nädalavahetustel 8,15 eurot tunnis või leida väiksema tasu eest mitteametlik hooldaja.
* Viia lähedane tasuta kuuks ajaks Pärnu haigla dementsete osakonda.
* Otsida hooldekodu, mis dementse vastu võtaks.
Andmed: Pärnu Postimees
Artiklid dementsusest on sündinud rahvusvahelise uuriva ajakirjanduse meistriklassis, kus osales kuus ajakirjanikku. Teiste ajakirjanike lood ilmuvad täna Eesti Päevalehes, Põhjarannikus ja venekeelsena Vecherkas ja rahvusringhäälingu kanalil ETV+.


description: Täna pärastlõunal tõi Eesti loomakaitse liidu juhatuse esimees Heiki Valner Tallinnast Pärnusse pea meetripikkuse illegaalselt Eestisse toimetatud kaimani, kes leidis omale uue kodu Pärnu minizoos.

title: Uskumatu lugu: Eksootiline illegaal leidis varjupaiga Pärnu minizoos

maintext:
Mis saab maaelutoetustest, kui valdade elanikest saavad Suur-Pärnu elanikud?
Mis saab põllumajanduse ja maaelutoetustest, kui meist saavad Pärnu linna elanikud? Selline küsimus on kostnud ühinemisläbirääkimistesse kaasatud valdades, mille esindajad kahtlevad maaeluministeeriumi suulistes lubadustes, et toetused säilivad.


description: Pärnu täiskasvanute varjupaiga klient, toona 38aastane mees, ähvardas tunamullu 9. detsembri hommikul Pärnu linnavalitsuses sotsiaalametnikku. Tänavu septembris jõudis Pärnu maakohus selle vahejuhtumi osas otsusele, mis jõustus sel kuul.

title: Kodutu linnaametnikule: Kui tänaval kohtume, saad vastu hambaid!

maintext:
Kohus mõistis ähvardajale tingimisi kuus kuud vangistust. Mees ei pea minema vangi, kui ta ei pane pooleteise aasta pikkuse katseaja jooksul toime uut kuritegu. Samal ajal peab ta täitma kohtu määratud kontrollnõudeid ja kohustusi.
Riigituludesse peab kodutu maksma sunniraha ja riigi õigusabi eest kokku 717 eurot.
Süüdistuse kohaselt ähvardas linnavalitsuse sotsiaalosakonna ja kohaliku kodutute varjupaiga klient, et annab ametnikule vastu hambaid, kui peaks temaga tänaval kohtuma. Seejärel soovitas ta pahameele ohvril ihukaitsjad muretseda.
Kuna kohus oli ähvardajat varem tervisekahjustuste tekitamise eest kriminaalkorras karistanud, tundis linnaametnik end ohustatuna. Nii tegi ta vahejuhtumist politseisse avalduse.
Lääne ringkonnaprokuratuur süüdistas kohtualust karistusseadustiku ähvardamist käsitleva paragrahvi alusel. Kohus saanuks karistada selle eest rahalise karistuse või kuni aastase vangistusega.
Varem on sama meest karistatud kriminaalkorras kolmel korral, viimati 2013. aastal kehalise väärkohtlemise eest. Talle toona liitkaristuseks määratud aasta, kuu ja 27 päeva pikkuse vangistuse asendas kohus 844 tunni üldkasuliku tööga. Tunamullu 11. detsembril ehk kaks päeva pärast linnaametniku ähvardamist pööras kohus kandmata karistuse, 11 kuud ja kaheksa päeva vangistust, täitmisele.


description: Ehk oled sinagi, armas lugeja, imestanud, kuidas mõni jõuab oma elu ajal mitut naist pidada. Ja sel eluviisil ei näi lõppu tulevat. Ardit, kes juba neljanda naisega elas, tabas uues õnnejoovastuses ootamatult kolmanda naise kättemaks. Naisele oli see lõbus, Ardile aga …

title: Naise kättemaks ajas mehe jooma

maintext:
Lähikonnas oli laialt teada, et Ardi on naistemees ja arvestav mees. Ardi oskas pangaarvet kasvatada: iga uus valitud seelikukandja tõi kaasa midagi, mis temagi kukrusse tee leidis.
Esimene, naistest kõige vaesem, kulutas mehe kõrval elades kogu oma palga söögile ja riietele, sest Ardi oli veenev. “Ehitan varsti meile väikse pesa, minu raha läheb sinna,” kinnitas ta. Kuid pesa jäi pooleli enne, kui lapsed sündida jõudsid. Naine ei kannatanud kaalutlevat külma hingega meest enam välja ja leidis uue.
Ardi ei põdenud üldse. Pooleli maja soojendas südant, sest selle sai kasuga maha müüa, kuna naine ei soovinud temalt sentigi. Teine silmarõõm tuli ühes majaga. Nüüd püüdis Ardi moosida, et naine kirjutaks maja tema nimele, muidu pole kindlustunnet remonti teha. Naine ei viitsinud vaielda ja ajas mehe välja.
Teeme hüvastijätuõhtu, ainult meie kaks. Ma ju armastasin sind, tahtsin lastki. Kui tuled, luban sulle, et annan kinnistu müügiks loa.
Kolmandal naisel, kelle otsa Ardi komistas, oli hulk vaba raha. Koos osteti suur kinnistu, naine maksis ja vihjas: “Ostan krundi, sina ehitad”. Ardi tahtiski algul ehitama hakata, siis enam ei tahtnud. Maja tuleb samasugune ühisvara kui kinnistugi. Naine teenib tema kõrvalt poole. Läks aasta, teine ja kolmas … Naine, nimeks Luule, soovis last. Ardi oli talle talutav abikaasa, nojah, arvestav küll, aga elati hästi. Tühja sest ehitusest: Luulel korteris ruumi küll. Ardi poetas mesikeeli, et järgmisel kevadel hakkab ta kindlasti ehitama ja siis on lapsesaamine kohe päevakorral.
Mehe silmapiirile ilmus noor beib, mitu head aastat vähem ilmas elanud kui eelmised naised, pealegi roolis ta luksusautot. Vastse silmarõõmu puhul oli mees justkui ära vahetatud: nii noor ja ilus! “Sellega peaks kokku jääma, ta ju minust noorem,” öelnud ta külameestele. Naine paistis olema niisama asine kui Ardigi.
Muidugi tuli Ardil nüüd Luulest lahutada. Kui varem kamandas naisi Ardi, siis nüüd kamandati teda. Üsna kena tundus “nii kena kiisu tuhvli all olla”, nagu ta külameestele vihjas. Esimene nõue “kiisult” kõlas: eelmises abielus soetatud kinnistu tuleb müüa. Selgus aga, et kinnistu on Ardi ja Luule ühisvara, mille müümiseks peab Luule luba olema. Luule irvitas: “Minult ta luba ei saa! Vändagangster selline!” Tal küpses plaan, mille sünnitas kibestumine ja soov mehele kätte maksta.
Ühel õhtul ootas ta Ardit tee ääres, mida mööda teadis meest tulevat. “Mul on ainult üks palve,” teeskles naine ületamatut kurbust ja muutis hääle nutuseks. “Teeme hüvastijätuõhtu, ainult meie kaks. Ma ju armastasin sind, tahtsin lastki. Kui tuled, luban sulle, et annan kinnistu müügiks loa.” Ardi ei kahelnudki Luule siiruses.
Pudel šampanjat enne praadi, konjak kohvi juurde. Luule muudkui korrutas, kui kahju tal on Ardit ära lasta. Nuuskas nina ja pühkis silmi, kus pisaraid polnud. Purjakil mees leebus: “Eks meil olnud koos täitsa tore!” Ardi polnud tegelikult napsumees ja väsis. Luule viis ta oma voodile pikali, läks koridori ja helistas Ardi noorele kaasale: tulgu kohe ja vaadaku, et vana arm ei roosteta. Ta jättis ukse lahti, võttis riided seljast ja puges Ardi juurde. See mõmises pisut, võttis aga Luule plaani täielikuks õnnestumiseks kaissu. Niimoodi beib nad leidiski. Luule uks polnud eluski nii valju pauguga kinni läinud kui seekord. Hommikul ei mäletanud Ardi midagi.
Samal õhtul oli Ardi Luule pool tagasi. “Ta ajas mu välja, jättis mu maha,” hädaldas mees. Luule sisimus naeris. “Kas ma võin sinu juurde tagasi tulla?” Küsimus pani naise silmi kissitama. “Mitte mingil juhul,” teatas ta ja avas ukse. “Mine ja tunne, mida tähendab mahajäetud olla. See on minu kättemaks sulle. Uks on lahti!”
Ardi oli nii segaduses, et tuikus kainena. Korraga polnud tal kodu ega naist. Ta seadis sammud baari, kus mehed ikka unustamas käisid.


description: Täna on tugeva tuule tõttu tühistatud reisiparvlaev Kihnu Virve hommikused väljumised Kihnust ja Munalaiust.

title: Tugev tuul häirib laevaühendust Kihnuga


description: Praeguse seisuga jääks Pärnumaale pärast ühinemislainet viis suurt valda ja meretagune iseseisev Kihnu. Kas nii läheb, pole veel kindel, sest Sauga lõi viimasel hetkel kaardid segi, kui lahkus Suur-Pärnu paadist ja hakkas oma suurvalda looma.

title: Pärnumaa ühinejad alustasid lõpuspurti

maintext:
Sauga ettepaneku võtsid vastu vaid Tori ja Sindi. Nüüd peetakse kiirkorras läbirääkimisi. Aega pusletükke ümber tõsta on napilt, sest 1. jaanuariks peavad maavanema laual olema volikogude ühinemisotsuste taotlused.
Kuna Suur-Pärnu laua taga olnud Sauga vallavolikogu otsustas enamushäältega need kõnelused lõpetada, on tekkinud kummaline seis, kus Suur-Pärnuga liitumist toetanud Sauga vallavanem ja volikogu esimees on sunnitud kannapöörde tegema ning räägivad läbi hoopis Sindi ja Toriga.
Sauga volikogu liige Harri Aas, kes hääletas linnaga läbirääkimiste lõpetamise poolt, põhjendas, et vallajuhid ei selgitanud volikogule kõneluste kulgu. “Tundsime end petetuna,” sõnas Aas. “Meile räägiti, et ega nad linnaga liitu, vaid lihtsalt kuulavad Suur-Pärnu koosolekutel, mida räägitakse. Vallajuhid tegutsesid meie selja taga.”
Ühinemise peapõhjus näib olevat kokku saada 5000 elanikuga omavalitsus, läbirääkimiste edenedes leiab põhjusi ehk veel. Kandela Õun
Sauga volikogu esimees Kandela Õun kinnitas, et toetab endiselt pigem Suur-Pärnuga liitumist. “Meil kolmel vallal on haldusreformi mõistes liiga vähe elanikke ja volikogude liikmed ei ole pidanud Suur-Pärnuga läbirääkimisi küllalt tulemuslikuks,” nentis ta. Lisades, et Sauga arengut silmas pidades pole see kolmik parim valik. “Ühinemise peapõhjus näib olevat kokku saada 5000 elanikuga omavalitsus, läbirääkimiste edenedes leiab põhjusi ehk veel.”
Õun tunnistas, et Sauga rahva seast kostab nurinat praeguste läbirääkimiste üle.
Kui kolmik siiski suudab kibekiiresti kokkuleppele jõuda, tekib 9500 elanikuga 452 ruutkilomeetri suurune omavalitsus, mille keskus, nimi ja ühinemislepingu eelnõu sisu selgub lähipäevil.
Sindi linnapea Marko Šorin tõdes, et kõnelused algasid paar päeva tagasi, kuid seaduses etteantud kuupäevi silmas pidades peaksid pooled üksmeelele jõudma järgmiseks reedeks. Valla keskust näeks tema Sindis.
Pärnu lahustükk
Kui Sauga, Sindi ja Tori ühinevad, jääks üksi suure Pärnu osaks sooviv Are vald, sest tal puudub Suur-Pärnuks ühinevate valdadega piir. “Geograafia paneb asja paika ja Are vald Pärnu linna lahustükina jääda ei saa, kuid aega hobuseid vahetada meil sisuliselt ei ole,” nentis Pärnumaa omavalitsuste liidu (POL) juhatuse ja Are vallavolikogu esimees Lauri Luur. “Lõigates nüüd sidemed läbi Pärnu linna suunalt, võime Are viia olukorda, kus aastavahetuseks pole ühtegi lepingut. Ühes sellega kaob liitumistoetus ja Suigu lasteaia renoveerimiseks taotletav toetus.”
Luur märkis, et Are vald on küsinud haldusreformi Lääne-Eesti piirkondlikult komisjonilt arvamust enda ühinemise kohta Pärnuga. Üks variantidest on sundliita Are naabervallaga või osa Sauga vallast ühineb Pärnu linnaga ja nii tekib Arega geograafiline loogiline tervik.
Suur-Pärnuga ühineva Audru vallavolikogu esimees Jaanus Põldma nentis, et Sauga eemaldumine ei ole hea. “Meie arvamus on, et mida suurem osa Pärnumaast ühineb, seda kasulikum Audrule ja kogu maakonnale,” avaldas ta. “Eriti kena pole, kui välja astutakse lõpu eel. Nad oleks võinud vähemalt oma rahva käest küsida, mida inimesed tahavad.”
Põldma kinnitas, et kui Sauga, Sindi ja Tori ühinemisläbirääkimised nurjuvad, oodatakse neid Suur-Pärnu sekka tagasi. Lisades, et Audru on kindlalt Suur-Pärnu paadis ja valmistub rahvaküsitlusteks. “Volikogus oleme teemat väga põhjalikult arutanud ja kaasanud liikmeid kõigis teemades. Usun, et suurem osa meie volikogust on liitumise poolt,” väitis ta.
Läänepoolne nelik
Lääneranna nime all koonduvad Varbla ja Koonga ning Läänemaa Lihula ja Hanila vald on läbi rääkinud juba kaks aastat ja jõudnud järku, kus osalejad on kindlad uue valla tekkes. Valla keskuseks saab Lihula.
“Meie kõnelused on heas seisus ja tahe ühine vald teha suur,” ütles Lihula vallavanem Varje Ojala-Toos.
Vallavanema sõnutsi on Lihula kahe aasta vältel läbi kaalunud kõik alternatiivid ja pidanud läbirääkimisi iga naabriga.
Kaalutud on Suur-Läänemaa versiooni, eraldi on räägitud Läänemaa lõunavaldadega. Koos Koongaga kõneldi Vigala vallaga, kaaluti veel mitut varianti, kuid lõpuks jäädi praeguse neliku juurde. “Nüüd võime öelda, et see neljane variant on parim,” lausus Ojala-Toos.
Otsus, et uus suur vald tuleb Pärnumaa koosseisu, ei sündinud kergesti, aga otsustada aitas Pärnumaa abi kohalike probleemidele lahenduste leidmisel. “Rääkinud Pärnu maavanemaga, tunnetame Pärnu toetust oma arengule ja sealt pakutakse konkreetseid lahendusi,” põhjendas Lihula vallavanem.
Põhjas ja lõunas
Põhjas on Vändra alev ja vald ning Tootsi ja Halinga vald vahepealsed arusaamatused klaarinud ja moodustub üle 8600 elanikuga 1012ruutkilomeetrine Põhja-Pärnumaa valla keskusega Vändra alevis.
“Nelja omavalitsuse ühinemiskomisjoni koosolek läinud teisipäeval möödus üksmeeles,” kinnitas Vändra vallavolikogu esimees Tarmo Lehiste ja ütles, et 7. novembriks on kõigis neljas omavalitsuses toimunud volikogude koosolekud, mille päevakorras on suunata ühinemisleping avalikustamisele.
Lõunas hakkab Saarde, Surju, Häädemeeste ja Tahkuranna vallast moodustuma ligemale 10 000 elanikuga 1558ruutkilomeetrine Luitenõmme vald, mille keskus asuks Uulus.
Saardelaste rahustuseks koondub Kilingi-Nõmme liituva neliku ühisveevärgi- ja -kanalisatsiooni-, heakorra- ja muude samalaadsete teenuste osutamise ühisettevõte, mille kontor on praeguses vallamajas.
Siiski on õhus tunda elektrit ja nagu Kilingi-Nõmme rahvakoosolekul oli kolmapäeva õhtul kokku tulnud Tali rahvas seda meelt, et vallakeskuse Uulu viimine pole põhjendatud.
Kilingi-Nõmme on Saarde vallasisene linn, mida maakonna planeeringus käsitletakse tugitoimepiirkonna keskusena koos selle juurde kuuluvate teenustega. Seepärast möönis Saarde vallavolikogu esimees Väino Lill, et keskuse asukoha tähtsuse vähendamine läheb vastuollu maakonnaplaneeringuga. “Ootame novembris rahvaküsitluse tulemused ära ja selle alusel saab volikogu teha otsuse,” mainis ta.
Margit Suhhostavets / PP


description: Vahel piisab ainult värvikihist, et anda enda mööblile tunduvalt hinnalisem välimus.

title: Vaata, millist värvi mööbel jätab kõige hinnalisema mulje

maintext:
Sisekujundajate sõnul mõjub nimelt musta värvi mööbel kõige stiilsemalt ja väärtuslikumalt, vahendab popsugar.com.
Seega, kui sul on plaanis oma vana mööbel üle värvida, siis kaalu, kas tume mööbel võiks sinu koju sobida.
Kõige lihtsam on anda mööblile uus värvikiht näiteks kriidivärvi või spreivärviga. Kriidivärvi kasutamine on mugav sellepärast, sest mööblipinda ei ole vaja enne värvimist karestada ega kruntida.
Ka spreivärvil on mitmeid eeliseid. Seda saab väga lihtsalt ja kiiresti peale kanda ja see kuivab kiiresti.


description: Halloween ei ole eestlaste seas nii populaarne tähtpäev kui näiteks Põhja-Ameerikas, kuid järjest enam korraldatakse meilgi erinevaid halloween'i-pidusid.

title: Halloween on ukse taga: lihtsad ideed koduse õuduspeo korraldamiseks

maintext:
Kellel on plaanis sõpradega või lihtsalt pereringis väike õuduspidu korraldada, saavad siit ehk mõned ideed.
Kes kõrvitsaid õõnestada ei viitsi, võib lõbusa välimusega «minikõrvitsad» meisterdada näiteks mandariinidest, joonistades neile markeriga näod. Väikesed kummitused saab valmistada aga pooleks lõigatud banaanidest. Näo saab neile anda näiteks sulatatud šokolaadiga.
Foto: Eva-Lotta Kivi
Kuna poodides leidub Halloween'i ajal hulgaliselt temaatilisi muffiniümbriseid, siis võib suure koogi asemel hoopis kreemivõõbaga muffineid või pisikesi koogikesi küpsetada.
Šokolaadi tassikoogid vahukommikreemiga
480 ml jahu
poolteist tl küpsetuspulbrit
1 tl soola
250 ml kuuma vett
150 ml kakaod
180 ml võid
350 ml suhkrut
kaks muna
soovi korral veidi vanilliekstrakti või vanillisuhkrut
Eelsoojenda ahi 180 kraadini. Sega kakao ja kuum vesi. Teises kausis mikserda omavahel või ja suhkur. Kui need on segunenud, lisa ükshaaval munad ning soovi korral vanilliekstrakt või vanillisuhkur. Lisa segule veel jahu, küpsetuspulber ja sool ning seejärel kakaosegu, samal ajal aeglaselt mikserdades. Kui tainas on ühtlane, pane see muffinivormidesse (täites umbes 2/3 paberist). Pista koogikesed ahju umbes 20 minutiks küpsema. Kui koogid on valmis, lase neil täielikult jahtuda ning seejärel kata need meelepärase kreemiga.
Vahukommikreem
neli munavalget
240 ml suhkrut
veidike valget veiniäädikat
soovi korral vanilliekstrakti
soovi korral toiduvärvi
Pane munavalged, suhkur ja törts valgeveiniäädikat kuumakindlasse anumasse ning aseta podiseva veevanni kohale. Vispelda kuni suhkur on segunenud ning segu on soe (umbes 3-4 min). Seejärel eemalda kauss veevannilt ning mikserda see läbi (alusta mikserdamist kõige aeglasemal kiirusel ja ajapikku lisa kiirust). Mikserda kuni kreem on tugev ja läikiv. Soovi korral lisa kreemile veel vanillisuhkrut ning värvi saamiseks veidike toiduvärvi.


description: Hoolimata püüdlustest olukorrale lahendust leida on tippkokk Jamie Oliver endiselt raskustes oma Londonis asuva kodu müügiga, kuigi esialgu uskus ta, et saab majast lahti ühegi probleemita.

title: Tippkokk Jamie Oliver on raskustes oma liiga erilise kodu müümisega

maintext:
Paraku on aja jooksul selgunud, et kahest majast kokku ehitatud kümne magamistoaga luksuslik elamine Primrose Hillis polegi nii suur maiuspala nagu Jamie esialgu oletas, vahendab Daily Mail.
Juba mõnda aega tagasi läksid liikvele jutud, et kuigi tippkoka pere investeeris kahe maja kokkuehitamisesse tohutult, kavatseb mees sinna veel ühe investeeringu teha ja majast kolm eraldiseisvat elupinda ehitada lootuses, et see samm ostjaid ligi meelitab.
Siiani pole ümberehitustööd veel alanud ja nüüd proovib Jamie õnne pisut madalama hinnaga: esialgse 12 miljoni naela asemel soovib ta maja eest nüüd saada 10 miljonit.
Kuigi kinnisvarakuulutus väidab, et tegu on kauni pereelamuga, tunnistavad Briti kinnisvaraeksperdid, et keskmisele, olgugi, et jõukale Briti perele, kes võiks endale piirkonnas kodu lubada, on Jamie leiutis lihtsalt absurdselt suur: pole palju perekondi, kel oleks midagi peale hakata kümne magamistoa, kuue vannitoa, nelja elutoa ja kahe köögiga.
Samas ei soosi müüki ka Londoni langenud kinnisvarahinnad.


description: Kui tahad kodu ostma hakata, peaksid arvestama sellega, et sõltuvalt turu aktiivsusest on mingil ajaperioodil võimalik kinnisvara hinda rohkem alla kaubelda.

title: Vaata järele, millal on kodu ostes lootust hinnast kõige rohkem alla kaubelda

maintext:
Kui oled hea tingija ja tahad kodu soetamisel oma oskusi kasutada, tuleb kindlasti kasuks teadmine, millal on mõtet kaubelda ja millal mitte nii väga.
«Kõige vähem tehakse tehinguid aasta alguses, jaanuaris-veebruaris. Selle info põhjal võiks ju arvata, et siis on ostjal võimalik kõige enam hinnas tingida. Kui ikka müüjal on surve müüa, on ta valmis ka oma hinnas kõige enam alla tulema. Ehk aasta esimesel kahel kuul võib ostmisel olla eeliseid,» ütleb kinnisvaraportaali KV.EE juht Tarvo Teslond Maa-ameti 2012-2016. aasta vastavasisulist statistikat kommenteerides.
Üsna vaikne aeg on aga ka suve teine pool.
Maa-ameti statistika põhjal elavneb turg taas kevade poole: aprillist maini tehakse tehinguid üsna palju ja tõenäoliselt pole sel perioodil väga suurt lootust hinnas tingida.


description: Kui tahad säästa eelkõige suurel hulgal raha, aga ka loodust, peaksid need viisteist toiduainet sinust igal juhul poodi jääma.

title: 15 asja, mida toidupoest mingil juhul osta ei tohiks

maintext:
Mõistagi on mugav osta kõik toiduained poest võimalikult ettevalmistatud kujul, aga kas oled kunagi vaevunud mõtlema, kui palju rohkem sedasi raha kulub ja kui palju rohkem sinu valikud loodust saastavad? Mida vähem poolfabrikaate ja mida vähem pakendeid, seda parem.
1. Viilutatud köögi- ja puuviljad
Tõsiselt: see pole ju raske töö neid ise lõikuda, aga üpriski naeruväärne tundub osta poest poole kallimalt juba kooritud vaakumpakendis kartul või ette valmis viilutatud kooritud apelsin. Kõik köögi- ja juurviljad, mis vähegi võimalik, hangi parem hoopis pakendivabalt kohalikult turut või talunikult. Säästad raha ja loodust.
2. Pagaritooted
Vähe sellest, et nende hind tuleb palju kallim kui kodus valmistatud saiakestel, need sisaldavad nii suurel hulgal igasugust jama ja külmutatakse enne lõplikku valmistamist, et see teeb tervisele korraliku karuteene.
3. Kanatükid
Selle asemel, et osta eraldi fileed, kintsuliha ja nii edasi, osta üks terve kana: saad sama raha eest 2-3 korda rohkem liha ja väldid tohutut hulka erinevaid pakendeid.
4. Eelmaitsestatud lihad
Nende hind on palju kõrgem kui maitsestamata lihal, samuti ei kasutata enamasti nende valmistamiseks just liiga tervisesõbralikke maitseaineid, seega on igal juhul kasulikum osta maitsestamata liha ja sellele endale meelepärane maitse anda.
5. Hooajavälised köögi- ja puuviljad
See, et näiteks maasikad on saadaval ka detsembris, ei tähenda, et sa neid ostma peaksid. Hooajavälisel ajal Hispaaniast siia jõudvad marjad on kohutavalt keemiaga töödeldud ja nende kilohind on absurdne.
Selle asemel osta või kasvata suvel kodumaist marja ja sügavkülmuta neid - see on igal juhul parem valik kui töödeldud kallis talvine alternatiiv.
6. Külmutatud friikartulid
Kui valmistad friikartulid ise, saad kotitäie külmutatud kartulite hinna eest kolmekordse koguse toitu, pealegi on need suure tõenäosusega tervislikumad: eeldusel, et teed neid ahjus.
7. Puhastusvahendid
Selle asemel, et iga liigutuse jaoks poest erinev pudelitäis keemiat osta, mine parem üle soodale ja äädikale, mis teevad majapidamises imet. See on kordades odavam, tähendab kordades vähem pakendeid (eriti, kui ostad soodat pappkarbis) ja ei riku sinu ja su pere tervist.
8. Köögiriistad
Kogu toiduvalmistamiseks vajalik kraam on reeglina supermarketites saadaval, paraku on nende hinna-kvaliteedi suhe päris korralikult paigast. Kui tahad kvaliteetseid vahendeid, pöördu mõnda spetsiaalselt toiduvalmistamistarbeid müüvasse poodi.
Allikas: Country Living


description: Sa ei tea, mida homme õhtul süüa teha? Aeg on teha seda vürtsikat kõrvitsasuppi.

title: Õhtusöögiidee külmaks sügisõhtuks: imemaitsev kõrvitsasupp

maintext:
Kellel on kodus enda kasvatatud kõrvitsaid, on õnnega eriti koos. Kellel mitte, saavad kõrvitsajahile minna poodi – korraga ei pea ostma isegi tervet kõrvitsat.
Kõrvitsasupp karri ja kahe erineva juustuga
Kes karrit ja vürtsikust ei armasta, ei pea supitegu ära jätma. Kui jätta karri välja, saab mõnusa mahedamaitselise supi.
üks kilogramm tükeldatud kõrvitsat
üks liiter puljongit
kolm küüslauguküünt
üks sibul
kaks teelusikatäit kollast karripulbrit
200 grammi sulatatud juustu (sulatatud juustu võib asendada ka kookospiima või näiteks vahukoorega)
200 grammi Eesti riivjuustu
pisikene tükk võid sibula ja küüslaugu praadimiseks
maitsestamiseks soola ja pipart
muskaatpähklit
serveerimiseks saiakuubikuid, röstitud kõrvitsasaseemneid või maitserohelist
Puhasta kõrvits ja lõika tükkideks. Prae poti põhjas küüslauk ja sibul, lisa karripulber ja prae veidi veel (kasuta praadimiseks võid). Lisa puljong ja pane kõrvitsatükid sinna sisse. Keeda, kuni kõrvits on pehme.
Samal ajal, kui kõrvits keeb, aseta kõrvitsaseemned ahjuplaadile, piserdada neile veidike oliiviõli ja maitsestada soolaga. Seemneid tuleks küpsetada 200 kraadises ahjus umbes pool tundi. Kui soovid suppi serveerida saiakuubikutega, siis lõika sai kuubikuteks, piserda neile veidi õli, maitsesta soolaga ja küpseta ahjus umbes 10 minutit.
Kui kõrvitsatükid on pehmeks keenud, püreesta need saumikseriga. Lisa segule riiv- ja sulatatud juust ja püreesta uuesti. Riivi supi sisse veidi muskaatpähklit ja vajadusel maitsesta veel soola-pipraga.
Serveeri suppi röstitud kõrvitsaseemnete, saiakuubikute või maitserohelisega.


description: Ilmselt väga paljud, kes on ette võtnud oma kodu uuendamise, otsivad selleks võimalikult soodsaid võimalusi. Toome teieni kolm lihtsat võimalust, kuidas remonti tehes oma raha säästa.

title: 3 kasulikku nippi: kuidas remonti tehes raha kokku hoida

maintext:
1. Anna vanale uus ja värske välimus
Selle asemel, et osta uhiuus diivan või söögilaud, mõtle parem, kuidas neile uus elu anda. Võõpa vana laud värske värviga üle või pane diivanile näiteks uus kate.
2. Tee võimalikult palju asju ise
Kui sul ei ole kogemust eletri-või torutöödega, siis jäta need parem spetsialistide hoolde. Seinte värvimise või parketi paigaldamisega saavad aga isegi algajad edukalt hakkama.
3. Uuri, kas su tuttavatel ei ole midagi üle
Sul on vaja uusi toole? Küsi, ega su sõpradel-tuttavadel neid kodus üle ei ole. Väga paljudel seisab pööningul või garaažis üleliigseid mööblitükke, mida nad on nõus tasuta või pisikese raha eest loovutama. Taaskasutus on moes!


description: Oksjoni kaudu korteri ostmine ei ole ilmselt kõige tavapärasem, kuid see-eest võib sealt endale hea õnne korral väga soodsalt elupaiga leida.

title: Kodu võileivahinnaga: vaata, millised korterid endale osta.ee-s omanikku otsivad

maintext:
Hetkel on osta.ee oksjonikeskkonnas müügil üheksa korterit. Kõige odavama hinnaga on praegusel momendil ühetoaline korter Kohtla-Järvel – 5 000 eurot. Kõige kallima hinnaga on kolmetoaline korter Tartus, Annelinnas – 46 000 eurot.
1. Ühetoaline korter Tartus, mille hetkehinnaks on 15 100 eurot
Korter kuulub Tartu linna omandisse ja asub Ujula tänaval. Korterelamul on vahetatud katusekate, paigaldatud uued vihmaveesüsteemid, maja taga on renoveeritud ja parandatud ka vundament. Korter asub elamu esimesel korrusel ja kõik aknad on hoovi poole. Korteris on esik, wc, dušinurgaga köök ja tuba.
Korterelamus on saadaval ka kaks kahetoalist korterit. Ühe hetkehinnaks on 25 000 eurot ja teise 20 000 eurot.
Elamu Ujula tänaval. Foto: osta.ee
Korter, mille hetkehinnaks on 15 100 eurot. Foto: osta.ee
2. Ühetoaline korter Tartus, mille hetkehinnaks on 28 000 eurot
Ka see korter kuulub Tartu linna omandisse. Kroonuaia tänaval asuv ühetoaline korter asub vanalinna muinsuskaitsealal. Korter on väga kehvas seisukorras. Koosneb see kahest ruumist – köögist ja toast. Tualett asub koridoris.
Korteris on saadaval ka üks kahetoaline korter, mille hetkehinnaks on 23 000 eurot. Korteris on esik, kaks läbikäidavat tuba, läbikäidav köök ning sahver. Tualettruum on trepikojas ühiskasutuses.
Elamu Kroonuaia tänaval. Foto: osta.ee
Foto: osta.ee
3. Ühetoaline korter Tartus, mille hetkehinnaks on 25 000 eurot
Korter kuulub Tartu linna omandisse ja asub Saekoja tänaval. Korteris on esik, wc/duširuum, köök, tuba ja abiruum. Köök ja tuba on läbikäidavad. Kütteallikana on kasutusel toas ahi ning köögis kamin.
Elamu Saekoja tänaval. Foto: osta.ee
Foto: osta.ee
4. Ühetoaline korter Kohtla-Järvel, mille hetkehinnaks on 5 000 eurot
Võrreldes eelmiste korteritega on see Ida-Virumaal asuv korter väga heas seisukorras.
Foto: osta.ee
5. Kolmetoaline korter Tartus, mille hetkehinnaks on 46 000 eurot
Korter asub elamu viiendal korrusel ja seal on esik, kolm tuba, köök, vannituba ja wc. Elutuba on läbikäidav.
Kortermaja Annelinnas. Foto: osta.ee


description: Homme algab Tartu Näituste messikeskuses mess Ehitus ja Sisustus, mis on osalevate ettevõtete arvu poolest viimase seitsme aasta suurim, tuues külastajate ette nii ehitus- kui sisustusvaldkonna väljapanekud.

title: Messil Ehitus ja Sisustus näeb kodumaist disaini ja uusi sisustustrende

maintext:
Messi projektijuht Anders Urbel rääkis, et tänavu võtab messist osa üle 130 ettevõtte ja organisatsiooni Eestist ja ka piiri tagant. «Mess pakub kolme päeva jooksul võimalust end kurssi viia ehitusvaldkonna uudistega ja sisustustrendidega ning oma ala spetsialistidega konsulteerida. Loomulikult ei puudu ka head messipakkumised. Seega tasub kindlasti kohale tulla, kui on plaanis kodu renoveerimine või jääb vajaka sisustusideedest,» ütles ta ning lisas, et traditsiooniliselt pakub mess ka seminariprogrammi, kus sel korral räägitakse lähemalt kaasaegsetest küttesüsteemidest ning innovatiivsetest fassaadilahendustest.
Tänavu on ekspositsioonidega sisustatud kõik kolm messipaviljoni. Üldehitusteemadest on esindatud kõik hoone ehitamiseks vajalik alates ehituskividest kuni katusematerjalide ja küttesüsteemideni välja. Tulenedes aasta-ajast annavad korraldaja sõnul messil tooni küttesüsteemid, näiteks on esindatud ahjud ja pliidid, kuid ka katlad ja taastuvenergial baseeruvad lahendused. Messi välialal asuvates ekspositsioonides süüdatakse küttekolletes ka elav tuli, rääkis Urbel.
«Kuivõrd mitmed ehitusteemad on tavakülastaja jaoks üsna spetsiifilised, oleme sel korral veelgi rohkem pannud rõhku kodusisustusele,» kirjeldas Urbel. Nii saab messil tutvuda köögitrendidega, uudistada kaasaegseid aknakattelahendusi ning omal nahal proovida, kui oluline on hea ööune nimel omada kvaliteetset voodit. Samuti on messil varasemast rohkem esindatud saunatemaatika – väljapanekus on Eestis valmistatud saunamajakesed, kümblustünnid ning majja või korterisse paigaldatavad infrapunasaunad.
Messil saab tähelepanu ka kodumaine disain. «Noored Eesti disainerid sisustavad «Homse Põhjamaa kodu» nimelise ala, kus on esindatud kõik eluruumid – köök, elutuba, magamistuba, lastetuba, vannituba, esik ja terrass. Näha saab naturaalsetest materjalidest loodud mööblit, tekstiile, valgusteid ja sisustuselemente,» sõnas korraldaja.
Mess Ehitus ja Sisustus on pika ajalooga sündmus, avades uksed 22. korda. Mess toimub neljapäevast laupäevani.


description: Koidest puretud ja üsna nutuses seisus kapp, mis teadaolevalt on  pärit Kolga mõisast Harjumaal, sai osava meistri käes uue uhke välimuse.

title: Fotod: haruldane räsitud mõisakapp sai kodumaise meistri käe all uhke välimuse

maintext:
Igapäevaselt mööbli restaureerimisega tegelev Ahti Toplaan räägib, et peamiseks väljakutseks selle kapi restaureerimisel kujuneski laialdane koikahjustus. Üle tuli spoonida küljed, vahetada vasakpoolne uksepiit, teha uued alumised uksed ja uksetahvlid. «Restauraatoril ongi kõige raskem otsustada, kui palju välja vahetada, sest uueks pole mõtet asja teha, teisalt peab asi kasutamisele vastu pidama,» ütleb Toplaan. Kapi põhikonstruktsioon oli õnneks tugev ja hästi säilinud.
/ Ahti Toplaan
Meistri sõnul on selliseid kappe Eestis väga vähe. «Tegu on (ilmselt originaalse) ebasümmeetrilise rokokooga. Ka kapi lagi oli täiesti poolviltu ja kaunistused on ebasümmeetrilised. Võimalik, et kapp asus kunagi mingi kaldpinna all, ühe küljega vastu seina. Renoveerimise käigus ilmus konstruktsiooni seest välja kahvel. Kokkuvõttes raske, aga huvitav juhtum oli,» räägib ta.
Kas sul on samuti kordatehtud mööblit, mida teistele näidata tahaksid? Saada fotod ja lühike kirjeldus aadressil anna-liisa.mets@postimees.ee. Soovi korral võid jääda anonüümseks.


description: Oled kunagi eriti aktiivset inimest vaadates mõelnud, kuidas ta küll seda suudab? Tõenäoliselt peitub vastus selles, kuidas ta elab oma kodust elu.

title: Energiliste inimeste lõppematu jaksu saladus peitub nende kodus

maintext:
Nimelt on energiliste inimeste suutlikkuse taga tihti korralik enesedistsipliin ja organiseeritus kodus. ApartmentTherapy on kogunud kokku viis aktiivse inimese eriti olulist detaili igas päevas.
Neil on hommikurituaal
Jaa, kui sa pole hommikuinimene, on sellega kindlasti raske harjuda, aga püüa siiski! See aitab päeva organiseerida. Rituaal ei pea olema midagi keerukat: see võib olla igahommikune smuuti, jalutuskäik, päeval tegemist vajavate ülesannete nimekirja koostamine või muu taoline. Aga vabalt ka täispikk trenn. Igal hommikul sama asja tegemine paneb paika mõnusa rutiini.
Nad teevad trenni
Jutt sellest, kuidas trenn parandab enesetunnet ja annab energiat, ei olegi väljamõeldis. See tõesti on nii. Trenn vähendab stressi, vabastab kehas õnnehormoone ja aitab pea selgena hoida.
Nad magavad hästi
Liiga lühikese ja ebakvaliteetse ööunega inimene ei saa olla energiline. Seepärast on oluline järjepidevalt hästi magada - ära peta end lootusega, et magad nädalavahetusel järele, see pole lihtsalt võimalik. Hästi tuleb magada kogu aeg. Mine igal õhtul voodisse ühel kellaajal ja maga vähemalt seitse tundi.
Nad väldivad segadust
Puhas ja korras kodu on vaimse ja füüsilise heaolu tagamiseks uskumatult oluline. Seepärast tasuks sisse viia koristamisrutiin, mis eeldab iga päev natuke koristamist selle asemel, et lasta sodil nädal otsa kuhjuda ja siis ühel päeval lõputult kraamida.
Nad lõõgastuvad
Energilised inimesed ei tööta hetkest, mil silmad avavad, hetkeni, mil silmad sulgevad. Nad oskavad täiesti teadlikult end kõigist kohustustest välja lülitada ja puhata. Veeta aega pere ja sõpradega, mängida nendega ja käia väljas. Võta eeskuju!


description: Kirjutan veidi pikemalt maja soojustamisest. Jagan veidi nippe, mis meid aitasid - ehk on kellelegi veel abiks.

title: "Minu kodu" blogi: Maja soojustamine

maintext:
Soojustuseks on meie majal projektis määratud 25cm kivivilla välisseintesse ja 40cm pööningu põrandale, vahelagedesse 20cm (täpselt laakide vahe) - viimases on ta küll rohkem müra summutamiseks. Välisseinte vill on planeeritud selliselt, et 20cm seinakarkassi vahele läheb 2 kihti kivivilla ülekattega ja kolmas kiht, mis on 5cm paks, läheb risti peale. Nii peaks maja ilusti soojapidav saama.
Esimesel korrusel läks villapanek üsna kiiresti - põhimõtteliselt sai ühe päevaga ühe toa tehtud - suurim ajakulu oli aknaümbruste tegemine. Muud seinad olid imelihtsad - karkassi ehitades olime juba arvestanud, et villa ei peaks lõikama ja enamus vahed olid täpselt 1cm kitsamad kui vill.
Väga heaks abiks olid Youtube-s olevad õpetusvideod, kuidas villa paigaldada. Olen seda kunagi teinud küll, aga see oli oma 8aastat tagasi ja enam väga ei mäletanud neid nippe. Mina sain lõpuks (Rockwool) kivivilla paigaldades selliselt kõige parema tulemuse, et külgedelt arvestasin 1cm varu ja ülevalt 2-3cm. Enne villa paigaldamist lasin villal lahtiselt seista, sest siis alles võttis vill õiged mõõdud - pakis on nad ju nii kokku surutud, et alguses on nad oluliselt kitsamad kui lubatud mõõt. Kohevus on aga ülioluline. Kui kuskil kasvõi 1mm vahe jäi karkassiga, kraapisin villa alla ja lõikasin uue tüki.
Villanuga, mis meil endil olemas oli, oli nii kohutavalt nüri, et päris mitu villalehte läks raisku puhtalt selle pärast, et nüri noaga ei saa nii sirgelt lõigata kui vaja. Ühel hetkel sai mul kõrini ja otsustasin uue noa osta. Uue noaga käis lõikamine nagu sulavõist noa läbi libistamine. Oluline vahe oli!
Eelmist villapanekut mäletasin ma kui äärmiselt ebameeldivat tööd, mis kogu keha ja näo sügelema ja kipitama ajas. See pudi tuli kõik riiete kiudude vahelt läbi ja jube ebamugav oli. Seekord otsustasin, et aitab sellest sügamisest ja ostsin korralikud kombekad - maksid ligi 10euri/tk aga nii võis seal sees isegi lühikeste pükstega olla ja villa panna. Nende kombinesoonidega sai nalja ka. Käisin ehituspoes neid juurde ostmas ja seisin nõutult tühja riiuli ääres. Samal hetkel möödus minust kaupluse töötaja, kes parasjagu kaupa välja ladus ja ilmselt minu mõtteid aimates, ütles, et "Jah, need on meil jube populaarne kaup. Noored käivad neid kümnekaupa ostmas. Teate, üks küsis mu käest, et kas see paistab läbi ka. Nemad tahtsid sinna vist paljalt sisse ronida." Nojah, sügis tulemas ja igasugu rebaste ristimised ju ees..
Kui umbes veerand villa kogust oli ära paigaldatud, naersime mehega, et nüüd me teame, miks eelistatakse tihtipeale neid kuubikukujulisi funkmaju - seal on ju villa palju lihtsam panna. Katusekalde all - eriti erinevate nurkade ühenduskohtades oli see villa lõikamine ja paikapanek üsna keeruline - esiteks oli vaja päris räästa ligidale jäävate villatükkide paigaldamiseks parajaid kondiväänaja poose sisse võtta ja lõikamine pidi ka üsna täpne olema, et iga puitdetaili ümbrus jääks kenasti tihedalt, samas aga ka kohevalt, villaga ümbritsetud. Selleks, et töö kiiremini läheks, tegime mehega töödejaotuse - mina mõõtsin, tema lõikas ja ulatas mulle õiges suuruses villa, mille ma siis paigaldasin.
Kaldlagedele villa paigaldus oli eriti nüri töö. Selleks kasutasime nööri, et vill laest alla ei kukuks. Välja nägi see siis nii, et mina hoidsin villa paigal - kahe käe, pea ja õlaga ja mees tõmbas nööri ja lasi klambrilööjaga selle karkassi külge kinni. Kuna ma suhteliselt kogu kehaga üritasin seda villa alla kukkumast takistada ja olin ju nööripanekul ees, siis see kõik kokku meenutas mulle pigem Twisteri mängu. No, naerda sai ikka kõvasti...
Praegusel hetkel on meil villapanek endiselt pooleli ja teeme kordamööda, kas välislaudise paigaldust (kui on valge) ja villapanekut (kui õues juba pime).
Loe ka teisi minu blogipostitusi SIIT ja jälgi minu blogi Facebookis: Minu kodu lehel.


description: Ela sa korteris või majas, küttekulud võivad taevastesse kõrgustesse kerkida mõlemal pool. Siin on kümme väga lihtsat nõuannet, kuidas kütte pealt kokku hoida.

title: 10 väga lihtsat nõuannet, kuidas küttekuludelt tublisti kokku hoida

maintext:
Vähenda toatemperatuuri – reeglina säästad iga kraadi pealt 3% küttearvest. Toatemperatuuri vähendamine öösel 3 °C võrra ja päeval tööle minnes 5 °C võrra vähendab küttearveid kuni 15%.
Kasuta ventilaatoreid mõistlikult – vannitoa- ja köögiventilaatoreid on mõistlik kasutada kuni nad on oma töö teinud. Veendu, et muul ajal oleksid need suletud.
Hoia siiber suletuna – tihendamata ahju- või kaminaukse kaudu pääseb soe õhk läbi lahtise siibri välja sarnaselt avatud aknale. Kui väljas on külma rohkem kui 10 kraadi ei tasu kaminat kütta, sest sealt kaudu väljub rohkem sooja, kui kamina kütmine seejuures annab.
Vähenda boileri temperatuuri – ka 55°C vee temperatuuri puhul ei tunne inimene märgatavt vahet mugavuses.
Kasuta kardinaid – ava need päikeselisel päeval lastes nii päikesel kütta eluruume ja sule ööseks, et hoida soe toas!
Hoia ventilatsiooniavad õiges asendis – lisaks regulaarsele puhastusele ja hooldusele, veendu, et õhuvõtuavad oleks ümber lülitatud talvisesse asendisse. Nii pääseb sealt sisse ainult vajalik hulk värsket õhku.
Tihenda uksed ja aknad – päris nende väljavahetamisele keset talve mõelda ei tasu, aga lihtsate vahenditega on võimalik vähendada soojakadu märgatavalt.
Hoolda küttesüsteemi – kui küttesüsteem on rohkem, kui 10 aastat vana, siis on just õige aeg lasta see üle vaadata. Nii kasvab süsteemi ohutus ja tõhusus.
Kasuta programmeeritavaid termostaate – tänapäevased seadmed võimaldavad valida öö- ja päevarežiimi kõrval sobiv programm ka puhkuse-, nädalavahetuse- ja peo ajaks.
Hoia uksed suletuna – kõige lihtsam on hoida vähekasutatavate ruumide temperatuur madalamana ja uksed suletuna.
Allikas: www.lvm.ee


description: Kuigi näitleja on aastate jooksul villa hinda enam kui poole võrra langetanud, pole ta sellele ikkagi ostjat leidnud. Miks nii?

title: Miks keegi viie aasta jooksul Bruce Willise kodu osta pole tahtnud?

maintext:
Pealtnäha pole Idahos asuval rantšol midagi viga - see jätab täpselt sellise mulje nagu üks Hollywoodi superstaari maamaja välja näha võiks.
/ www.realtor.com
Ka hinnaalandamises pole Bruce, erinevalt kolleeg Tom Cruise´ist, sugugi jäärapäine: aastate jooksul on ta esialgset hinnasoovi, milleks oli 15 miljonit dollarit, vähendanud suisa poole võrra. Ostjat ei paista aga ikka veel, vahendab Fox News. Milles põhjus?
/ www.realtor.com
Kinnisvaraekspertide hinnangul pani näitleja maja müüki lihtsalt lootusetult valel ajal: 2011. aasta polnud selleks kindlasti parim hetk, sest USA majandusel läks siis pisut kehvemini. Sellest ajast on kinnisvara õhku jäänud ja võimalike ostjate jaoks on see juba "see üks maja, mida müüakse juba sada aastat" - kaua müügis olnuna tekitab see kahtlusi, et asja juures peab midagi valesti olema. Seetõttu on ka ostuhuvilisi järjest vähem.
/ www.realtor.com
Majal endal pole aga kahtlemata vähimatki viga. 2003. aastal Bruce´i enda näpunäidete järgi põhjalikult renoveeritud maamaja on täpselt nii õdus ja hubane nagu oodata võib. Akendest avanevad hingematvad vaated ümbritsevale metsale ja lagendikele, õues asub vapustav bassein, millesse vesi langeb justkui kaljudelt.


description: Kooselu võiks alustada puhtalt lehelt ja paljud esemed, mis kuulusid sinu vallalisepõlve juurde, ei peaks teie ühisesse kodusse kaasa tulema.

title: 7 asja sinu kodus, millest kallimaga kokku kolides kindlasti vabanema pead

maintext:
Mõttetud raamatud
Kõlab karmilt, aga milleks hoida kodus raamatuid, mille sa korra läbi lugesid ja mida enam kunagi avada ei plaani? Saada need ringlusse selle asemel, et kodus tolmu kogumas hoida.
Mälestusesemed vallaliseaegadest
Mälestusesemed rajudest pidudest, pildid juhuslike partneritega ja muu taoline ei peaks kindlasti teie uues ühises kodus aukohal olema. Kui tahad neid säilitada, võta selleks eraldi kast, mis pole teie igapäevaelus pidevalt silma all, ja las nad olla seal.
Madrats ja voodipesu
Ostke madrats ja voodipesu, mis mõlemale meeldib. See on hea variant uueks alguseks, sest uue lehekülje pööramist ei peaks märkima lohkus madratsil hallide (endiste valgete) voodipesude vahel magamine.
Köögitarbed
Arvestades, et te liidate kaks majapidamist, on teil ilmselt paljusid esemeid topelt. Seega peate te mõlemad loobuma mingist hulgast oma köögitarvetest. Tehke valik selle järgi, kumma mingi ese paremas korras on. Näiteks kui sinu pann kõrvetab põhja ja kallima oma on suurepärases korras, pole küsimust, kelle oma kaduma peab.
Plakatid
Lemmikfilmide ja -muusikute plakatid võivad teie uues ühises kodus olla aukohal siis, kui lemmikud on ühised. Kui maitsed päriselt ei kattu, võiksid need olla silma alt ära pandud või siis kummagi isikliku kabineti või töönurga seinal, kui selline asi kodus olemas olema juhtub.
Rõivad ja jalatsid, mida sa iial ei kanna
Te peate hakkama jagama ka garderoobipinda, nii et on viimane aeg vabaneda kõigist riietest ja jalatsitest, mida sa mingil põhjusel igaks juhuks alles hoidnud oled.
Suvaline mööbel
Ka mööbliesemete alleshoidmisel tuleb teha valikuid, sest kahe inimese kodu sisustus ühte kodusse ära ei mahu. Tehke valikuid selle järgi, mis omavahel kokku sobib.


description: Iga trendiga ei pea kaasas käima, kuid sellest hoolimata on põnev kursis olla, mis parasjagu kodudisainis kõige rohkem tähelepanu äratab.

title: Vaata, millised trendid tuleva aasta kodusisustuses laineid löövad

maintext:
1. Polsterdatud voodipeats
Lisaks sellele, et pehme voodipeats näeb kuninglik välja, on see ka ülimalt mugav. Kui sul on selline voodipeats, siis ei tule voodis raamatut lugedes enam muretseda, et peatagune on kõva ja ebamugav.
2. Punane tellis
Maakodu hõnguline tellissein teeb jälle võidukäigu ja pakub heledatele seintele ja seinaplaatidele konkurentsi.
3. Tumeroheline värv
Kui sellel aastal oli populaarne värvitoon tumesinine, siis nüüd on uueks trendivärviks tumeroheline. Kes nii julge ei ole, et värvib terve seina roheliseks, võib panustada väiksematele tumerohelistele detailidele.
4. Korksein
Lisaks sellele, et see annab kodule hubasust juurde, summutab see ka heli.
5. Ülevärvitud mööbel
Taaskasutus on moes – selle asemel, et osta uusi mööbliesemeid, värvi parem vanad ja kulunud üle.


description: Aiandusringkondades levivad vastakad arvamused selles osas, mis puudutab enne lume tulekut puude alt mahakukkunud õunte ära korjamist.

title: Lugeja küsib: kas ma siis pean või ei pea maha kukkunud õunad puu alt ära koristama?

maintext:
Postimehe koduportaaliga võttis ühendust lugeja, kes tahab teada, kuidas siis lõppude lõpuks on: kas õunad tuleb enne talve puude alt ära koristada või, vastupidi, puu alla jätta. «Seisukohti on kahesuguseid, üks koolkond väidab, et mingil juhul ei tohi jätta, teised jälle, et kindlasti ei tohi korjata, sest nii saab pinnas väärtuslikke toitaineid,» kirjutab lugeja.
Küsimusele vastab Hansaplanti turundusspetsialist Annika Reiljan:
«Mina soovitan siiski õunad puu alt ära korjata ja seda kolmel põhjusel: Esiteks levivad mädanenud õunte seas väga lihtsalt taimehaigused, samuti on nad ka kahjuritele heaks pesitsuspaigaks. Teiseks muudab suur kogus mädanevaid õunu pinnase liiga happeliseks - see kahjustab pinnast ning liiga happeline muld soodustab sambla levikut ning muru asendub samblaga. Kolmandaks ei ole kevadel lume alt välja sulavad mädanenud õuna kuhjad aias just kuigi kenad vaadata,» ütleb ta.


description: Trepihall on see üks ruum, mis kodusisustajale sageli palju peavalu valmistab: mis sinna küll paigutada? Üks võimalik lahendus on siin.

title: Enne ja pärast: kõle kasutu ruum saab eriti hubase lahenduse

maintext:
Blogija Tara leidis, et tema trepihall on kõle, külm ja ilmetu ning tahtis sellele palju hubasema välimuse anda, kuid kohe polnud varnast võtta head ideed, mis nurgake sinna sisustada.
Pinterestist inspiratsiooni ammutades jäi naise pilk pidama raamaturiiulitele ja just sellise lahenduse ta oma koju lõigi. Selleks puhuks sai trepipiirdelt eemaldatud käsipuu, ehitatud täpselt sobivas mõõdus tagaseinaga riiul ja paigaldatud piirdele ja riiulile ühine kate.
/ justcallmehomegirl.com
Riilus leidsid oma koha raamatud, poja mänguasjad ja muud armsad esemed. Riiuli kõrvale sai paika tugitool ja maha mõnus vaip ning tulemus on äärmiselt hubane. Rohkem pilte töö käigust leiab SIIT!
Kas ka sul on näidata oma kodu põnevaid "enne ja pärast" lahendusi? Saada meile fotod ja lühike kirjeldus tehtust aadressil anna-liisa.mets@postimees.ee


description: Taluõuelt vihma käest päästetud riidekirstul ja oksjonilt soetatud puidust kummutil vedas väga, et nad just Joonase kätte sattusid: nii algas nende uus ilus elu.

title: Õnnetu vana riidekirst ja kummut teevad läbi uskumatu muutumise

maintext:
«Ma olen asjaga veidi tegelenud oma tarkuse põhjal ja endale majapidamisse erinevaid kappe/kirste/kummuteid korda teinud umbes 20 eset. Valisin välja kaks eset, mille puhul vahe enne/nüüd on vast paremini näha,» kirjutab meile oma riidekirstust ja kummutist fotosid saatnud Joonas.
Riidekirst jäi Joonasele ringi sõites lihtsalt ühe majapidamise õuel vihma käes vedeledes silma. «Omanikud olid normaalsed inimesed ning kuna nad kirstuga midagi teha ei osanud, sain selle endale. Kuivades lagunes asi tükkideks. Õnneks läks lihvimine ja kokkupanek hästi. Plekid on taastatud allesolnud juppide järgi,» kirjutab ta.
Riidekirst enne. / Erakogu
Riidekirst pärast. / Erakogu
Teine on talukummut, mis ostetud osta.ee kaudu Tartust ühe vanakraamiga tegeleja käest. «Jalad treitud uued, samuti lukukatted uued ostetud. Sahtlitega oli kõige rohkem vaeva,» ütleb mees ise.
Kummut enne. / Erakogu
Kummut pärast. / Erakogu
Nendel mööbliesemetel vedas igal juhul väga: üsna lootusetust seisust päästetuna said neist tõelised pilgupüüdjad.
Kas sul on samuti kordatehtud mööblit, mida teistele näidata tahaksid? Saada fotod ja lühike kirjeldus aadressil anna-liisa.mets@postimees.ee. Soovi korral võid jääda anonüümseks.


description: IKEA on kodusisustajale kahtlemata soodne valik, kuid päris kindlasti ei tohiks sealt kõike pimesi osta.

title: Viis asja, mida IKEAst mitte kunagi osta ei tohi

maintext:
"Mööblipiibli" autor Christophe Pourny ütleb, et selleks, et saada IKEAst hea kogemus, tuleb täpselt teada, mida sealt osta. Tema sõnul on head niinimetatud baasesemed, näiteks julgeb ta üsna pimesi soovitada enamikku IKEA kontorimööbli valikust, vahendab Fox News. Aga järgnevat viit tootegruppi tuleks selles kaupluses pigem vältida.
Kummutid
Vähe sellest, et IKEA kummuteid on peaaegu võimatu korralikult kokku panna - need on ohtlikud sinu lapse tervisele. Sel aastal on kolm last hukkunud pärast seda, kui IKEA Malm-sarja kummut neile peale kukkus. Muidugi võib öelda, et iga lapsevanema asi on garanteerida, et sääraseid õnnetusi juhtuda ei saaks, kuid olgem ausad, üks kummut ei tohiks ka sedasi ümber kukkuda.
Garderoobisüsteemid
IKEA Algot-sarja garderoobisüsteemid on saanud hämmastavalt palju negatiivset tagasisidet: küll purunevad jupid kergesti või puuduvad üldse, küll on kokkupanemisjuhis poolik või lihtsalt vale. Komplektis kaasas pole kruvisid ega seinakinnitusi, sahtlid käivad kehvasti.
Madratsid
Kui hindad kvaliteetset ööund, osta oma madrats ükskõik kust mujalt, aga mitte IKEAst. Kliendid kurdavad, et IKEA vedrumadratsid võtavad liiga kergesti magaja kuju, mis põhjustab pikapeale seljavalusid. Vahtmadratsid on liiga pehmed ja kaotavad kiirelt oma vormi. Odav hind ei ole siinkohal maksmist väärt.
Lambid
IKEA Hyby- ja Lock-sarja lampide kohta on sel aastal esitatud sadu kaebusi. Need kukuvad alla, vajuvad viltu, purunevad ja vigastavad inimesi. Probleeme esineb ka Gothem-sarja lampidega: neist võib saada elektrilööke. Öölamb Patrull aga andiski ühele lapsele elektrilöögi.
Aksessuaarid
Igasugused sisekujundusaksessuaarid, näiteks küünlajalad, vaasid, pildiraamid ja muu taoline on suurepärane võimalus oma kodu isikupärasemaks muuta. Kui valid ka siinkohal IKEA, on sinu kodu tõesti täpselt samasugune nagu igal teisel inimesel. Pinguta, otsi ja mõtle siinkohal natuke rohkem!


description: Postimehe lugeja saatis meile fotod lapsevoodist, mis nõukaaja lõpu tagasihoidlikes tingimustes üsna algeliste vahenditega valmis sai meisterdatud ja nüüd juba lapselapse kasutusse jõudnud on.

title: Fotod: noore isa nõukaajal ehitatud beebivoodis magab juba teine põlvkond

maintext:
«Tegin selle oma esimese lapse sünni puhuks 1988. aasta sügisel, kui olin tudeng. Mõte tuli täitsa lambist ja kokku sai see pandud käsitsi ja üsna algeliste tööriistadega: käsisaag, vändaga puur, peitel, liivapaber…» meenutab meile pildid saatnud Marti. Lauamaterjal sai ühepaksuseks lastud töökojas, keskmised pulgad on treitud käsitsi, ülejäänu tegi Marti isa metallitöömasinal. Isa hangitud on ka sisemised läbitepitud kunstnahast valged polstrid.
Voodis on maganud Marti mõlemad lapsed ja seda peaaegu kuni kolmeaastaseks saamiseni: tegu on umbes 110 sentimeetrit pika kiikuva hälliga, kuhu laps üsna kaua magama mahub. Mõni aeg pärast esimese voodi valmimist meisterdas Marti kaks sarnast veel: sõpradele ja raha eest, sest tudengile kulus raha ikka ära, nagu mees muheldes tunnistab.
/ Erakogu
«Kaks aastat tagasi teatas poeg, et minust saab varsti vanaisa. Ei jäänudki muud üle, kui sai suvilas pööningult häll jälle välja toodud ja üle värvitud. Seekord leidsin Reeda kardinapoest ilusa kanga peal oleva pildi, mille voodi otsa kleepisin. Täitsa vahva sai. Nüüd magab selles väike Eliise,» ütleb Marti.


description: Sa leidsid endale kinnisvaraporaalist unistuste korteri ja lähed seda varsti vaatama? Enne müügilepingule alla kirjutamist mõtle need kolm asja aga kindlasti läbi.

title: Kolm olulist asja, millele tuleks kodu ostmisel kindlasti mõelda

maintext:
1. Võimalikud transpordivahendid
Enne lepingu sõlmimist vii end kurssi ka sellega, milliste transpordivahenditega sul võimalik liigelda on. Kui su töökoht ja toidupood asuvad kodust vaid jalutuskäigu kaugusel, siis ei ole muret. Kui vahemaad on aga pikemad, siis veendu selles, et sul on auto puudumisel ka ühistranspordiga võimalik liigelda. Kui sul on lapsed, siis on see veel eriti oluline.
2. Ruumide suurus
Kui sul on näiteks neljaliikmeline perekond, siis minge kõik koos uut kodu vaatama. Kuidas veenduda selles, et köök ei ole teie pere jaoks näiteks liiga väike? Proovige seal kõik koos olla – kui mitmekesi on seal silmnähtavalt ebamugav, siis on ilmselt tegu ebasobiva koduga. Alati on võimalik ruumide planeeringut küll muuta, kuid mõtle, kas sa ikka soovid seda teha.
3. Naabrid
Eelmine elanik ilmselt saab sind selles osas aidata. Korteris või ridaelamus elades on see ilmselt eriti oluline. Kui sinu naabriteks on väikeste lastega pered ja sina eelistad pigem rahu ja vaikust, siis mõtle, kas see on sinu jaoks vastuvõetav. Eriti kui seinad ei ole just kõige helikindlamad.


description: Kõigil neil, kel on pidev luksusejanu, tasub sellele oma sisekujunduses tähelepanu pöörata.

title: Vaata, kuidas anda oma kodule tunduvalt luksuslikum välimus

maintext:
Feng shui teooria kohaselt tohib magamistuppa panna vaid ümaraid või ovaalseid peegleid ning kohe kindlasti ei tohiks voodist oma peegelpilti näha. Kes ebausklikud aga ei ole, võivad oma magamistuba või muid eluruume aga rahus igasuguste peeglitega ehtida. Sisekujundajate sõnul muudavad peeglid sinu kodu nimelt tunduvalt luksuslikumaks.
Visuaalselt näeb kõige huvitavam välja veel see, kui ühel seinal on mitu erineva kuju ja värviraamiga peeglit, mis on omavahel kokku sobitatud. Lisaks sellele, et peeglid on nutikad sisekujunduselemendid, muudavad need ruumi ka tunduvalt avaramaks.