title: Kerry: kaks riiki on ainus võimalus Iisraeli-Palestiina rahu saavutada

maintext:
John Kerry kolmapäeval rõhutamas kahe riigi lahenduse tähtsust. (Foto: AFP/Scanpix)
USA välisminister John Kerry rõhutas kolmapäeval, et ainus viis Iisraeli ja palestiinlaste vahel kestev rahu saavutada on leppida kokku kahe riigi lahenduses.
Kerry sõnul ohustab Iisraeli asunduste ehitamine Läänekaldale ja Ida-Jeruusalemma lootust palestiinlastega rahuni jõuda, aga ka Iisraeli enda tulevikku demokraatliku riigina.
USA välisminister esitas kõnes oma nägemuse konflikti lahendamise võimalustest ja hoiatas, et Iisrael on asunud palestiinlaste kuuluva maa "alalise okupeerimise" kursile.
"Praegu elab Jordani jõe ja Vahemere vahelisel alal ühesugune arv juute ja palestiinlasi," ütles Kerry Washingtonis diplomaatidest koosnevale kuulajaskonnale.
"Neil on valida, kas elada koos ühes riigis või eralduda kaheks riigiks."
Ta rõhutas aga, et kui Iisrael otsustab ühe riigi kasuks, siis saab see olla kas juudiriik või demokraatlik riik. "Mõlemat ei saa ja selles ei oleks kunagi rahu."
Kerry selgitas USA eelmise nädala otsust mitte kasutada vetot ÜRO Julgeolekunõukogu hääletusel Iisraeli asundustegevuse taunimiseks. "ÜRO hääletuse eesmärk oli kaitsta kahe riigi lahendust."
"See on see, mille eest me seisame: Iisraeli tuleviku eest demokraatliku juudiriigina, mis elaks naabritega kõrvuti rahus ja turvaliselt," ütles Kerry.
"Kahe riigi lahendus on ainus viis saavutada iisraellaste ja palestiinlaste vahel õiglane ja kestev rahu," lisas USA välisminister, hoiatades, et lahendus on sattunud tõsisesse ohtu.
Ta sõnas, et tulevased Iisrael ja Palestiina peaksid jääma 1967. aasta sõja eelsetesse piiridesse, ja kutsus piiride korrigeerimiseks vahetama võrdse suurusega maatükke. Jeruusalemma tuleks tulevikus tunnustada nii Iisraeli kui ka Palestiina riigi pealinnana, lausus välisminister, lisades, et riigid, kes ei tunnusta Iisraeli juudiriigina, peaksid seda tegema.
Kerry rõhutas ka, et Ühendriigid ei algatanud ega koostanud ÜRO resolutsiooni, milles Iisraeli asundustegevus hukka mõisteti, kuid lisas: "Mitte keegi, kes suhtub rahusse tõsiselt, ei saa eirata tõika, et asundused seavad rahu ohtu.".
"Kuid probleem ei piirdu asundustega," ütles Kerry, kelle sõnul viitab asjade käik Iisraeli soovile võtta Läänekalda maad enda kätte ja takistada palestiinlasi neid alasid arendamast.
"Asunduste küsimus määrab Iisraeli tuleviku. Ja nende väljakuulutatud eesmärk on selge: nad usuvad ühte riiki: suur-Iisraeli."
Kerry püüdis kõnes näidata, et ei süüdista rahuprotsessi nurjumises ainult Iisraeli. Palestiinlaste maa "lõputuna näiva okupatsiooni" kõrval nimetas ta ka Palestiina liidrite vägivallaõhutamist. USA välisminister väljendas ka muret selle üle, et kiiresti kasvav araablastest elanikkond muudab juudid Iisraelis vähemuseks, mis tekitab Iisraelis demokraatia kriisi, kui palestiinlastel ei ole oma riiki.
Muu hulgas rõhutas Kerry, et president Barack Obama administratsioon on pühendanud end Iisraelile rohkem kui Ühendriikide eelmiste presidentide valitsused, ja märkis, et ka eelmised administratsioonid on Iisraeli suhtes kriitiliste resolutsioonide hääletuses erapooletuks jäänud.
USA on andnud Obama valitsusajal Iisraelile rohkem sõjalist abi kui kunagi varem. Hiljuti sõlmiti kümneaastase abilepe väärtuses 38 miljardit dollarit.
"Ükski Ameerika administratsioon ei ole teinud Iisraeli julgeoleku heaks nii palju kui Barack Obama oma," ütles Kerry. "Lõppkokkuvõttes on Iisraeli rahva otsustada, kas selle valitsuse vastu suunatud Iisraeli ametnike ebatavaliselt teravad rünnakud teenivad parimal võimalikul moel Iisraeli rahvuslikke huve ja suhteid liitlasega, mis on olnud oma toetuses järjekindel."
"Need rünnakud koos süüdistustega USA-juhitud vandenõus ja teised väljamõeldud väited, tekitavad segadust ja juhivad tähelepanu kõrvale selle hääletuse sisult," lausus Ühendriikide välisametkonna juht.


title: Lastekaitse Liit ja advokatuur nõustasid tänavu 147 abivajavat lastega peret

maintext:
(Foto: RIA Novosti/Scanpix)
Lastekaitse Liidu projektijuht Helika Saar märkis, et sel aastal tasub esile tuua tõika, et kolmandik nõustamistest viidi läbi vene keeles.
"Seega on lastega perede tasuta nõustamine äärmiselt vajalik ja oluline ka vene kogukonnale," märkis ta ja lisas, et tasuta nõustamistega jätkatakse ka tuleval aastal.
Nõustamised toimuvad eesti ja vene keeles liidu büroos eelregistreerimisega igal kolmapäeval ning nõustamine on kõikidele tasuta. Nõustamise teemad on perekonnaõigust puudutavad küsimused, lapse õigused, laste õigused suhetes vanematega, vanemate kohustused suhetes lastega, erinevad peremudelid – õigused ja kohustused, üksikvanema õigused, hooldus, eestkoste, lapsendamine.
Nõustamine hõlmab perekonnaõigusega otseselt seonduvaid õigusvaldkondi, näiteks pärimisõigust. Nõustamisel tutvustatakse ka riigi õigusabi ja pakutavaid võimalusi ning vajadusel abistab advokaat abitaotluste vormistamisel.
Hetkel toimuvad tasuta nõustamised Tallinnas, kuid lisaks on loodud Skype sillad ka Hiiumaa ja Sillamäega liidu kohalike liikmesorganisatsioonide vahendusel.
Koostöös Lastekaitse Liiduga ilmuvad regulaarsed nõuandeartiklid ajakirjas Märka Last. Suure populaarsuse tõttu on need artiklid tõlgitud ka vene keelde. Lisaks on Eesti Advokatuuril lastega perede juriidilise nõustamise rubriik ajakirjas Pere ja Kodu.
„Lastega perede vajadus juriidilise nõu osas on väga suur. Meil on äärmiselt hea meel, et saame läbi tasuta professionaalse nõustamiste aidata neid, kes meie ühiskonnas kaitset ning abi vajavad,” ütles ettevõtmise asutaja, advokatuuri kantsler Kristel Voltenberg.
Projekt käivitus üle kuue aasta tagasi ning on aasta-aastalt kasvanud. Aastate jooksul on advokaadid tasuta nõustanud üle 1100 inimese.

fasttext_language: et


authors:
Reet Weidebaum
Olev Kenk

title: Kirikute toetuseks on planeeritud ligi miljon eurot, kuid vajadus on kordades suurem

maintext:
(Foto: ERR)
Selleks, et Eesti ligi 500 sakraalehitist ka tulevikus tuult ja vett peaksid, on järgmise aasta riigieelarvesse planeeritud toetusteks ligi miljon eurot. Reaalne vajadus on aga kordades suurem.
Eestimaa umbes 450 sakraalhoonest 340 on riikliku kaitse all. Selleks, et sajandeid seisnud hooned jääksid püsti ka pärast meid, on ellu kutsutud pühakodade säilitamise ja arengu riiklik programm, mille kaudu on kirikutesse investeeritud üle 10 miljoni euro, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Kõige hullem, mis saab hoonega juhtuda, on hooldamatus ehk kui ei ole mõnda aega remonti tehtud, siis tekib remondivõlg, väga suur investeerimisvajadus ja tavaliselt kirikuorganisatsioonidel väga suurt kassat ei ole, kust suuri projekte ellu viia," rääkis muinsuskaitseameti peadirektor Siim Raie.
"Me oleme teinud arvutusi, kui palju üks riigi poolt pandud euro toob kaasa omaniku või valdaja poolt tehtud investeeringuid, siis see teeb 22 senti," lisas ta.
Väiksematel kogudustel on ka nende sentide kokkusaamine vaevaline. Tublimad korraldavad kultuuriüritusi, osalevad kogukonna töös ja turismiprogrammides, koguvad annetusi ja isegi müüvad metsa.
"Kui küla on tühi, siis me võime mõelda, et sinna võiks rajada - Lääne-Euroopas on tsirkusekoolidest kuni rulaparkideni -, aga kui kohapeal ei ole inimesi külas, siis ei käi nad ka jumalateenistusel ega kasuta ka seda rulaparki. See mure on Lääne-Euroopas viimased aastakümned ja mul on meeles, et Hollandis sulgeb kaks kirikut nädalas oma uksed," rääkis kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler Tarvi Sits.
Hea näide koostööst on Tartu Pauluse kiriku renoveerimine, mis läks maksma 13 miljonit eurot. Lisaks pühakojale on kirik nüüd ka üks Tartu parema akustikaga kontserdisaale. Projekt pälvis arhitektuuri aastapreemia.
2017. aastaks tuli pühakodade programmile 143 taotlust 84 pühakojalt kokku ligi kolme ja poole miljoni euro eest. Taotluste rahuldamiseks on programmis 660 tuhat eurot ehk igale eurole on viis konkurenti. Lisaks annavad kirikute remondiks üle 200 tuhande euro ka riigikogulased oma nn katuserahadest.
"Me oleme väga rahul, kui riigikogu liikmed mõtlevad, kuidas kutluuriväärtusi hoida. Aga kuidas seda paremini koordineerida, selleks peaks poliitikud ja kirikutegelased omavahel suhtlema. Võib juhtuda, et töö on juba tehtud ja siis tuleb see rahasumma, aga mõnes kohas on mure pakilisem," rääkis Sits.
Anna kirik vajab uut põrandat
Anna kirikusse tänavu jõulukuuske ei toodud ja ka jõulujumalateenistusi seal ei peeta, sest kirik vajab hädasti põrandavahetust.
Anna koguduse õpetaja Lea Heinaste ütles, et kuna kogudusel on vaid 50 liiget, hakati põrandavahetuse omaosaluse katteks annetusi koguma kohalikelt inimestelt. Ülejäänu lubas katta muinsuskaitseamet pühakodade programmist.
Kivipõranda projekt valmis kaks aastat tagasi, ent lubatud abi muinsuskaitselt ei saadudki.
"Me oleme küsinud raha nii Euroopa fondidest, asutustelt, korjanud inimestelt, et saada omaosalust. Nüüd selgub, et kogudus peaks suutma terve selle kiriku ära renoveerida. See on muidugi täiesti utoopiline tänapäevases olukorras, kus inimesi jääb maal ja ka koguduses järjest vähemaks. Aga muidugi ma tänan kõiki toetajaid, sest see on nii suur rõõm ja näitab, et kirik läheb rahvale korda," rääkis Heinaste.
200 annetaja abil saadi kokku 32 000 eurot, kuid puudu on veel 17 000 eurot. Sellest hoolimata otsustati remondiga siiski juba algust teha.
"Annetuste kogumise kampaania Anna kiriku põranda uuendamiseks ei lõppe enne, kui kirikul on uus põrand. Ootame väga kõiki annetusi, olenemata sellest, mis suuruses, mis summas. Kõik annetused on oodatud," ütles Anna kirikule remondiraha kogumise eestvedaja Margo Hussar.
Anna kirikule saab annetusi teha arvele a/a EE631010220056672016.


title: Trumpi sõnul peab USA laiendama oma tuumavõimekust

maintext:
Trump ütles, et "USA peab astuma sellise sammu seniks, kuni maailm tuleb tuumarelvade suhtes mõistusele", vahendas BBC.
Trump teatas sellest mõni tund pärast seda, kui Venemaa president Vladimir Putin ütles, et Venemaa peaks tugevdama oma tuumavõimekust.
Pressiesindaja Jason Miller selgitas hiljem, et Trump viitas oma teatega vajadusele vältida tuumarelvade levimist ebastabiilsetesse riikidesse või terroristlike rühmituste kätte.
"Presidendiks valitud Trump viitas tuumarelvade leviku ohule ja vajadusele nende levikut vältida - eelkõige terroristlike organisatsioonide ning ebastabiilsete režiimide kätte," ütles Miller.
USA relvakontrolli assotsiatsiooni andmetel on USA-l 7100 tuumarelva, Venemaal 7300.
The United States must greatly strengthen and expand its nuclear capability until such time as the world comes to its senses regarding nukes


title: Giuliani: Balti riigid on Trumpile olulised

maintext:
Endine New Yorgi linnapea Rudolph Giuliani. (Foto: Reuters/Scanpix)
Balti riigid on USA vastvalitud presidendile Donald Trumpile olulised, ütles endine New Yorgi linnapea ja Trumpi liitlane Rudy Giuliani reedel telefonikõnes Leedu välisministri Linas Linkeviciusega.
Trump väärtustab endise USA presidendi Ronald Reagani pärandit, kes toetas Balti riikide iseseisvuspüüdlusi kaheksakümnendatel, rõhutas Giuliani BNS-i teatel.
Trump avaldas oma valimiskampaania ajal arvamust, et USA peaks oma Kesk- ja Ida-Euroopa NATO liitlasi kaitsma juhul, kui nad täidavad alliansi nõutud kohustusi. Iseäranis puudutas see väide kaitse-eelarve tõstmist kahele protsendile sisemajanduse koguproduktist (SKP).
Giuliani võttis vastu ka Linkevičiuse kutse tulla visiidile Leetu, teatas Leedu välisministeerium.
Seda, et liitlassuhted Trumpi ajal ei muutu, kinnitas eelmisel nädalal Leedu välisministrile ka Trumpi julgeolekunõunik Michael T. Flynn.
"Erukindral Michael Flynn kinnitas telefonivestluses, et USA-Leedu kaubandus-, majandus- ja julgeolekusuhted jäävad samasugusteks kui varemaltki," ütles minister reedel BNS-ile.
Trump nimetas sõjaväeluure endise juhi Flynni oma tulevaseks riikliku julgeoleku nõunikuks novembri keskel. Flynn oli Trumpi lähedane nõunik kogu tema valimiskampaania ajal ning on teda pärast valimisi nõustanud julgeolekuküsimustes.
Minister rääkis, et ta õnnitles Flynni eduka valimiskampaania eest, viimane aga palus anda edasi tervitused Leedu liidritele.
Linkevicius rõhutas vestluses Flynniga seda, et Leedu on viimastel aastatel oma kaitsekulutusi tõstnud.
"Ma ütlesin, et me saame oma vastutusest aru. Ma ütlesin talle, et meie kaitsekulutuste kasvutempo on praegu üks kiiremaid NATO liikmesriikide seas. Ma tuletasin talle meelde meie juhtrolli Afganistani ülesehitamise meeskonnas ning nüüd ka meie rolli ISIS-e vastu peetavad võitluses," rääkis minister.
Tulevikus ei tohiks Ameerika Ühendriikidel olla mingit kahtlust selles, et oleme usaldusväärne liitlane. Ma tundsin sõbralikku ja konstruktiivset atmosfääri. Me leppisime kokku, et oleme ka edaspidi kontaktis," lisas Linkevicius.


maintext:
Tulevase Lääne-Harju valla keskuse asukoht pole veel selge
Paldiski linn ja Keila vald moodustavad ühinemise tulemusena 9000 elanikuga Lääne-Harju valla. Kuhu tuleb uue valla keskus, pole veel selge.
Esialgu alustasid läbirääkimisi viis omavalitsust ning lisaks Keila vallale ja Paldiski linnale, olid arutelud ka Nõva, Vasalemma ja Padise vallaga. Et liitumisotsus tuleb volikogudel teha tuleva aasta 1. jaanuariks, pole rohkem läbirääkimisteks aega, kinnitasid Keila vallavanem ja Paldiski linnavolikogu esimees "Aktuaalsele kaamerale".
"Suurem arv oleks olnud ikka parem. Oleks saanud rohkem investeeringuid tulevikus teha ja loomulikult ei ole ka välistatud see, et järgmisel aastal nad liidetakse meiega või nad liituvad ise," ütles Paldiski linnavolikogu esimees Kaupo Kallas.
Mõlemad volikogud peavad liitumise kinnitama veel oma erakorralistel istungitel. Uues vallas on kokku 9000 elanikku ja selle nimeks saab Lääne-Harju vald.
"See Lääne-Harju vald ei ole ka lõplik. Võib-olla siin tulevad ka selles osas väikesed muudatused, sest Lääne-Harju vald sai kokku lepitud, kui laua taga oli neli läbirääkijat, aga praegu on järele jäänud neid kaks," märkis Kallas.
Kuhu tuleb Lääne-Harju valla keskus, on esialgu veel lahtine.
"Kaalume mitmeid variante. Loomulikult on siin ka Paldiski linn valmis võimutsentrit moodustama. Hetkel on ju uus situstaioon, et Keila vallavalitsus asub hoopis Keila linna territooriumil. Nii et võib-olla tuleb Laulasmaale, võib-olla tuleb Kloogale, võib-olla tuleb Paldiskisse," arutles Keila vallavanem Jaan Alver.
Paldiski volikogu esimees tahaks keskust Paldiskisse, sest seal on tiheasustus. Kallas lisas, et valla keskuse asukoht on läbirääkimiste küsimus.


title: Riigil napib kaitsealuste metsamaade väljaosturaha

maintext:
Lendorav. (Foto: ERR)
Ajaleht toob näiteks 35 hektari metsa omaniku, kes ootab lendorava elupaigaks kuulutamise tõttu kasutu, kuid kuluka vara väljaostu riigilt juba 10 aastat, kuid peab veel kolm kuni üheksa aastat ootama.
Keskkonnaministeeriumi pressiesindaja sõnul on tuleval aastal looduskaitsealuste maade riigile omandamiseks planeeritud kolm miljonit ja alates 2018. aastast neli miljonit eurot.
Keskkonnaminister Marko Pomerantsi osavõtul toimus Ida-Virumaal Oonurmes lendorava teemal mõni aeg tagasi avalik arutelu. Seal andsid metsaomanikud ministeeriumile Rägavere abivallavanema sõnul ka selgelt märku, et maaomanikke ministeeriumi kavandatud piirangud ei rõõmusta.
"Paraku tundub nii, et riiklikul tasandil käiakse rohkem pinda erametsaomanikele ja nüüd just nendele, kes on oma metsa hoidnud ja hooldanud. Need, kes metsad juba ammu maha võtsid, on õiged mehed. Ei ole eriti palju kuulda ka RMK-le seatavatest piirangutest," rääkis Rägavere abivallavanem Lembit Talli.
Talli sõnul on metsaomanike probleemiks eelkõige see, et kui lendoravat juba aastaid metsas näha pole, siis kaitseala staatust ikkagi maha ei võeta ja kaitseala kompenseerimine toimub metsaomanikele väga vaevaliselt.


title: Jaak Madison: peame võtma Euroopa Liidu lagunemist kui ajaloolist paratamatust

maintext:
EKRE ja riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees Jaak Madison. (Foto: erakogu)
Inimeste prioriteet on nende kodumaa suveräänsus ja nende rahvuse heaolu. Kõik muu, kaasa arvatud majandus ja selle kasv, on teisejärguline. Sestap pole oluline ka see, kui Euroopa Liidu lagunemisega jääb Eesti ilma sadadest miljonitest eurodest. Peame võtma seda lagunemist kui paratamatust, milles peitub uusi võimalusi, leiab Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees ja riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees Jaak Madison.
Britid otsustasid lahkuda ja Brüsselis enda järel ukse sulgeda, ameeriklased soovivad taastada oma rahvuslikku ja riiklikku suursugusust ning Euroopas on hoogustumas võitlus multikultuurse liberalismi ning parempoolse rahvusluse vahel. Kõik see on korduv ajalugu, lihtsalt uues formaadis.
Ülemaailmne globaliseerumine on saanud tagasilöögi, selles pole kahtlustki. Ameerika Ühendriikide äsja valitud president Trump on sellele juba lõpu teinud ning ka vabakaubandusleping Euroopa Liidu ja Kanada vahel oli hinge heitmas tänu väiksele Vallooniale. Euroopa Liidu siseselt on globaliseerumise tagasipööraja Suurbritannia, kes ühe suurima netomaksjana on lahkumas liidust ning rajamas oma riiklikest huvidest lähtuvat majanduspoliitikat.
Inimkonna üldine häda on aga selles, et unustatakse minevik – globaliseerumine ja selle taandarengu protsessid on alati kulgenud lainetena.
Enne esimest maailmasõda toimus väga kiire globaliseerumine, mis leidis oma lõpu üleilmse vennatapuga ja rajas teed rahvusriiklusele. Teine maailmasõda omakorda lõi aluse pan-Euroopa ideele ning unistusele Euroopa föderaliseerumisest, mis on vaid variatsioon minevikus aset leidnud katsetest moodustada üle-Euroopalist ühendust.
Uus saabuv aasta tõotab jätkuda lõppeva vaimus. Rahvuslus ja parempoolsus on tugevnemas kõigis Euroopa nurkades.
Nii nagu ei mõistnud meie esivanemad, et igal liidul on kord lõpp ja inimkond oma olemuselt ei muutu, ei mõista seda ka praegu enamus meie ühiskondadest ja poliitilistest liidritest. Inimlik naivism ja põhjendamatu “me ei korda tehtud vigu” stiilis suhtumine on paraku osa meie olemusest.
Seda vähemust, kes üritab hoida pragmaatilist realismi, on alati nimetatud tagurlasteks või pessimistideks. Viimasel aastatuhandel on siia ka lisandunud sõnad nagu “rassist”, “ksenofoob”, “islamofoob” või “paremäärmuslane”. Üldiselt kasutavad neid sõnu end progressiivideks pidavad isikud, kes arvavad end olevat uue generatsiooni esindajad ning üritavad sildistada inimesi, kes lihtsalt soovivad hoida ühiskonda alalhoidliku ja stabiilsena. Ei midagi uut siin päikese all.
Uus saabuv aasta tõotab siiski jätkuda lõppeva vaimus. Rahvuslus ja parempoolsus on tugevnemas kõigis Euroopa nurkades, Prantsusmaast kuni Rootsi ja Itaaliani. Rääkimata Saksamaast või Eestist. Ühel serval on agoonias vasakpoolne liberalism, üritades veel tõestada multikultuursuse ja “kõik on võrdsed” lipukirja ainuõigsust. Vastasmängijateks on konservatiivid, kes usuvad monokultuurse ühiskonna – kus mehed on mehed ning naised on naised – paremasse stabiilsusesse.
Inimeste prioriteet on nende kodumaa suveräänsus ja nende rahvuse heaolu. Kõik muu on teisejärguline.
Selle heitluse järgmine verstapost on 15. märtsil aset leidvad Hollandi parlamendivalimised, kus liidripositsiooni hoidev Vabaduspartei näeb ohtu moslemite arvu ohtlikus kasvus. Järgneb naaberriik Prantsumaa, kus Marine Le Pen valitakse 50:50 tõenäosusega 7. mail uueks presidendiks, mispeale ta alustab ettevalmistusi Frexitiks. Saksamaal on Alternative für Deutschland tegemas septembris ajaloolise tulemuse ning jõudmas suure fraktsiooniga rahvusparlamenti.
Ei pea olema hiromant, et näha selles jätkuvat Euroopa Liidu lõhenemist ning uue ajastu algust. On see hea? Kuidas see meid, eestlasi ja Eestit mõjutab?
Igal asjal on kaks tahku, nii on ka Euroopa tulevikuga. Kahtlemata on meie mure Euroopa Liidu mõranemise (õigemini lagunemise) puhul majanduslikud kaotused. Selle rõhuvad just liberaalid – me kaotame struktuurifondide kadumisel sadu miljoneid eurosid.
Kuid sellist majanduslikule kahjule rõhuvat juttu kuulsime ka enne 23. juunit ehk Suurbritannia referendumit Euroopa Liidu liikmesuse üle. Ei toiminud. Ikka lahkuvad. Vasakpoolsed liberaalid ei arvestanud ega paista siiani arvestavat ühe põhilise inimloomuse aspektiga: inimeste prioriteet on nende kodumaa suveräänsus ja nende rahvuse heaolu. Kõik muu on teisejärguline.
See eristabki konservatiive ja liberaale – esimesed soovivad esmajärgus tagada meie rahvuse, kultuuri ja riikluse säilimist ning teised suudavad elada vaid majanduskasvu prognoosides.
Peame Euroopa Liidu jätkuvat lõhenemist ja lagunemise kestmist võtma kui ajaloolist paratamatust, mis aga toob meile uusi võimalusi – luua tugevamaid sidemeid Baltikumis ning Visegradi riikidega.
Kas meie esmane huvi peaks olema Euroopa maksumaksja arvel eelarveaukude lappimine, mille hind on kohustus osaleda migrantide jaotamises ning välissaatkondade surve aktsepteerida suuremat sisserännet? Kas selleks, et saaksime elada mängulises sõpruses suurriikidega, peame neelama alla etteheiteid, et eestlased ei ole piisavalt sallivad teistsuguste vastu? Eestlased, kes on oma pealinnas peagi jäämas vähemusrahvuseks…
Mina usun, et meie tõelised liitlased ja sõbrad on alati olnud ja on ka edaspidi riigid, kellega meil on ühised mured ja rõõmud, ohud ja huvid. Nii nagu on kõik Suurbritannia peaministrid lähtunud oma töös põhimõttest, et ei ole lühi- ega pikaajalisi sõpru, vaid on huvid, lähtuvad tegelikult samast põhimõttest ka teised suurriigid. Geograafiliselt suurriigid, sest rahvusena oleme ka meie suurriik.
Sellest johtuvalt peame Euroopa Liidu jätkuvat lõhenemist ja lagunemise kestmist võtma kui ajaloolist paratamatust, mis aga toob meile uusi võimalusi – luua tugevamaid sidemeid Baltikumis ning Visegradi riikidega. Erinevalt Kreekast või Portugalist mõistavad nemad sama keelt, kui räägime tõeliste euroopalike väärtuste kaitsmisest ning julgeoleku tagamisest.
ERR.ee võtab arvamusartikleid ja lugejakirju vastu aadressil arvamus@err.ee. Õigus otsustada artikli või lugejakirja avaldamise üle on toimetusel.


maintext:
Autoregistribüroode reform tekitab Raplas jätkuvalt rahulolematust
Maanteeameti autoregistribüroode reform tekitab Raplas jätkuvalt rahulolematust, sest linn soovib, et autoregister oleks avatud kolme päeva asemel viiel päeval nädalas.
Lisaks sellele nõuab Rapla maavanem Tõnis Blank majandusministeeriumile saadetud kirjas Rapla autoregistri kõikide teenuste taastamist. Pealegi tehti muudatused kohalikega nõu pidamata, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Kõige rohkem teeb mind kurvaks see, et sellise käitumisega riigiamet devalveerib riigiasutuse mainet. Ja kas see on siis reform, kui üks avalik teenus viiakse inimesest kaugemale, see läheb kallimaks ja selle saamiseks tuleb kulutada rohkem aega," rääkis maavanem Blank.
Kuusiku haagisekeskuse omanik Rene Kokk tõi elulise näite, millised probleemid võivad ette tulla. "Kui klient helistab ja küsib, et kas haagis on olemas ja tahab tulla registreerima täna ja kohe, ja kui ta kuuleb, et see on võimaik alles homme või ülehomme, siis ta lihtsalt otsib teise koha."
Ka sõidueksami järjekord on pikenenud seniselt ühelt kahe ja poole kuuni. Raplamaa inimestel pole ajutiselt enam võimalik ennast eksamile kirja panna e-teeninduse kaudu.
"Eksami järjekorrad on pikad seetõttu et eksamineerimispäevi on Rapla büroos järele jäänud ainult kolm. Ehk siis teisipäev, neljapäev, reede," rääkis Rapla autokooli omanik ja sõiduõpetaja Aire Tammik.
Maanteeameti liiklusohutuse ja ühistranspordi valdkonna klienditeeninduse juht Tatjana Portnova ütles, et praegu on üksikud eksamiajad järgmiseks nädalaks ja on üksikud ajad jaanuari esimeseks nädalaks. "Mul on küsimus: kas see on pikk järjekord?" lausus ta.
Maanteeamet kinnitab, et ümberkorraldused on vajalikud ennekõike ikka klientide endi huvides, pealegi tõstab sõidueksami taseme ühtlustamine liikluskultuuri.
Ent Rapla sõiduõpetaja Aire Tammik on märganud, et kuna äsja loodud eksamikeskusesse on palju uusi inimesi tööle võetud, ei kannata osade eksamineerijate tase kriitikat.
"Ma olen istunud varasügisest alates sõidueksamite tagaistmel ja näen väga mitmel korral juba ebakompetentsust," hindas Tammik.
Tatjana Portnova kinnitas, et maanteeamet tegeleb sellega kogu aeg. "Me kogu aeg vaatame töökorraldust üle, me kogu aeg õpetame oma eksamineerijaid olema paremad."


maintext:
Reinsalu sõnul Tallinna vangla valmimise järel uusi vanglaid juurde vaja pole
Ületuleval aastal valmib Tallinna külje alla uus Tallinna vangla. Justiitsminister Urmas Reinsalu sõnul on seejärel Viru, Tartu ja Tallinna vanglas kokku üle kolme tuhande koha, mida on praegu piisavalt ja uusi vanglaid ei ole tarvis juurde ehitada.
Tallinna lennujaama vahetus läheduses, Rae vallas, Soodevahe külas käib ehitus, sest sinna valmib 2018. aastaks 512 kambriga ehk üle tuhande vangi mahutav uus vanglakompleks, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Uus vangla meenutab seest filmides nähtut.
"Üks angloameerikalikust vanglast läbikajav osa on tihtipeale avatud aatriumiga ja kahel või mitmel korrusel paiknevad vanglakambrid. Uue Tallinna vangla rajamisel on ka saabunud selline lahendus," selgitas Tallinna vangla direktor Hannes Liivat.
Sellises vanglas valvab üks valvur koridori otsas olevast ruumist korraga kahe korruse kambrite uksi ehk senise kahe asemel teeb töö ära üks inimene.
Täna on Eesti kolmes vanglas - Tallinna, Viru ja Tartu vanglas - vange koos vahi all peetavatega kokku 2860.
Justiitsministri sõnul ei ole pärast Tallinna vangla valmimist rohkem vanglaid vaja.
"Ma loodan, et suures plaanis on vanglavõrk meil valmis. Vanglaid ei ole meil põhjust juurde teha. Tähtis on see, et me saavutame ühiskonnas sellist turvalisust, eriti, mis puudutab alaealiste võimalikku kehva käitumist, et me suudame vältida noorte inimeste kuritegelikule teele sattumist," rääkis Reinsalu.
Tema sõnul peab vangla olema alaealiste viimane karistamise viis, sest sealt saab inimene tuleviku jaoks pigem negatiivsed kogemused.
Küll aga pooldab minister ranget poliitikat mitmekordsete rikkujate suhtes.
"Korduvkurjategijate, isikuvastaste kurjategijate jaoks, kes on sooritanud tõsiseid isikuvastaseid kuritegusid, peab vangla olema koht, kus neid pikaajaliselt isoleerida, et muudel inimestel oleks turvaline elada. Karistus peab olema vastavuses nende teoga," ütles ta.
Uude Tallina vanglakompleksi tuleb 14 hoonet, kus lisaks eluhoonetele on ka näiteks spordihoone, aga ka tööstushoone, kus vangid saavad tootmistööd teha.
"Arhitektuur ei ole ainus, mis vähendab retsitiivsust ja tagab taasühiskonnastamise vangidele, aga see on eeldus, et tagada euroopalikud nõuded kõikidele vangidele ja sellel pinnale saab edasi ehitada juba kõik järgnevad tegevused," selgitas Liivat.
Umbes 74 miljonit eurot maksma mineva Tallinna vangla põhipiirdest väljapoole ehitatakse avavangla ning vanglast eraldi arestimaja ja kinnipidamiskeskus.


title: Pärnu linn ning Audru ja Paikuse vallad ühinesid 51 000 elanikuga omavalitsuseks

maintext:
Ühinemisleppe allkirjastamine (Foto: Pärnu linnavalitsus)
Ühinemisleping koostati Audru valla, Paikuse valla ja Pärnu linna ühinemisläbirääkimiste tulemusel, ütles Pärnu linnavalitsuse pressiesindaja Gerli Kõiv ERR.ee-le.
Ühinemislepingule kirjutasid Pärnu maavalitsuses alla Pärnu linnapea Romek Kosenkranius, Pärnu linnavolikogu esimees Andrei Korobeinik, Audru vallavanem Siim Suursild, Audru vallavolikogu esimees Jaanus Põldmaa, Paikuse vallavanem Kuno Erkmann ja Paikuse vallavolikogu esimees Mait Talvoja.
Pärnu linn tegi veebruaris ettepaneku ühinemisläbirääkimisteks 13 omavalitsusele, kuid ühineda õnnestus Audru ja Paikuse valdadega ning sellest tekib 51 000 elanikuga omavalitsus.
"Kui me räägime siin osaliselt Tahkuranna vallast, osaliselt Audrust, Sauga, Paikuse vald - need on väga tihedalt põimunud Pärnu linnaga. Osadesse valdadesse sõidavad lausa linnabussid. Paljud elanikud käivad Pärnu linnas tööl, lapsed on koolis Pärnu linnas, meil on ühine veevärk. Nii palju ühiseid asju, et inimesed juba ammu ei taju seda kohalike omavalitsuste piiri," on Pärnu linnapea Romek Kosenkranius öelnud ERR-i teleuudistele.


title: Äärmusrühmitustes võitleb üle 2000 saudi

maintext:
(Foto: AFP/Scanpix)
"Kinnitust on leidnud 2093 saudi viibimine konfliktipiirkondades," lausus siseministeeriumi pressiesindaja kindral Mansour al-Turki ajalehele Al-Hayat.
Tema sõnul on neist 1540 Süürias, kuhu on tulvanud hulgaliselt džihadiste pärast seda, kui äärmusrühmitus Islamiriik (IS) vallutas 2014. aasta keskel ulatuslikke alasid.
Veel 147 on Jeemenis, mis on baasiks Araabia poolsaare Al-Qaedale, mis on Washingtoni hinnangul terrorivõrgustiku ohtlikem haru.
Kolmkümmend üks arvatakse Turki sõnul olevat naaberriigis Iraagis.
Turki sõnul on välismaal terrorisüüdistustega kinni peetud 73 saudi.


maintext:
Päästeamet ja kiirabi soovitavad pühade ajal ohutusele mõelda
Päästeamet ja kiirabi soovitavad jõulupühade tähistajatel pühi rahulikult võtta ja ohutusele mõelda. Kiirabis on lisabrigaadid koduvalves juhuks, kui väljakutsete arv peaks ootamatult suureks kujunema, päästeamet palub lahtise tule ja pürotehnikaga ümber käia ettevaatlikult.
Reedeõhtune Tallinna liiklus ei erinenud tavapärasest, vaid tipptund saabus lühendatud tööpäeva tõttu varem ja kaubanduskeskuste parklad olid autodest tulvil, vahendas "Aktuaalne kaamera".
TTÜ logistika õppetooli professor Dago Antov soovitab pühade-eelses ja -järgses saginas jääda rahulikuks ning pigem läheneda tegemata töödele tootsilikult - kui tervet ülesannet ei jõua, siis tee pool, aga jõululauda jõua tervelt.
"Ma tõesti loodaks, et kuna see aasta, mis liikluses ei ole olnud kõige parem, sest meil üle mitme aasta on hukkunute arv suurem kui eelmisel aastal, siis need viimased kümmekond päeva, mis jäänud on, säästaks kõiki elusid ja see number hullemaks ei lähe," rääkis Antov.
Kiirabil on ees aasta kõige töörohkem periood, kus väljakutsete arv võib kuni 30 protsendi võrra suureneda. Lisaks on käes viiruste kõrghetk, mis on juba on kiirabi tööhulka tunduvalt kasvatanud. Nüüd lisanduvad veel liigsest napsutamisest tingitud terviserikked.
"Meie kultuuris on inimesed harjunud seda veetma alkoholiga ja seetõttu on meil ka erinevaid liigsest lustakusest tulenevaid probleeme. Seetõttu on see kõige töisem periood ja pikk ajavahemik. Me oleme selleks valmistunud," rääkis Tallinna kiirabi peaarst Raul Adlas.
"Tõsi, viimaste aastate trend on sinnapoole, et inimestes on normaalsus taas ärganud ja selliseid enesehävituslikke meelelahutuse võtteid on üha vähem, aga kunagi ei tea, mis võib juhtuda ja maailm on täna ärev," lisas ta.
Põhja päästekeskuse juht Priit Laos tõdes, et paraku on käes traagiliste tuleõnnetuste aeg. Päästeamet paneb kõigile südamele, et nende hoiatusi võetaks tõsiselt
"Suitsuandurid ja tuleohutustooted kingitusena kuusepuu alla on hea mõte, järelelevalveta küünlad kuusepuu otsas mitte niivõrd. Teine oluline teemapakett on igasugune pürotehnika. Alles 9.detsembril oli Tallinnas juhum, kus üks alkohlijoobes seltskond otsustas tualettruumis pürotehnilise laengu lahti lasta, põhjustades sellega paksu pahandust ja päästjatele väljakutse," selgitas Laos.
Sarnaselt jaanipäevaga võiks ka nüüd seltskonnas olla kaine grupijuht, ehkki tegelikult peaks aru pidama juba enne pitsi võtmist.


title: Kalm: reisijate arv jätkab kasvamist, kaubavood stabiliseeruvad

maintext:
Laevad Tallinna reisisadamas. (Foto: Siim Lõvi/ERR)
Tallinna Sadama juhatuse esimees Valdo Kalm prognoosib tänavuse kümne miljoni reisija rekordi purustamist järgmiseks aastaks. Täpsemalt loodetakse järgmisest aastast kolm protsenti suuremat reisijatearvu kui tänavu, kokku 10,5 miljonit inimest.
Muuhulgas kasvab ka kruiisituristide arv. Tänavu võttis Tallinn vastu 271 kruiisilaeva, mille pardal oli ligi 475 000 turisti. Järgmisel aastal külastab Tallinna aga 315 kruiisilaeva, mille pardal on umbes 520 000 reisijat, seega kasvab kruiisituristide arv ligi kümme protsenti.
"Reisijate arv meie prognooside järgi jätkab kasvamist. Loomulikult see kasv ei ole nii väga suur, aga trend on jätkuvalt kasvav," kinnitab Kalm ERR.ee-le. "Laevanduses on uus trend: laevad lähevad üha suuremaks, nii reisi- kui ka kaubalaevad."
Lisaks tuleb ära teenindada kaks miljonit reisijat, keda suursaarte vahet transporditakse. Ehkki algus kujunes korruptsiooniskandaalist venima jäänud laevaehituse tõttu konarlikuks, usub Kalm, et järgmine aasta, mil valmis saavad ka ülejäänud kolm uut laeva, tuleb parem ning teenus suudetakse sujuvalt tööle saada.
Kaubavood stabiliseeruvad
Kui reisijatevedu on Tallinna Sadamale aasta-aastalt üha rõõmustavamaid numbreid toonud, siis transiit seevastu on ära kukkunud Venemaa turu pärast üha alla käinud. Nüüdseks on põhi käes ja Kalmu kinnitusel saavutatud stabiilsus.
"Loodame, et järgmine aasta on stabiliseerumise aasta kaubavoogudes," kinnitab Kalm.
Prognooside kohaselt stabiliseeruvad kaubavood 2017. aastal 20 miljoni tonni ümber. Seejuures jätkab vedellast ehk kütused transiidis endiselt vähenemist, ent puistlasti, konteinerite ja ro-ro ehk veeremi veoga loodetakse see kadu tasa teha.
Ehkki tänavused transiiditulemused ei ole lõplikult koos, kinnitatakse Tallinna Sadamast, et mullusest need suurt ei erine: Venemaa oli 2015. aastal transiidis endiselt suurima osakaaluga lähteriik, millele järgnesid Soome ja Leedu. Transiidi peamisteks sihtriikideks olid USA, Holland ja Soome.
Kalmu kinnitusel on üheks uueks trendiks kaupade mitmekesistumine. "Tuleb veel uusi kaubagruppe juurde. Muuga on multifunktsionaalne sadam, seal võime käidelda väga erinevaid kaupu, nii et on väga hea, kui munad on mitmes erinevas korvis," ütleb ta.
Kinnisvaraarendus algab D-terminalist
Ambitsioonika kinnisvaaraarenduse plaaniga riigiettevõte loodab suveks oma Vanasadama ala arendusplaaniga või "masterplaaniga" nagu nad ise seda kutsuvad, valmis saada. Esmajärjekorras tahetakse selle alusel alustada Tallinkit teenindava D-terminali renoveerimis- ja laiendamistöödega, et kasvavate reisijahulkadega toime tulla, kuivõrd valmis saab Tallinki uus kiirlaev Megastar, mille tarbeks on tulnud sadamaala juba ümber ehitada. Kalmu hinnangul kergitab Megastar ka reisijatehulka.
"Kindlasti Megastar seda motiveerib – kõik tahavad uut laeva proovida," usub Kalm. "See eeldab palju uusi investeeringuid – tegemist on suure ja moodsa laevaga –, autosid laaditakse kahelt rambilt, pidime autodele uue rambi ehitama sadamasse," kirjeldab ta ettevalmistusi.
Kalm usub, et suuri liiklusummikuid Megastari liiniletulek endaga kaasa ei too.
"Oleme teinud ühe ajutise lahenduse, et võtta Megastar vastu - teeme vahepeal ühe veokite tagavaraplatsi. Arvame, et väga suurt probleemi ei teki," rahustab Kalm.
D-terminali ehitustöödega loodetakse algust teha juba 2017. aasta lõpus, samuti peaks esmajärjekorras minema töösse parkimismaja ehitus. Esimesed ehitusplaanid hõlmavadki sadama taristut, äri- ja elamuhoonete ehitus tuleb hilisemates etappides, ehkki mõningaid töid saab teha ka paralleelselt, kinnitab Kalm. Selliseks polüfunktsionaalseks ehitiseks on näiteks sild üle Admiraliteedi basseini, mille arhitektuurikonkurss ja ehk ka ehitusprotsess loodetakse järgmisel aastal välja kuulutada. Kokku koosneb arendusplaan üheksast etapist.
Senised ümberehitused on hõlmanud nii sadama loode- kui ka lõunaosa, kus on liiklust ümber korraldatud, et autod senisest kiiremini laevale ja laevalt maha saaksid sõita. Rakendumisel on nn targa sadama lahendus, mis toimib juba suursaarte vahel, kus skaneerimise või telefonikõne peale avaneb turvavärav laevale sõiduks. Kuivõrd see lahendus aga autos olijate arvu kokku ei loe, vajatakse veel inimeste abi, et reisijate arv kindlaks teha ning isikukoodid näoga kokku viia - rahvusvahelises liikluses on karmimad reeglid kui saartevahelises ühenduses. Samas kinnitab Kalm, et ka selle arenduse peale, kuidas automaatselt reisijate arv ja isikusamasus sõidukites tuvastada, mõeldakse väga tõsiselt.
Tööd jätkuvad ka 2017. aastal, neist osa on seotud Reidi tee ehitusega. Järjekorras ootavad A- ja B-terminali renoveerimistööd.
Järgmine aasta kulgeb ka ettevõtte börsile viimise ettevalmistuste tähe all, nagu näeb ette uue valitsuskoalitsiooni plaan. Kalmul on otsusest hea meel ja ta väidab, et Tallinna Sadam on selleks sammuks valmis, kuigi ettevõtte juhtimine ja protsessid koos aruandlusega on vaja veel läbipaistvamaks muuta.


maintext:
ERR Moskvas | Putin: Venemaa on igast agressorist tugevam
Venemaa president Vladimir Putin ütles aastalõpu pressikonverentsil, et Venemaa on tugevam kõigist võimalikest ründajatest.
Putin rääkis ligi nelja tunni jooksul peamiselt Venemaa siseteemadel. Välisküsimustest pälvisid enim tähelepanu suhted USA-ga, vahendas "Aktuaalne kaamera".
President eitas taas, et Venemaa sekkus USA presidendivalimistesse. Vastuseks USA järgmise presidendi Donald Trumpi neljapäevasele teatele, et USA kavatseb tema juhtimisel tugevdada oma tuumajõude, ütles Putin, et ka Venemaa kaasajastab oma tuumaarsenali, kuid ei allu provokatsioonidele alustada uut võidurelvastumist.
"Jah, loomulikult, seal on rakette ja allveelaevu ja lennukikandjaid rohkem. Me ei vaidle selle üle. Ütleme aga, et oleme tugevam ükskõik millisest agressorist. Kes on "agressor"? Ta on see, kes võib potentsiaalselt rünnata Vene Föderatsiooni. Me oleme igast võimalikust ründajast tugevamad, seda võin korrata," kõneles ta.
Kõneks olid ka Ukraina ja Süüria kriisid. Putin ei öelnud taas midagi uut - mõlemas kriisis soovib Moskva rahumeelset lahendust. Operatsioon Aleppos, mida Lääs näeb Venemaa osalusel toimunud sõjakuriteona, läheb tema sõnul aga ajalukku kui maailma suurim humanitaaroperatsioon.
"See oli suurim - tahan seda rõhutada, et kõik kuuleksid - see oli kaasaegse maailma suurim rahvusvaheline humanitaaroperatsioon. Seda ei oleks saanud läbi viia ilma Türgi juhtkonna aktiivse panuseta - Türgi presidendi, Iraani presidendi ja kogu Iraani juhtkonna -, ja meie kõige aktiivsema osaluseta," ütles Putin.
Putini sõnul on Venemaa nõus taasavama oma toiduainete turu Euroopa tootjatele kohe, kui Euroopa ka omalt poolt head tahet näitab.
"Oleme hea meelega nõus kõigi vahetustega - kuigi Venemaa põllumajandustootjad ei soovi, et seda teeksime -, kuid seda juhul, kui meie partnerid, sealhulgas Euroopa partnerid, tühistavad Venemaa-vastased sanktsioonid," sõnas president.
Küsimustele kas ta kavatseb uuesti Venemaa presidendiks kandideerida, Putin otseselt midagi ei vastanud, öeldes, et selleks ei ole veel aeg.


title: Hololei: Venemaaga transpordikoostöös dialoog puudub

maintext:
Henrik Hololei. (Foto: Postimees/Scanpix)
Hololei rääkis usutluses Postimehele, et kuna Euroopa ettevõtted sõltuvad ühel või teisel moel Venemaa transpordist, siis oleks hea, kui dialoog toimiks, aga praegu ei ole see kahjuks mõeldav.
"ICAO-s (rahvusvaheline tsiviillennunduse organisatsioon) oli Venemaa näiteks praktiliselt isolatsioonis. Ta ise otsustas end sinna panna, olles vastu põhimõtteliselt kõigele, mida muud maailma riigid ellu viia üritasid," märkis ta.
Hololei arvates on Venemaa sammude motiiviks tõenäoliselt tahtmine saada mingeid eritingimusi ja eeldus, et Venemaad koheldakse kuidagi teisiti. "Tihtipeale Venemaa just seda tahabki. Aga see pole lihtsalt mõeldav," ütles Hololei.
Tema arvates otsustas Venemaa protsessis osaleda mittekonstruktiivselt, mängis ennast täiesti auti ja lõpuks polnud kedagi, kes oleks tahtnud nendega isegi mingisugusesse dialoogi asuda, sest nende vastus igale asjale oli lihtsalt ebakonstruktiivne.
"Maanteetranspordiga on olnud pidevalt probleeme – Venemaa rakendab mõnede riikide suhtes lihtsalt mingeid makse või tolle, teiste riikide suhtes aga mitte. See ei toimu loogilisel alusel, vaid suva järgi," selgitas Hololei.
Hololei sõnul on ettevõtjatele kõige tähtsam asi ettearvatavus, kuid Venemaa puhul me ei tea, mida homme otsustatakse teha lihtsalt seepärast, et keegi nii otsustab.


maintext:
Liitlased saabuvad Tapale enne, kui neile mõeldud kasarmud valmis saavad
NATO liitlased saabuvad Tapa sõjaväelinnakusse kevadel, kuid kasarmud valmivad sügiseks. Ajateenijate hulgas leviv kuuldus, nagu peaksid nad aasta alguses vabastama kasarmud liitlastele ning kolima välioludesse, ei vasta tõele.
Esimene jalaväebrigaad kinnitas "Aktuaalsele kaamerale", et ajateenijad suunduvad metsalaagrisse aprillis, nende kasarmutesse kolivad aga uute valmimiseni liitlased. Suvel saabuvad uued ajateenijad jagatakse ära teiste linnakute vahel.
Tapa sõjaväelinnakus asub praegu veidi alla tuhande esimese jalaväebrigaadi ajateenija. Kevadel saabub lisaks veel tuhat liitlassõdurit.
Mitme kuu jooksul ei mahu kõik sõdurid Tapa linnakus kasarmutesse ära.
Staabiülem ütles, et ajateenijad ei lähe metsa elama mitte aasta alguses, vaid kevadel, kui kaitseväe plaanide järgi algab väliõppus, mis valmistab ajateenijaid ette iga-aastaseks Kevadtormiks.
"Aprilli algusest peaksid kõik sõdurid metsa taktikat tegema minema nagunii. Nüüd, kas nad peavad minema nädal aega varem, see on täpsustamisel, kuna täpne brittide saabumise ajakava on muutumises," rääkis kolonelleitnant Mati Tikerpuu.
Pärast metsanädala lõppu annavad ajateenijad varustuse ära, käivad linnaloal, kuid juba enam kasarmusse tagasi ei lähe.
Üks võimalus on jagada Tapale mõeldud ajateenijad ära Jõhvi, Paldiski ja Tapa linnakute vahel.


title: Trump kutsus Boeingut esitama hävitaja F-18 Super Hornet hinna

maintext:
Hävituslennukid F-35. (Foto: Reuters/Scanpix)
"Lockheed Martini F-35 tohutu hinna ja ülekulu tõttu olen palunud Boeingul esitada võrreldava F-18 Super Horneti oodatav hind!" säutsus Trump.
Based on the tremendous cost and cost overruns of the Lockheed Martin F-35, I have asked Boeing to price-out a comparable F-18 Super Hornet! — Donald J. Trump (@realDonaldTrump) December 22, 2016
Trump kohtus neljapäeval USA kaitseministeeriumi ametnikega, et uurida kulude vähendamise võimalusi, eriti seoses F-35 programmiga.
Ühendriikide järgmine president kohtus ka Lockheedi tegevjuhi Marillyn Hewsoni ja Boeingu juhi Dennis Muilenburgiga.
Lockheed Martini ja valitsuse leping näeb ette 2443 F-35 ostmist 379 miljardi dollari eest. Varghävitajate kasutamisega nende eeldatava kasutusaja lõpuni 2070. aastal kaasnevate hoolduskulude kokkulöömise järel võivad programmi kulud küündida 1,5 triljoni dollarini.
Trump säutsus eelmisel nädalal, et F-35 programmi kulud on kontrolli alt väljunud. Ta on öelnud ka, et Boeingu plaan uute presidendi lennukite tootmiseks on liiga kallis.
Alates 1990. aastate lõpust kasutuses oleval F/A-18 Super Hornetil puuduvad vargvõimed.


title: Tallinn kinnitas 2017. aasta eelarve mahuga 655,3 miljonit eurot

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
Eelarve vastuvõtmise poolt hääletas 44 linnavolikogu liiget, selle vastu hääletas 19 linnavolinikku.
"Tallinna linna 2017. aasta eelarve on kahtlemata investeeringute eelarve, milles on esikohale seatud hariduse edendamine ning ühistranspordi ja teedevõrgu arendamine ning korrastamine. Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud 29,7 miljonit eurot, ühistranspordile üle 25 miljoni euro ning teede ja tänavate valdkonna investeeringuteks 51,7 miljonit eurot. Kokku on investeerimistegevuseks eelarves ette nähtud 166,4 miljonit eurot," ütles linnapea kohuseid täitev Taavi Aas pressiteates.
2017. aastal on kavas investeeringute finantseerimiseks kaasata laenuvahendeid summas kuni 50 miljonit eurot. "Seoses asjaoluga, et Euroopa Liidu uue eelarveperioodi välisprojektide elluviimise kõrgpunkt langeb 2017. aastale, linna netovõlakoormus seoses välisrahastusega investeerimisprojektide omafinantseeringu tagamisega küll kasvab, ent jääb 2017. aasta lõpuks siiski kindlalt seadusega lubatud 60 protsendi piiresse," ütles Aas varasemalt.
Hariduse valdkonna investeeringuteks on kavandatud kokku 29,8 miljonit eurot, mis on 80,7 protsenti enam kui 2016. aastal. Välisrahastuse toel on plaanis rekonstrueerida Pihlaka tänava 10 hoone, kus avatakse Lasteaia Kraavikrõll sõimemaja. Samuti rekonstrueeritakse lasteaiaks Koidula tänav 23 asuv hoone.
Kakumäel Veerise tänaval valmib uus lasteaiahoone ning alustatakse Pirita-Kose lasteaia juurdeehitusega. Renoveeritakse Läänemere tee 31 ja Vana-Kalamaja tänav 9 asuvad koolihooned ning teostatakse tervikrenoveerimist Pääsküla Gümnaasiumis, samuti alustatakse Talllinna Prantsuse Lütseumi võimlahoone ehitusega.
Teede ja tänavate valdkonna investeeringuteks on kavandatud 51,8 miljonit eurot, sealhulgas välisrahastusega teede ja tänavate rekonstrueerimiseks 25 miljonit eurot. Tallinna Linnatranspordi Aktsiaseltsile antakse sihtotstarbelist investeerimistoetust kokku summas 25,2 miljonit eurot. Toetuse abil soetatakse 50 uut autobussi, rekonstrueeritakse 10 trammi ja alustatakse retrotrammide rekonstrueerimist, lõpetatakse Kopli depoo rekonstrueerimine ja jätkatakse ühistranspordipeatustesse infotabloode paigaldamist.
Elamumajanduse investeeringuteks kavandatakse 4,6 miljonit eurot, muu hulgas alustatakse Paljassaare tee 37 asuva ühiselamu tüüpi elamu renoveerimist ning koostatakse Sõpruse puiestee 5 hoone renoveerimistööde projekt.
Investeerimistegevuseks on 2017. aasta eelarve eelnõus ette nähtud kokku 166,4 miljonit eurot.
Linnaeelarvest palka saavate haridusasutuste juhtide, õpetajate ja õpetaja abide palgad kasvavad järgmise aasta 1. septembrist kuni 4,3 protsendi võrra. Kõigi linna noorsootöötajate palgavahendeid suurenevad jaanuarist 6 protsendi võrra, alates veebruarist tõstetakse linna lastekaitsetöötajate palkasid kuni 1250 euroni ja alates aprillist ühtlustatakse linna sotsiaalhoolekandeasutuste töötajate palkasid, tagades palgavahendite 4-protsendilise kasvu.


title: Toom külastas Süürias ka Vene õhuväebaasi

maintext:
Yana Toom koos Süüriat külastanud delegatsiooniga. (Foto: Venemaa Föderatsiooninõukogu veebileht)
Venemaa föderatsiooninõukogu veebilehe kohaselt on nende delegatsiooniga kaasas kolm Euroopa Parlamendi saadikut (Eestist keskerakondlane Yana Toom, Lätist Koosmeele rahvasaadik Andrejs Mamikins ning Itaaliast Forza Itaalia poliitik Stefano Maullu.
Toom rääkis ERR-i portaalile Beirutis viibides, et see baas täidab ühtlasi ka vaenupoolte lepituskeskuse rolli.
Toom ütles, et nendele räägiti 15.-22. detsembrini kestnud suuroperatsioonist, kui Aleppost viidi välja ca 31 000 tsiviilelanikku.
"Aga see oli ka kõik, aega küsimusteks ei olnud. Nii, et minu põhiline mulje on lendamine sinna ja tagasi, sest seal me veetsime natuke üle tunni. Hakkas lähenema äikesetorm ja me pidime ruttu sealt ära lendama," lausus ta.
Küsimusele, kas Toomi arvates on Süüriasse nüüd rahu saabunud, vastas ta nii. "See on kaheksas kord viie aasta jooksul. Aga kunagi pole olnud nii tugevaid garante selle taga nagu on Venemaa ja Türgi, kes sisuliselt kontrollivad suurt osa sõja osapooltest. Aga vaatame," sõnas Toom.
Läti eurosaadik Andrejs Mamikins külastas ka Süürias langenud Vene sõduritele pühendatud monumenti. Läti välisminister Edgars Rinkevics on Mamikinsi visiidi Süüriasse hukka mõistnud.
Neljapäeval kohtus Venemaa poolt "föderatsiooninõukogu ja europarlamendi ühisdelegatsiooniks" nimetatud grupp Süüria presidendi Bashar al-Assadiga.
Toom külastas koos paari europarlamendi kolleegiga Süüriat ka käesoleva aasta juulis.


title: Konkurentsiamet: Elektrilevi peab võrgutasusid vähendama

maintext:
Elektrilevi rikkebrigaadid parandavad elektriliini Saaremaal Angla tuulikute lähistel. (Foto: Elektrilevi)
Konkurentsiamet nõuab, et võrgutasu peab langema 6,7 protsenti.
Kuna võrgutasude osakaal moodustab lõpphinnast 50-55 protsenti, siis sellega peaks keskmisele kodutarbijale elektri lõpphind langema 3,6 protsenti, teatas amet.
Peamiseks põhjuseks, miks Elektrilevi võrguteenuse hind peab langema, on võrgukadude vähenemine. Tänaseks on ettevõtja saavutanud olukorra, kus võrgukaod on vähenenud 4,5 protsendini, märkis amet. Seda on oluliselt mõjutanud ka kaugloetavatele arvestitele üleminek. Samuti mõjutab hinna langust kadude elektri hinna vähenemine, sest võrreldes eelnevate aastatega on elektri börsihind oluliselt langenud.
Kolmandaks põhjuseks, miks võrgutasu peab alanema, on langenud intressimäärad, mis on aluseks ettevõtja poolt teenitava kasumi arvutamisel.
Konkurentsiamet ootab 2017. aasta 31. jaanuariks Elektrilevi OÜ taotlust, millega esitatakse ametile kooskõlastamiseks kulupõhised võrgutasud.
Ekspert: Elektrilevi muutis viimati oma võrgutasu kolm aastat tagasi
Elektrimüüjate pakkumisi vahendava portaali Energiaturg.ee tegevjuhi Pirmin Tamme sõnul muutis Elektrilevi oma võrgutasusid viimati kolm aastat tagasi ja selle ajaga on turul palju toimunud.
"Viimati on Elektrilevi oma võrgutasusid muutnud 23. detsember 2013 ehk siis kolm aastat on möödas, mis on vaikimisi ka maksimum periood konkurentsiameti juhendites," ütles Tamm BNS-ile. "Seega igati õigustatud järelepärimine, hinnadünaamikas, intressides ja kadudes on selle ajaga tõepoolest palju muutusi toimunud," lisas ta.
Vaadates teisi suuremaid võrguettevõtjaid, siis võib VKG Elektrivõrke Tamme sõnul lähiajal samasugune saatus oodata.


title: Prokuratuur: asitõendid näitavad, et tagaotsitav juhtis veoki Berliini jõuluturul rahva sekka

maintext:
Avaldatud on foto tagaotsitavast tuneeslasest Anis Amrist. (Foto: SIPA/Scanpix)
"Täna me otsisime läbi mitu asupaika Nordrhein-Westfalenis ja Berliinis. Anis Amri on arvatavalt neis kohtades varem olnud," vahendas Reuters Frauke Köhleri sõnul ajakirjanikele.
"Vihje saamisel otsiti Heilbronnis läbi ka buss. Siiani kedagi arreteeritud pole," lisas ta.
Köhler ütles, et uurijad on saanud ka esimesi kohtuekspertiisi tulemusi veoki kontrollimisest. "Veokilt leiti sõrmejälgi - juhiukselt ja B-piilarilt," ütles ta.
"Praeguses uurimise faasis me usume, et Anis Amri juhtis veokit. Täna anti välja tema vahistamisorder," lisas Köhler.
Saksamaa julgeolekuteenistused on üha suurema surve all selgitamaks, miks tuneeslasest mees, keda oli juba kuid salaja jälgitud ning kelle puhul oli märgatud mitmeid seoseid islamiäärmuslastega, õnnestus väidetavalt ikkagi korraldada esmaspäeval Berliini jõuluturul 12 inimelu nõudnud veokirünnak.
24-aastase Tuneesia kodaniku Anis Amri kohta on välja antud Euroopa vahistamismäärus, lisaks on võimud pannud tema tabamiseni viiva informatsiooni eest välja 100 000 euro suuruse preemia.
Põgenema pääsenud kahtlustatava puhul on alust arvata, et ta on vägivaldne ja relvastatud ning meedia hinnangul ei saa ka välistada, et ta kavandab uusi terrorirünnakuid.
Mehe tabamise teeb keerulisemaks ka see, et väidetavalt on ta Euroopas viibimise jooksul kasutanud vähemalt kuut valenime ning esinenud kolme erineva riigi kodanikuna.
Peamine asjaolu, mille alusel võimud Amrit otsima hakkasid, on see, et tema varjupaigataotlust puudutavad dokumendid leiti rünnakuks kasutatud veoauto juhiistme alt.
Amri perekond kutsus üles teda alistuma. Abdelkader Amri sõnul on ta kindel, et vend on süütu, kuid "kui ei ole, siis see on pere jaoks suur häbi".
Minister: kahtlusalune on suure tõenäosusega ründaja
Saksa uurijad usuvad, et suure tõenäosusega on tagaotsitav tuneeslane jõuluturu ründaja, ütles siseminister Thomas de Maiziere varem.
"Me saame täna teatada, et meil on uut informatsiooni selle kohta, et kahtlusalune on suure tõenäosusega kuriteo toimepanija," ütles minister ajakirjanikele.
"Sõiduki kabiinist leiti sõrmejälgi ja seda toetavad täiendavad asitõendid," lisas ta.
Pressikonverentsil viibis de Maiziere kõrval ka kantsler Angela Merkel, kes ütles, et loodab, et ründaja arreteeritakse peagi.


maintext:
"Aktuaalse kaamera" intervjuu peapiiskop Viilmaga
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop Urmas Viilma ütles "Aktuaalsele kaamerale" antud pikas intervjuus, et Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule on lõppev aasta olnud väga toimekas ja on olnud kohtumisi nii kiriku- ja ühiskonnategelastega kui ka poliitikutega.
Viilma ütles veel, et Eesti rahvast iseloomustab ristiusk ja seda võiks rõhutada. "Me oleme ristiinimesed ja see on meie identiteet. Ja kui me seda julgeme tunnistada, siis ei saa kohutada ükski võõras meid. Ja me oleme ise paremini mõistetavad ja inimesed, kes tulevad teisest kontekstist mõistavad ka meid," lausus Viilma.


title: Kihnu esitas taotluse erandiks, soovides jätkata iseseisva omavalitsusena

maintext:
Kihnu tuletorn. (Foto: Kihnu vallavalitsus)
"Täna teadaolevas seadusandlikus raamistikus, nii seadusandluse kui rahastuse osas, ei ole Kihnu vallal ühtegi sisulist põhjust loobuda omavalitsusüksuse staatusest, sest omavalitsus tuleb meie hinnangul oma ülesannetega toime," kirjutas vallavanem Ingvar Saare enam kui 40 lehekülge pikas taotluses.
"Lisaks suudame kujundada ümbritsevat keskkonda ning olla piirkonna arenguveduriks. Adume, et suures osas tuleneb meie võimekus riigipoolse rahastuserisuse olemasolust, kuid kuna meil puudub täna vastupidine teadmine, et riik kavandaks väikesaarte rahastuse muutmist, on asjakohane jätkata tänase toimimisskeemi järgi," lisas ta.
Kihnu vallas jõuti seisukohale, et väikesaarte kontekstis ei ole võimekuse kasvu toetamiseks ühinemine mandri omavalitsusega asjakohane meede.
Vallavanem tõi esile, et Kihnu valla ametiasutused on koos hallatavate asutustega järjepidevalt oma struktuuri korrastanud ning õhendanud.
Ingvar Saare sõnul on Kihnu vald tervik, mille sisesidemed on tugevamad kui sidemed naaberkeskustega. Sellele seab omad piirid ühendusepidamine mandriga, see väljendub nii tundlikkuses ilmastikuolude suhtes kui ka füüsiliste piiride osas - liiklemine saarele ja sealt ära on alati seotud kindlate kellaaegadega ning ajalise ressursiga.
Valdav osa teenustest osutatakse saarel kohapeal. Need teenused, mida osutatakse väljaspool saart, paiknevad Pärnu linnas, mitte aga naabervaldades. Need teenused on eelkõige keskharidus ja teise taseme arstiabi.
Elanike juurdepääs mandriomavalitsuses pakutavatele teenustele (seniste teenuste kaotamisel saarelt) on vallajuhi kinnitusel problemaatiline. Tänase naabervalla Tõstamaa keskusest elab elanikkond kaugemal kui 25 km. Ajaliselt on see ca pooleteise tunni pikkune teekond ühes suunas.
Haldusreformi seaduse §9 lõike 3 punktis 3 on öeldud, et valitsus võib kohaldada erandit, kui kohaliku omavalitsuse üksus on mereline saarvald ehk vald, mis asub Eesti territoriaalmeres paikneval saarel, mille territooriumi vald tervikuna hõlmab ja kus teostatakse iseseisvat omavalitsuslikku haldamist.


title: Uudistepäeva kokkuvõte 27. detsembril

maintext:
Uudistepäeva kokkuvõte 27. detsembril
Head tööpäeva lõppu! 2016. aasta viimane teisipäev kujunes selliseks: Eestit külastas USA senaator John McCain, Yana Toom aga külastab Süüriat. Tallinna Sadamat külastas sel aastal lausa 10 miljonit inimest. Jõule jäävad meenutama eestlaste tervitused üle maailma ja Klassikaraadio kuulajate valitud lemmikjõululaulud.
Eestis visiidil viibiv USA senaator John McCain ütles Tallinnas toimunud pressikonverentsil, et Balti riigid ei pea seoses võimuvahetusega USA-s midagi kartma ning sidemed Washingtoni ja NATO liitlaste vahel jäävad endiselt tugevateks. Lisaks lubas ta koos oma kolleegidega viia Washingtoni tagasi sõnumi, et USA sõjaline kohalolek peab igal juhul jätkuma.
"Lähen koos Yana Toomiga sündmuste keskpunkti - Süüriasse. Yana polnud üldse nõus, et ma sellest praegu kirjutan, sest ta ei tahtnud oma emale rääkida sellest reisist, aga ma ikkagi veensin teda, et pole vaja üritada naasklit kotis hoida," teatas sotsiaaldemokraatlikku erakonda kuuluv Hvostov teisipäeva ennelõunal Facebookis.
Pärnu linn tegi veebruaris ettepaneku ühinemisläbirääkimisteks 13 omavalitsusele, kuid ühineda õnnestus Audru ja Paikuse valdadega ning sellest tekib 51 000 elanikuga omavalitsus.
Teisipäeval saabus Eckerö Line'i laeval Finlandia Tallinna Sadama kümnemiljones reisija, kelleks osutus Kairit Pootsmann. Pootsmann veetis oma jõulud Soomes ja tuli pühade jätkuks kodumaale Eestisse.
Venemaa kaitseministeeriumi kinnitusel leiti lennuki must kast teisipäeva varahommikul rannikust 1,6 kilomeetri kaugusel 17 meetri sügavuselt merest, vahendas TASS.
Venemaa kaitseministeeriumile kuulunud 1983. aastal valminud Tu-154 kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusmist Sotši lennuväljalt Musta merre. Lennuki pardal oli 84 reisijat ja kaheksa meeskonnaliiget, kes hukkusid.
''Viirustel endil on reeglina väga vähe geene, näiteks HI-viirusel ainult üheksa. Inimestel seevastu 20—25 tuhat. Mõnes mõttes kasutavad viirused inimeste rakke enda paljundamiseks osavalt ära ja lasevad neil musta töö ära teha,'' selgitas Tim Wang, ajakirjas Nature ilmunud uurimuse esimene autor ERR Novaatorile.
Sel aastal läksid tervitused kodustele teele Kambodžast, Inglismaalt, Taist, Kanadast, Malist, Hiinast, Jamaicalt, Liibanonist, Rootsist, Costa Ricast, Hollandist, Prantsusmaalt, Austriast, Austraaliast, Itaaliast, Hispaaniast, Uus-Meremaalt, Dominikaani Vabariigist, Portugalist, Katarist.
Samuti pani ETV kokku loo, kuhu koondas mööduva aasta menukamad videod.
Klassikaraadio aga vaatab jõuludele tagasi eestlaste lemmikjõululaulu küsitluse kokkuvõttega. Võitis "Püha öö", aga pakuti välja veel üle saja lemmiku.
Aasta meessportlane, naissportlane, võistkond ja treener selguvad rahva, spordiajakirjanike ja spordiorganisatsioonide hääletustulemuste liitmisel. Spordiorganisatsioone osales aasta parimate valimisel 63 ja spordiajakirjanikke 44, rahvahääletusel anti oma soosikute poolt rekordiliselt ligi 106 000 häält. Hääletustulemuste põhjal on nominendid järgmised (tähestikulises järjekorras):
Aasta meessportlane 2016: Gerd Kanter, Ragnar Klavan, Martin Kupper, Rasmus Mägi
Aasta naissportlane 2016: Ksenija Balta, Irina Embrich, Anett Kontaveit, Kelly Sildaru
Aasta võistkond 2016: autoralli meeskond Ott Tänak ja Raigo Mõlder, sõudmise neljapaat, vehklemise epeenaiskond, võrkpalli rahvusmeeskond
Aasta treener 2016: Gheorghe Cretu, Matti Killing, Tõnis Sildaru, Aleksander Tammert
"Kui on selline edu ees, siis niimoodi need asjad lähevad. Sellest on teine osa tehtud ja nagu ma aru saan, on õigused ostetud, hakkame meiegi suvel tegema," paljastas näitleja Ago Anderson "Vikerhommikus". Ta lisas, et käsikirja ta veel lugenud ei ole, kuid Taanist pärit originaalteksti kallal kõpitseb taas Martin Algus. "Ma vihjeks võin öelda, et on toredaid üritusi nagu pulmad ja matused, kus võib igasuguseid olukordi ette tulla," rääkis Anderson.
Homme on vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Ennelõunal on kohati lume- ja lörtsihooge. Puhub loode- ja põhjatuul 7-12, puhanguti 17, rannikul kuni 20 m/s, pärastlõunal nõrgeneb järk-järgult. Õhutemperatuur on -2..+2°C, pärastlõunal langeb.


title: 5 uudist, mida täna hommikul teada

maintext:
5 uudist (Foto: ERR/Fotor)
Tartu ülikooli raamatukogu uksed jäävad talviseks sessiks suletuks
Tartu ülikooli tudengid on rahulolematud, sest ülikooli raamatukogu jääb keerulisemaks osutunud remonttööde tõttu ka eksamiperioodiks suletuks.
Kui kuuaega tagasi oli õhus veel õrn lootuskiir, et eksamisessiooniks tudengid raamatukokku tagasi pääsevad, siis tänane reaalsus on teine - raamatukogu veel nii pea külastada ei saa. Ehitustööde läbiviia AS YIT ehitusdirektor Toomas Rapp toob venimise põhjuseks tööde käigus selgunud hoone puudused, mis mõjutavad tööde lõpphinda ja tähtaegu.
Tartu ülikooli kantsler Andres Liiand tõdeb, et praegu on ehitustehnilisi küsimusi, milles tellija ja tööde läbiviija on erinevat meelt. Lisaks ei saa paluda raamatukogu osalist avamist eksamiperioodiks, kuna selleks vajalikud ohutus- ja turvalisusnõuded on täitmata.
Uus tähtaeg, mil raamatukogu võiks tudengitele avaneda, peaks selguma lähinädalate jooksul.
Uuring: Eesti elanike usaldus kaitsevaldkonna vastu püsib kõrge
Eesti elanikud hindavad kõrgelt kaitseväge ja Kaitseliitu ning toetavad jätkuvalt nii ajateenistust kui ka NATO-sse kuulumist, selgus sügisel läbi viidud avaliku arvamuse uuringust.
Eesti inimesed usaldavad kõige rohkem päästeametit ja politseid ehk toetus on vastavalt 95 ja 92 protsenti, neile järgnevad kaitsevägi 75 ja Kaitseliit 71 protsendiga.
Eestikeelsete vastajate hulgas on kaitseväe usaldusväärsus püsinud 90 protsendi juures viimased kümme aastat ja usaldus Kaitseliidu vastu 85 protsendi lähedal viiel viimasel aastal.
Eesti julgeolekuolukord on vastanute hinnangul järgmise kümnendi jooksul parem kui maailmas tervikuna. Olukorra jäämist samaks või muutumist turvalisemaks järgnevatel aastatel eeldasid 54 protsenti küsitletutest, turvalisuse vähenemist 29 protsenti.
Parlamendierakondadest kasvatas enim liikmeskonda Keskerakond
Eesti parlamendierakondadest on aastalõpu seisuga enim liikmeid Keskerakonnal, partei on aastaga oma liikmeskonda 766 inimese võrra kasvatanud, Isamaa ja Res Publica Liit on samal ajal juurde saanud vaid 12 liiget.
Aastaid suurima liikmeskonnaga partei kohta hoidnud Keskerakonda kuulub praeguse seisuga 14 617 inimest, kirjutab Postimees. Liikmete arvult järgneb Keskerakonnale Reformierakond 12 432 liikmega. Kolmandal kohal olevasse IRLi, kuhu kuulub 9177 inimest.
Parlamendierakondadest on kõige pisem 2014. aasta sügisel loodud Vabaerakond, kus on vaid 684 liiget.
ETFL: 2016 oli hea turismiaasta, siseturismile lausa rekordiline
Eesti Turismifirmade Liidu aastakokkuvõttest selgub, et 2016. aasta oli turismile soodne, stabiilselt suurenesid nii välis- kui ka siseturistide numbrid ning kasvu jätku võib prognoosida ka uueks aastaks, kirjutatakse ETFL-i pressiteates.
Turismi esimese 10 kuu statistika näitab rohkem kui seitse protsenti kasvu nii majutatud välis- kui ka siseturistide arvus. 2015. aastal kukkunud välisturistide arv oli taas taas tõusuteel. Suurimad kuni 20 protsendised juurdekasvud tulid Euroopa suurtest riikidest, nagu Poola, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa ja Holland. Kasvanud on ka Aasia riikidest pärit turistide arv.
“Eesti peamistest ja olulisematest saatjaturgudest on stabiliseerunud eelmise aasta kukkumise suurim põhjustaja Venemaa ning kasvu näeme kõikide teiste peamiste saatjariikide osas. Kasvanud turistide arv kõikidest naaberriikidest,” ütles Eesti turismifirmade liidu peasekretär Mariann Lugus. “Ka siseturism on teinud tubli tõusu ning kui uuel aastal 12 kuu lõplikud numbrid saabuvad, on need ilmselt kõigi aegade parimad.”
ETV aastavahetusprogrammi huumoriosa pahandas pilatavaid juba enne eetrit
ETV aastavahetusprogrammi huumoriosa on pahandanud pilaobjektiks sattunud tegelasi juba enne eetrissejõudmist - nii pole enda mainimisega "Ärapanijas" rahul kriminaaluurimise all olevad Toomas Lepp ja Mart Ummelas.
Lepp tegi enda ja Ummelase nimel avaliku pöördumise, et neid puudutav osa meelelahutussaatest välja jääks ning on andnud märku, et asjaga tegelevad advokaadid, kirjutab Õhtuleht.
Ummelas tunnistas lehele, et pöördumine sai tehtud Lepa mahitusel. "Ei minul pole küll plaanis kuskile kohtusse minna, mul pole selleks rahagi," tunnistas Ummelas.
Tänane ilm
Täna on enamasti pilves ilm. Ennelõunal on vähest sadu kohati, pärastlõunal laialdasemalt, sajab vihma ja lörtsi, Ida-Eestis ka lund. Puhub edelatuul 5-12, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 m/s, õhtul veidi nõrgeneb. Õhutemperatuur tõuseb 0..+5°C-ni.


maintext:
Riik kutsub naiste tugikeskuste esindajaid teenuse üle läbi rääkima
Sotsiaalministeerium ja sotsiaakindlustusamet (SKA) kutsuvad naitse tugikeskuse teenuste pakkujaid oma ettepanekutega välja tulema ning riigi esindajad andsid ka mõista, et võimalik võib olla ka teenuste ostmiseks korraldatud hangete piirhinna tõstmine.
"Oleme nendega pidevalt ühenduses olnud ja ka sel nädalal julgustanud neid hankes osalema ja oma pakkumisi esitama. Oleme selgitanud, et hanketingimused on paindlikumad, et nad ei jätaks esitamata, et tekiks võimalus läbirääkimisteks," ütles sotsiaalkindlustusameti ohvriabi üksuse juht Olle Selliov kolmapäeval pressikonverentsil.
"Mulle tundub, et lahendus on peagi saabumas. Kui hankeprotsess näitab lisarahastuse vajadust, siis tuleb see küsimus ka ära lahendada. Kõik tööriistad selleks on SKA-l ja ministeeriumil olemas," lisas sotsialaministeeriumi sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse samas.
Eesti Naiste Varjupaikade Liidu (ENVL) teatel otsustasid Järvamaa, Jõgevamaa, Läänemaa ja Hiiumaa, Raplamaa, Valgamaa, Viljandimaa, Lääne-Virumaa ning Võrumaa naiste tugikeskused kolmapäeval mitte esitada pakkumist sotsiaalkindlustusameti välja kuulutatud teises hankes naiste tugikeskuse teenuse osutamiseks. Nendes maakondades lõpetavad vägivalla ohvritest naisi ja lapsi toetavad tugikeskused oma tegevuse.
Liidu kinnitusel väheneb võrreldes viimastel aastatel sotsiaalministeeriumilt saadud toetusega väiksema elanike arvuga maakondades teenuste rahastus ligi poole võrra. See tähendab, et seal ei oleks rahapuudusel reaalselt võimalik pakkuda täies mahus ohvriabi seaduse ette nähtud liitteenust, mis sisaldaks nii majutust kui ohvritele vajalikku psühholoogilist ja juriidilist nõustamist. Uue hanke tingimustes on sotsiaalkindlustusamet oluliselt leevendanud ka nõudeid teenuseosutajate ettevalmistusele, minnes mööda ohvriabi seaduses sätestatust, märkis liit.
Kuuse kinnitusl on SKA juba kuues maakonnas tugikeskuse teenuse pakkumiseks lepingud sõlminud, viies on esitatud hankes pakkumised, mille üle hakatakse läbi rääkima ning ainult neljas maakonnas ei ole teenuse osutamiseks pakkumist tehtud.


title: Audit: maanteeamet peab toetusrahad EL-ile tagasi maksma

maintext:
Ihaste sild – Tartu idapoolse ringtee 2. ehitusala, Tartu (Foto: Pressimaterjalid)
Rahandusministeeriumi auditi hinnangul peab maanteeamet tagasi maksma enam kui miljon eurot Euroopa Liidu raha. Nimelt pidanuks amet korraldama Tartu läänepoolse ümbersõidu esimese ehitusala tarbeks rahvusvahelise hanke, korraldati aga riigisisene. Peagi valmiv teine audit võib tagasinõutava summa kahekordistada, sest sama viga on tõenäoliselt tehtud ka teisel objektil.
Tartu läänepoolse ümbersõidu esimene ehitusala on sisuliselt kahekilomeetrine teelõik Tartu linna ja Tähtvere valla piiril. Ilmatsalu ringist Raja tänavani kulgeva lõigu korrastamiseks kulus maanteeametil üle nelja miljoni euro, millest suurem osa tuli EL-i vahenditest.
See on aga vaid väike osa suurest Tartu läänepoolse ümbersõidu projektist. Nii korraldatigi umbes samal ajal ehk 2014. aasta kevadel koos esimese ala ehitamise hankega ka viienda ehitusala hange. See puudutas samuti umbes kahekilomeetrist teelõiku Tallinna-Tartu-Võru-Luhamaa maanteel. Nende kahe hanke kogumaksumus on ligi 13 miljonit eurot.
Probleemseks teeb olukorra see, et kui ümbersõidu ülejäänud ehitusetappide tarbeks on korraldatud rahvusvahelised hanked, siis esimeseks etapiks siseriiklik hange. Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakonna juhataja Kaur Siruli sõnul tähendab see, et nüüd tuleb maanteeametil osa saadud toetusrahast tagasi maksta.
"Tartu läänepoolset ümbersõitu peaks käsitlema sisuliselt ühe ehitusobjektina. Kui seal korraga töid teha, aga natuke erinevates lõikudes, siis peaks need välja kuulutama rahvusvaheliselt. Nende hangete puhul, mis peaks olema rahvusvahelised, aga seda mitte ei ole, on Euroopa Komisjon näinud ette, et tuleks teha 25-protsendiline korrektsioon," kommenteeris Siruli ERR-i raadiouudistele, pidades silmas tagasimakset veerandi toetussumma ulatuses.
Ehkki rahvusvahelise hanke peab korraldama juhul, kui kulutatakse üle 5,2 miljoni euro, on läänepoolse ümbersõidu kogumaksumus oluliselt suurem, mistõttu ei piisa siseriiklikust hankest ka sel juhul, kui ühe objekti hind jääb piirmäärast allapoole. Nõnda tulebki maanteeametil miljon eurot tagasi maksta.
Korduv viga
Kaur Siruli sõnul on lähipäevil valmimas teinegi audit, mis näitab, et maanteeamet on sama vea teinud ka Keila-Paldiski teelõigul.
"Seal on sisuliselt tegemist ühe teejupiga, mis on jagatud neljaks hankeks ühel ja samal aastal. Kaks nendest on rahvusvahelised, kaks /---/ siseriiklikud. Ja ka sellest auditist on tulemas samas suurusjärgus mitteabikõlblike kulude soovitus," ütles Siruli.
Sisuliselt ootab maanteeametit ligi kahe miljoni euro tagasimaksmine.
Maanteeameti peadirektor Priit Sauk nii pessimistlik siiski ei ole ja arvab, et audiitorid pole oma hinnangutes täpsed - tema hinnangul Tartu läänepoolse ümbersõidu ehitust ühe objektina vaadelda ei saa.
"Tartu läänepoolse ümbersõidu koha peal esimene ja viies ehitusala ei asetse kindlasti järjestikku. Seal on vahel umbes neli kilomeetrit maad ja need on kaks täiesti erinevat tööd - üks neist oli vana tee rekonstrueerimine ja liiklusohutuse parandamine," selgitas Sauk. "Viies ehitusala, kus oli tegemist eritasandiliste viaduktide, uue liiklussõlme ja raudtee ümberehitusega, on täiesti eraldi hange. Me tunneme küll, et oleme käitunud õigesti."
Raha tagasimaksmiseks on sisuliselt kaks alternatiivi: kas maanteeamet nõustub raha tagastama vabatahtlikult või alustab tehnilise järelevalve amet (TJA) toetuse tagasinõudmist. Kusjuures hangete korraldamisel pidi maanteamet TJA-lt kui toetuse rakendusüksuselt luba küsima.
TJA transpordiinvesteeringute osakonna juhataja Taavi Laja nentis, et ministeeriumi auditi valguses erilist kaalutlusruumi ei ole ning kuidagi peab toetuse Euroopa Komisjonile tagasi maksma. Samuti tõdeb Laja, et 2014. aastal oldi maanteeametiga samal seisukohal, et rahvusvahelist hanget tarvis pole.
"Ka meie leidsime, et need etapid ei ole üks tervik, kuna nad on tehniliselt ja funktsionaalselt täiesti erinevad. Ja noh, varasemalt ei ole ka tegelikult meil sellist olukorda tekkinud, et me peame seda niimoodi hindama," möönis Laja.


title: Rahvusvahelise narkoveo väidetav korraldaja jäi vahi alla

maintext: USA senaator, senati relvateenistuste komitee esimees John McCain on teisipäeval kahe senaatoriga Eestis visiidil. Kell 12 annavad peaminister Jüri Ratas ja McCaini ühise pressikonverentsi. Selle pikkus on 15 minutit ja see toimub inglise keeles.


title: John McCain tuleb järgmisel nädalal Eestisse

maintext:
USA senaator John McCain. (Foto: Reuters/Scanpix)
McCain koos senaatorite Lindsay Grahami ja Amy Klobuchariga on Eestis 27. ja 28. detsembril ning kohtuvad president Kersti Kaljulaidi ja peaminister Jüri Ratasega, teatas USA saatkond Eestis. Kohtumistel on kõne all regionaalne julgeolek ning NATO plaanid Eestis.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annab visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse. USA senaatorite delegatsioon külastab ka Lätit, Leedut, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot.
Detsembri alguses USA-s Washingtonis visiidil viibinud riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson on ERR-ile öeldnud, et John McCain tahab tutvuda olukorraga kohapeal.
"Tema meelest on erakordselt oluline, et lisaks sellele, et USA relvajõudude üksused saavad olema suuremal arvul baseerumas Poolas, siis ei tähenda see, et nende positsioneerimine Eestis, Lätis ja Leedus vähemaks muutuks," märkis Mihkelson.


maintext:
Valitsus plaanib keelustada riigifirmadele sponsortegevuse
Uus valitsus kavatseb keelustada riigifirmadele sponsortegevuse, lubades neil spondeerida vaid teadus- ja arendustegevust oma valdkonnas, kirjutas Eesti Ekspress.
Kompensatsiooniks lubab valitsus suurendada spordi ja kultuuri rahastamist riigieelarvest. Olümpiakomitee hinnangul aitaks aga riigifirmade nähtav toetus ligi meelitada ka eraettevõtjatest sponsoreid, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Riigifirmade poolne toetuste eraldamine erinevatele projektidele on toonud kaasa skandaalseid huvide konflikte ja isegi kriminaalasju, mida tahab valitsus edaspidi vältida.
Rahandusminister Sven Sester ütles, et maksumaksja raha jaotamine peaks olema läbipaistev ning arusaadav. "Kõige mõistlikum oleks teha läbi riigieelarve, sest tänased otsused äriühingute puhul on tihti olnud küsitavad, kas need aitavad kaasa ettevõtte käibe ja kasumi kasvule."
Sponsorrahade vähenemise kompensatsiooniks suunatakse aastail 2018 - 2020 riigieelarvest spordi toetuseks täiendavalt pool miljonit eurot.
"See peaks ka kompenseerima võimalikke varasemaid toetusi, mida teinud Tallinna Sadam, Eesti Energia või Eesti Loots," ütles Sester.
Eesti Olümpiakomitee peasekretäri Siim Suklese sõnul ei ole küsimus siiski ainult toetusrahas. "Sporti toetavad väga palju ka erafirmad ja väga paljud meie praegused sponsorid ja tulevased sponsorid vaatavad seda, kas ka riigifirmad toetavad otseselt sporti ja teisalt spordi ja kultuuri toetamine riigifirmadele on ju väga hea turundusliku väljundi võimalus," ütles Sukles.
"Tallinna Sadam või Eesti Energia, kes peaks müüma oma teenust näiteks põhjanaabritele või Peterburi, siis kindlasti läbi korvpalli või hokikoondise on seda lihtsam teha, kuna hoki või korvpall läheb kohalikele inimestele või otsustajatele seal rohkem korda," lisas ta.


title: Venemaa avaldab vastumeetmed Valge Maja sanktsioonidele reedel, juba teatati Moskva Ameerika kooli sulgemisest

maintext:
Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova. (Foto: TASS/Scanpix)
"Homme tehakse avalikud teated, vastumeetmed ja paljugi muud," vahendasid BNS, Reuters ja Politico Zahharova Facebooki teadet.
Mõned vastusammud on Moskva väidetavalt juba astunud. Näiteks teatasid Vene võimud neljapäeval - mõni tund pärast Obama avaldusele reageerimist - Moskvas asuva Ameerika kooli sulgemisest.
Tegemist on mittetulundusliku rahvusvahelise erakooliga, kus õpivad lapsed alates sõimeeast kuni 12. klassini. Lisaks suletakse ligipääs Moskva lähistel asuvale USA saatkonna suvilale.
USA president Barack Obama kehtestas neljapäeval sanktsioonid Vene ametiisikutele ja luureteenistustele seoses sekkumisega Ühendriikide presidendivalimistesse.
USA välisministeerium saatis riigist välja 35 diplomaati, kes töötasid suursaatkonnas Washingtonis ja konsulaadis San Franciscos, andes neile 72 tundi riigist lahkumiseks. Diplomaadid kuulutati "persona non grataks" tegevuse eest, mis ei vasta nende diplomaadistaatusele.
Suleti ka kaks Venemaale kuuluvat kinnisvara - üks New Yorgis Long Islandil ja kuni 40 peret mahutav toretsev jõeäärne kompleks Marylandis, kus armastasid puhata Vene diplomaadid, ent mida USA andmeil kasutati ka luureotstarbel.
Meetmete seas on sanktsioonid Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) ja sõjaväeluure ehk Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) vastu. Sanktsioonid kehtestati ka neljale GRU töötajale, teiste seas agentuuri juhile Igor Korobovile.
Lisaks kehtestas USA rahandusministeerium sanktsioonid kolmele ettevõttele ja kahele isikule - Jevgeni Bogatšovile ja Aleksei Belanile - "seotuse eest pahatahtliku küberalase tegevusega". Sanktsioonide kohaselt külmutatakse kõik nende varad USA-s, samuti blokeeritakse Ühendriikide ettevõtetel nimetatud isikute ja ettevõtetega ärikoostöö.
Valitsus avalikustab ühtlasi Vene kübertegevusega seotud tehnilised üksikasjad, et aidata ettevõtetel end paremini kaitsta võimalike tulevaste rünnakute eest.
Kreml: USA ei võtnud Moskvaga kontakti enne sanktsioonide kehtestamist
Ühendriigid ei kontakteerunud Moskvaga enne uute sanktsioonide kehtestamist, ütles Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov.
"USA pool ühendust ei võtnud, kuid nagu te teate, siis nendele otsustele eelnesid üsnagi agressiivsed avaldused, mis pretsedenditult sisaldasid ähvardusi Venemaa vastu."
Moskva eitas neljapäeval kategooriliselt USA süüdistusi sekkumises presidendivalimistesse.
"Me eitame kategooriliselt neid alusetuid väiteid ja süüdistusi Venemaa aadressil," vahendas uudisteagentuur Ria Novosti Kremli pressiesindaja Dmitri Peskovi sõnu.
"Ühendriigid tahavad kahtlemata hävitada USA ja Venemaa suhted, mis on niigi madalseisus," märkis pressiesindaja, lubades Venemaa poolt "adekvaatset reaktsiooni vastastikkuse põhimõttel".
Venemaa riigiduuma väliskomisjoni esimees Leonid Slutski nimetas Washingtoni sanktsioone tõeliseks paranoiaks. "Nad on taas kord rakendanud väga agressiivseid meetmeid meie riigi vastu."
Peskov kahtleb sanktsioonide tõhususes
Peskovi sõnul kahtleb Moskva sanktsioonide tõhususes, kuna praegune USA president lahkub kolme nädala pärast ametist.
Peskovi sõnul pole Moskva kindel, et USA järgmine president Donald Trump uusi sanktsioone toetab.
Trump on varem väljendanud kahtlust seoses Venemaa vastu uute sanktsioone kehtestamisega.
USA kõrge ametnik tõdes konverentsikõnes ajakirjanikega, et Trump võib ametisse astudes Obama otsuse tagasi võtta ning lubada Vene luureametnikud uuesti riiki, kuid see oleks ebasoovitav.
Ametnik ütles, et ei ole põhjust uskuda, et Venemaa lõpetab sekkumise USA ja teiste riikide valimistesse.
"Me usume, et need sammud on tähtsad, kuna Venemaa ei kavatse lõpetada. Kõik viitab sellele, et nad sekkuvad demokraatlikesse valimistesse teistes riikides, sealhulgas mõnes meie Euroopa liitlasriigis," ütles ta.
USA esindajatekoja vabariiklasest spiiker Paul Ryan kommenteeris, et Venemaa on järjepidevalt püüdnud kahjustada USA huve ning Obama administratsiooni kehtestatud sanktsioonid on õige, kuid hiljaks jäänud samm.
"Kuigi tänane administratsiooni tegevus on hilinenud, siis see on sobiv viis lõpetada kaheksa aastat kestnud ebaõnnestunud poliitika Venemaaga. Ja see on musternäide selle valitsuse ebaefektiivsest välispoliitikast, mis on muutnud Ameerika maailma silmis nõrgemaks," ütles Ryan pressiteates.


title: Kaljurand: USA vastumeetmed Vene küberrünnakutele on märkimisväärsed

maintext:
(Foto: Siim Lõvi /ERR)
"President [Barack] Obama otsus rakendada meetmeid Venemaa vastu vastuseks Venemaa kübersekkumistele on märkimisväärne mitmel põhjusel," kirjutas Kaljurand oma blogis.
"See on esmakordne, kui üks riik süüdistab teist riiki küberünnakutes ning kasutab teise riigi poolt korraldatud või toetatud või tellitud või finantseeritud küberrünnakute vastu reaalseid, avalikke ja laiaulatuslikke vastumeetmeid," märgib Kaljurand. Ta möönab, et ka Eesti tegi 2007. aastal sama, kuid tolleaegsete ja tänaste rünnakute ja vastumeetmete mastaabid on erinevad.
"USA vastumeetmeid oli oodata, sest juba enne presidendivalimisi süüdistas USA väga konkreetselt Venemaad [Hillary] Clintoni kampaaniameeskonna e-kirjade häkkimises ja avalikustamises eesmärgiga mõjutada USA presidendivalimisi. Seda, et venelastega on räägitud nii formaaselt kui ka informaalselt, kinnitas president Obama ka oma tänases avalduses," lisas Kaljurand.
Eesti endise välisministri sõnul ei ole IT ekspertide kinnitusel reeglina raske tuvastada küberrünnaku toimepanijat.
"Raskem on süüdistuse poliitiline külg – kas ja mismoodi mõjutab süüdlase nimetamine riikidevahelisi suhteid," kirjutas Kaljurand. "Kui süüdlast nimetada, siis peavad järgnema ka vastumeetmed, millised vastumeetmed oleksid proportsionaalsed," lisas eksminister. "Antud juhul otsustas USA astuda poliitilise sammu: nimetas süüdlase, avalikustas osa vastumeetmetest ning jättis endale õiguse rakendada täiendavaid vastumeetmeid," kirjutas Kaljurand.
Välisministeeriumi küberjulgeoleku nõunik viitas, et vastumeetmete otsustamisel pidi president Obama arvestama sellega, et need oleksid võimalikult mõjuvad ja neid saaks rakendada võimalikult kiiresti, kuna 20. jaanuaril ametisse astuv president Donald Trump on öelnud, et kavatseb vaadata üle suhted Venemaaga ja Venemaale kehtestatud sanktsioonid. Samuti on Trump öelnud, et ei usu Venemaa küberünnakutesse.
"Seega ei saanud vastumeetmetena kõne alla tulla majandussanktsioonid, mille rakendamine oleks võtnud aega. Diplomaatide väljasaatmine toimub 72 tunni jooksul, isikute kandmine niinimetatud musta nimekirja ning tegevuse lõpetamine kahel kinnistul Marylandis ja New Yogis on samuti kiiresti tehtav," kirjeldas Kaljurand.
"Isegi kui ametise astuv president Trump peaks need meetmed üle vaatama/tagasi pöörama, on 35 Vene diplomaati selleks ajaks riigist välja saadetud ning rünnakute tehniline informatsioon avalikustatud," märkis Kaljurand.
Ta meenutas, et 2007. aastal Eesti vastu korraldatud küberrünnakute kõige tõhusamaks vastumeetmeks oli rünnakute organisaatorite lisamine niinimetatud musta nimekirja, mis keelas neile reisimise mitte ainult Eestis, vaid kogu Schengeni territooriumil.
USA president Obama kehtestas neljapäeval sanktsioonid Vene ametiisikutele ja luureteenistustele seoses sekkumisega Ühendriikide presidendivalimistesse.
Kaljuranna hinnangul rakendab Venemaa USA sammude suhtes kindlasti vastumeetmeid.
"Venemaa kasutab neid kindlasti, sest muidu tunnistaks Venemaa oma süüd ja seda Venemaa kindlasti ei tee. Praeguseks on president [Vladimir] Putin öelnud, et USA diplomaate välja ei saadeta. Esimese vastumeetmena anti Kremlist korraldus sulgeda Moskva rahvusvaheline kooli, kus lisaks ameriklastele õpivad ka paljude teiste riikide diplomaatide lapsed. Selline meede on eriti kohatu ja kahetsusväärne, sest riikidevahelisse arveteõiendamisesse tõmmatakse koolilapsed," leidis Kaljurand.
Vene välisministeerium teatas reede lõunal siiski, et Moskvas asuvat ingliskeelset rahvusvahelist kooli ei suleta.
Presidendiks kandideerinud Marina Kaljurand astus 9. septembril välisministriametist tagasi, kuid tal ei õnnestunud valimiskogus piisavalt hääi saada. Alates 24. oktoobrist naases Kaljurand osalise koormusega tööle välisministeeriumisse, töötades nõunikuna küberjulgeoleku küsimustes ehk jätkates Eesti esindajana ÜRO küberekspertide töögrupis.


title: Venemaa avaldab vastumeetmed Valge Maja sanktsioonidele reedel

maintext:
Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova. (Foto: TASS/Scanpix)
"Homme tehakse avalikud teated, vastumeetmed ja paljugi muud," vahendasid BNS, Reuters ja Politico Zahharova Facebooki teadet.
Lisaks suletakse ligipääs Moskva lähistel asuvale USA saatkonna suvilale.
Samas lükkas Zahharova reedel tagasi rahvusvahelises meedias levinud väited, mille kohaselt plaanisid võimud Moksvas asuva Ameerika kooli sulgemist.
Pressiesindaja rõhutas, et rahvusvahelist kooli, kus õpivad USA, Suurbritannia ja Kanada diplomaatide lapsed, pole kavas sulgeda ning väited selle kohta on täielik vale.
USA president Barack Obama kehtestas neljapäeval sanktsioonid Vene ametiisikutele ja luureteenistustele seoses sekkumisega Ühendriikide presidendivalimistesse.
USA välisministeerium saatis riigist välja 35 diplomaati, kes töötasid suursaatkonnas Washingtonis ja konsulaadis San Franciscos, andes neile 72 tundi riigist lahkumiseks. Diplomaadid kuulutati "persona non grataks" tegevuse eest, mis ei vasta nende diplomaadistaatusele.
Suleti ka kaks Venemaale kuuluvat kinnisvara - üks New Yorgis Long Islandil ja kuni 40 peret mahutav toretsev jõeäärne kompleks Marylandis, kus armastasid puhata Vene diplomaadid, ent mida USA andmeil kasutati ka luureotstarbel.
Meetmete seas on sanktsioonid Venemaa Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSB) ja sõjaväeluure ehk Kindralstaabi Luurepeavalitsuse (GRU) vastu. Sanktsioonid kehtestati ka neljale GRU töötajale, teiste seas agentuuri juhile Igor Korobovile.
Lisaks kehtestas USA rahandusministeerium sanktsioonid kolmele ettevõttele ja kahele isikule - Jevgeni Bogatšovile ja Aleksei Belanile - "seotuse eest pahatahtliku küberalase tegevusega". Sanktsioonide kohaselt külmutatakse kõik nende varad USA-s, samuti blokeeritakse Ühendriikide ettevõtetel nimetatud isikute ja ettevõtetega ärikoostöö.
Valitsus avalikustab ühtlasi Vene kübertegevusega seotud tehnilised üksikasjad, et aidata ettevõtetel end paremini kaitsta võimalike tulevaste rünnakute eest.
Kreml: USA ei võtnud Moskvaga kontakti enne sanktsioonide kehtestamist
Ühendriigid ei kontakteerunud Moskvaga enne uute sanktsioonide kehtestamist, ütles Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov.
"USA pool ühendust ei võtnud, kuid nagu te teate, siis nendele otsustele eelnesid üsnagi agressiivsed avaldused, mis pretsedenditult sisaldasid ähvardusi Venemaa vastu."
Moskva eitas neljapäeval kategooriliselt USA süüdistusi sekkumises presidendivalimistesse.
"Me eitame kategooriliselt neid alusetuid väiteid ja süüdistusi Venemaa aadressil," vahendas uudisteagentuur Ria Novosti Kremli pressiesindaja Dmitri Peskovi sõnu.
"Ühendriigid tahavad kahtlemata hävitada USA ja Venemaa suhted, mis on niigi madalseisus," märkis pressiesindaja, lubades Venemaa poolt "adekvaatset reaktsiooni vastastikkuse põhimõttel".
Venemaa riigiduuma väliskomisjoni esimees Leonid Slutski nimetas Washingtoni sanktsioone tõeliseks paranoiaks. "Nad on taas kord rakendanud väga agressiivseid meetmeid meie riigi vastu."
Peskov kahtleb sanktsioonide tõhususes
Peskovi sõnul kahtleb Moskva sanktsioonide tõhususes, kuna praegune USA president lahkub kolme nädala pärast ametist.
Peskovi sõnul pole Moskva kindel, et USA järgmine president Donald Trump uusi sanktsioone toetab.
Trump on varem väljendanud kahtlust seoses Venemaa vastu uute sanktsioone kehtestamisega.
USA kõrge ametnik tõdes konverentsikõnes ajakirjanikega, et Trump võib ametisse astudes Obama otsuse tagasi võtta ning lubada Vene luureametnikud uuesti riiki, kuid see oleks ebasoovitav.
Ametnik ütles, et ei ole põhjust uskuda, et Venemaa lõpetab sekkumise USA ja teiste riikide valimistesse.
"Me usume, et need sammud on tähtsad, kuna Venemaa ei kavatse lõpetada. Kõik viitab sellele, et nad sekkuvad demokraatlikesse valimistesse teistes riikides, sealhulgas mõnes meie Euroopa liitlasriigis," ütles ta.
USA esindajatekoja vabariiklasest spiiker Paul Ryan kommenteeris, et Venemaa on järjepidevalt püüdnud kahjustada USA huve ning Obama administratsiooni kehtestatud sanktsioonid on õige, kuid hiljaks jäänud samm.
"Kuigi tänane administratsiooni tegevus on hilinenud, siis see on sobiv viis lõpetada kaheksa aastat kestnud ebaõnnestunud poliitika Venemaaga. Ja see on musternäide selle valitsuse ebaefektiivsest välispoliitikast, mis on muutnud Ameerika maailma silmis nõrgemaks," ütles Ryan pressiteates.
Medvedev: Valge Maja sanktsioonid on Obama töö kurb lõpp
Vene peaministri Dmitri Medvedevi sõnul on tal kahju, et Venemaale neljapäeval kehtestatud Valge Maja sanktsioonid on president Barack Obama töö kurb lõpp.
"Kurb, et Obama administratsioon, mis alustas oma tegevust koostöö taastamisega, lõpetab tegevuse Vene-vastases agoonias. RIP (puhka rahus)," kirjutas peaminister Twitteris reedel.


maintext:
Stoicescu: usun, et Venemaa muutub pärast USA valimiste saagat ettevaatlikumaks
Kaitseuuringute keskuse teaduri Kalev Stoicescu hinnangul pole välistatud, et Venemaa võib mõjutada tuleval aastal küberrünnakutega ka Saksamaal, Prantsusmaal või Hollandis toimuvaid valimisi.
"Kui president Vladimir Putin peaks mõtlema, kes oleks Venemaale kasulikum Saksamaa puhul, kes võidaks valimised ja kellest saaks uus kantsler, siis kindlasti Sigmar Gabriel, aga mitte Angela Merkel, kes on toetanud Venemaa-vastaseid sanktsioone ja püüdnud hoida teatud joont, et Venemaad taltsutada ja vastutusele võtta," rääkis Stoicescu "Aktuaalsele kaamerale" antud intervjuus.
"Mis puudutab Prantsusmaad, siis seal väga suurt vahet ei ole, kas võidab Marine Le Pen või Francois Fillon, sest Fillon on juba niigi näidanud oma Vene-lembust. Seal tõsist põhjust sekkuda ei ole. Omamoodi huvitav saab olema isegi Holland. See on väiksema kaliibriga riik kui need teised kaks Euroopas, kuid olnud liberaalse demokraatia lipulaev. Ja huvitav on seos Ukrainaga ja Malaisia lennuliinide allalastud lennukiga," lisas ta.
Samas usub teadur, et pärast USA presidendivalimistega seotud saagat muutub Venemaa ettevaatlikumaks.


maintext:
Otse kell 12: Jüri Ratase ja John McCaini pressikonverents
USA senaator, senati relvateenistuste komitee esimees John McCain on teisipäeval kahe senaatoriga Eestis visiidil. Kell 12 annavad peaminister Jüri Ratas ja McCaini ühise pressikonverentsi. Selle pikkus on 15 minutit ja see toimub inglise keeles.
McCain on visiidil koos senaatorite Lindsey Grahami ja Amy Klobuchariga. Nad kohtuvad lisaks Ratasele president Kersti Kaljulaidiga, kohtumistel arutatakse regionaalset julgeolekut ning NATO plaane Eestis.
Kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras annab visiidi ajal McCainile üle kaitseväe teeneteristi, tunnustamaks senaatori panust Eesti julgeoleku tagamisse. USA senaatorite delegatsioon külastab ka Lätit, Leedut, Ukrainat, Gruusiat ja Montenegrot.
Detsembri alguses USA-s Washingtonis visiidil viibinud riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson on ERR-ile öeldnud, et John McCain tahab tutvuda olukorraga kohapeal.
"Tema meelest on erakordselt oluline, et lisaks sellele, et USA relvajõudude üksused saavad olema suuremal arvul baseerumas Poolas, siis ei tähenda see, et nende positsioneerimine Eestis, Lätis ja Leedus vähemaks muutuks," märkis Mihkelson.
Kui ülekanne ei tööta, saab pressikonverentsi vaadata ka SIIT.


title: Trump kohtub USA luurejuhtidega Vene häkkimise teemal

maintext:
Donald Trump. (Foto: Reuters/Scanpix)
USA presidendiks valitud Donald Trump reageeris neljapäeval Ühendriikide valimistega seotud sanktsioonidele Venemaa vastu üleskutsega eluga edasi minna ja lubadusega kohtuda USA luurejuhtidega, keda ta on varem raevukalt kritiseerinud.
"Meie riigil on aeg liikuda suuremate ja paremate asjade poole," lausus Trump, kelle valimisvõitu on varjutanud väited Venemaa sekkumisest.
"Sellest hoolimata, meie riigi ja selle suurepärase rahva huvides kohtun ma järgmisel nädalal meie luurekogukonna juhtidega, et saada värsket teavet selle olukorraga seotud faktide kohta," lisas ta.
President Barack Obama andis neljapäeval korralduse terveks reaks diplomaatilisteks ja majandussanktsioonideks Venemaa vastu seoses häkkimisega, mis Ühendriikide ametiisikute sõnul oli suunatud on USA valimiste mõjutamisele.
Trump on selliseid süüdistusi juba pikka aega pidanud demokraatide halvasti varjatud katseks delegitimiseerida vabariiklaste võitu. Kuid see trotslik hoiak on toonud kaasa kasvava vastuseisu tema enda erakonna sees.
Kuigi Trump on juba kuulnud luureteenistuste hinnanguid valimiste osas ja piisavalt tõendeid on ka avalikus ruumis, võib tema lubadus luurejuhtidega kohtuda anda võimaluse nägu säilitades oma hoiakut pehmendada.


maintext:
ERJK: seaduse järgi võib Keskerakonda kohustuse mitte täitmise korral oodata kuni kolmekordne nõue
Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjoni (ERJK) aseesimees Kaarel Tarand ütles, et kui Keskerakonna endine esimees Edgar Savisaar või erakond ise komisjoni esitatud nõuet Tallinna linnakassasse tagasi ei maksa, võib siseministeerium seaduse järgi jätta erakonna ilma makstavast riigi toetusest.
"Seadus näeb ette, et kui erakond ja tema liikmed ei täida neid ettekirjutusi, mis on järelevalve teinud, rikuvad seadust ja ei reageeri sellele, siis võib riik omapoolse sunnivahendina vähendada selle riikliku parlamendierakondadele antava toetuse suurust," ütles Tarand ERR-ile.
Tarand selgitas, et selleks peab komisjon saatma avalduse siseministeeriumile ja seejärel peab vastava otsuse tegema siseminister.
Makstavat toetust on võimalik seaduse järgi vähendada ettekirjutuses märgitud annetuse summa kuni kolmekordses ulatuses, kuid mitte rohkem kui 20 protsenti kogu toetusest.
"See on selline meede, millega üritatakse tagada seda, et Tallinna linn saaks oma raha tagasi," sõnas Tarand.
"See kõik on hüpoteetiline olukord. Kuna meil pretsedenti selle kohta ei ole, siis me tegelikult päris täpselt ei tea, mis juhtuma hakkab, kui me sellesse situatsiooni jõuame," lisas ta veel.
Täna pealelõunase seisuga ei olnud Oliver Nääsilt kirja veel tulnud. Savisaare advokaat Oliver Nääs ütles eile "Aktuaalsele kaamerale", et klient pole teda volitanud seda teemat kommenteerima.
Keskerakonna peasekretär Jaak Aab ütles Keskerakond ei ole ERJK-lt kirja Keskerakonna menetlusse kaasamise kohta saanud. "Kõigepealt tuleb vaadata, mis Savisaar teeb ja siis ootame kirja."
Praegu meie ei ole kaasosalised menetluses minu andmete põhjal. Esialgu see on Savisaare asi. Meil ei ole midagi otsustada, mis me edasi teeme. Kõigepealt vaatame, mis Savisaar teeb ja siis peame meie vastavad otsused tegema.
"Kui me Savisaarega kokkuleppele ei saa, eks me peame ERJK-ga siis rääkima, et millised on järgmised sammud," lausus ta.
"Me koosolekul otsustasime, et me selle teeme. Võib-olla ei ole see saanud allkirjaõiguslikku esimeest kätte. Aga otsus on tehtud ja järelikult nad selle kaasamise kirja saavad," kommenteeris seda Tarand.
ERJK järgmine korraline koosolek toimub jaanuari teises pooles.


title: Videod: kaitseväelased tähistavad jõule

maintext:
Eesti missioonisõdurid Malis. (Foto: Sõdurileht.)
Liibanonis ÜRO rahutagamismissioonil Iiri-Soome pataljonis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule täna ühise õhtusöögiga, mille tarbeks saatis kaitsevägi Eestist verivorsti ja muud kodumaist söögipoolist. Samuti saavad eestlased osaleda kesköisel missal ja laulda jõululaule koos Soome, Iiri ning Fidži rahuvalvajatega.
"Kuigi oleme sellel aastal pühade ajal kodust rohkem kui 3000 kilomeetri kaugusel, on jõulud meile Liibanonis tavapärasest veidi erilisem aeg. Tahan siinkohal tänada kõiki Eesti kontingendi peresid ja lähedasi, kellega oleme nendel jõuludel koos oma mõtetes, aga ka meie Iiri ja Soome kolleege ning Kanada Eesti koolilapsi, kelle saadetud jõulukaardid südame soojaks tegid," ütles Eesti kaitseväe Liibanoni kontingendi ülem major Ivo Silbaum.
Sillbaumi sõnul on operatsioonipiirkonnas teenides hea meel tõdeda, et Eesti on rahulik ja edasipürgiv riik, mille üle võime uhked olla.
Malis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule Bamakos koos sealse Eesti aukonsuli Eva Dialloga. Ka Malisse saatis kaitsevägi pühadeks Eesti toitu.
Enamuse välisoperatsioonidel teenivate kaitseväelaste jaoks möödub jõulude ja aastavahetuse aeg töiselt ja pühi tähistatakse, siis kui teenistuses on vaba aeg.
Pühadeks saab koju pereringi jõule ja aastavahetust veetma nii palju ajateenijaid kui võimalik. Puhkuse alguse määrab väeosa ülem, seejuures on toimkonnad mehitatud ning ülejäänud pääsevad koju vastavalt graafikule. Väiksemaid jõuluüritusi on peetud nii väeosades kui mereväe laevadel, enamasti saavad ajateenijad neilt kaasa ka maiustusi. Samuti on ajateenijatel võimalus osaleda jumalateenistustel ja käia kinos ning teatris.
Staabi- ja sidepataljoni pidulik jõuluõhtusöök leidis aset 12. detsembril, kohal oli ka jõuluvana. Sel nädalal said sideväelased osaleda kaitseväe jumalateenistusel Tallinna katoliku kirikus. Samuti on pataljoni ajateenijad traditsiooniliselt abiks heategevusüritusel Oleviste kirikus.
Kuperjanovi jalaväepataljonis on jõulude ja aastavahetuse ajal väeosas viibivatel ajateenijatel võimalik soovi korral käia kirikus ja kinos. Jõulude ja aastavahetuse menüü on pataljonis pisut pidulikum ning sealt ei puudu ka verivorst, hapukapsas ja seapraad.
Kõrgema sõjakooli kadettide jaoks on jõulupidustused juba läbi - pühad märgitakse seal ära traditsioonilise piduliku kadettide õhtusöögiga.


title: Reinsalu moodustas okupatsioonikahjude hindamise komisjoni, Mikser kahjunõude esitamist mõistlikuks ei pea

maintext:
Välisminister Sven Mikser ja justiitsminister Urmas Reinsalu. (Foto: Jaanus Lensment/Postimees/Scanpix)
Justiitsminister Urmas Reinsalu kutsus kokku komisjoni, mille eesmärk on astuda järgmine samm Eestile tekitatud okupatsioonikahjude väljaselgitamisel. Välisminister Sven Mikser kahjunõude esitamist Venemaale mõistlikuks ei pea.
Seda, kas ja mil moel nõuda sisse hüvitis Eestile põhjustatud okupatsioonikahjude eest, on arutatud juba alates 1980. aastate lõpust. Läinud nädalal kutsus justiitsminister Urmas Reinsalu kokku komisjoni, mis töötaks välja soovitused, mil moel kahjude hindamisega edasi minna, vahendasid ERR-i raadiouudised.
Komisjoni esimehe Toomas Hiio sõnul on oluline uurida, mis metoodikaga on okupatsioonikahjusid arvutanud teised riigid.
"Okupatsioonikahjude kokkuarvutamist on teinud paljud riigid ja isegi mitte ainult riigid, vaid ka väiksemad rahvad, kui mõtleme kõiksuguste põliselanike kahjunõuetele endiste koloniaalimpeeriumite vastu. Selles mõttes on maailmas kogemus olemas," rääkis Hiio.
Näiteks Lätis tegutsev okupatsioonikahjude hindamise komisjon on jõudnud ka konkreetsete tulemusteni. Aprillis teatas komisjon, et nõukogude okupatsioon tegi Lätile kahju 185 miljardi euro ulatuses.
Läinud aasta oktoobris allkirjastas Urmas Reinsalu Läti ja Leedu justiitsministritega ka koostöömemorandumi, mille pikemaajalisem eesmärk on koostada Venemaale ka ühine kahjunõue.
Eesti toonane peaminister Taavi Rõivas nimetas memorandumit Reinsalu sooloks ning teatas, et justiitsminister tekitab asjatut välispoliitilist võbelust. Samuti ei toetanud Venemaale arve esitamist ka mõnda aega välisministeeriumi juhtinud Marina Kaljurand.
Praeguse välisministri Sven Mikseri sõnul peab Eesti välispoliitika olema järjepidev ning seetõttu jagab ta Rõivase ning Kaljuranna seisukohti.
"Eesti riigil ei ole kavatsust esitada okupatsioonikahjude nõudeid Venemaale. Tõenäoliselt valitseb siis järjepidevus ka selles osas, mis puudutab justiitsministri sellekohast soolot. Nii et ma usun, et valitsuse positsioon tervikuna on täpselt selline nagu aasta tagasi," kommenteeris Mikser.
Seda, millist mõju Urmas Reinsalu initsiatiivikus Eesti välispoliitilisele positsioonile avaldab, Mikser prognoosida ei taha.
"Mingisugust rapsimist ei ole kindlasti mõistlik endale väikese ning julgeolekut ja stabiilsust hindava riigina lubada. Astuda samme, esitada pretensioone, nõudmisi, millel ei ole tegelikult mingisugust perspektiivi ja mis ka ei tekita mõistmist meie olulisemate partnerite seas - seda ma ei pea mõistlikuks," rääkis Mikser.
Varasem suurem töö Eestile osaks saanud kannatuste kokkuarvestamisel lõppes 2005. aastal, mil okupatsioonide repressiivpoliitika uurimise riiklik komisjon avaldas "Valge raamatu" nimelise kokkuvõtte. Raamatu panid kokku erinevate erialade inimesed ning seetõttu sai uuritaud nii majanduslikke kahjusid, okupatsioonist puudutada saanud inimelusid, aga ka näiteks kaotusi, mida kandis Eesti kunstivaldkond.
Toomas Hiio sõnul oli "Valge raamat" üks verstapost, kuid kindlasti tuleks okupatsioonikahjudega edasi tegeleda. Seda, kas komisjon Leedu ja Läti eeskujul ka mõne konkreetse kahjusummani jõuab, Hiio veel öelda ei oska.
Urmas Reinsalu kokku kutsutud komisjoni kuuluvad lisaks Toomas Hiiole veel Tartu ülikooli ajaloolased Olaf Mertelsmann ja Aigi Rahi-Tamm. Justiitsministeeriumi esindajana hakkab okupatsioonikahjusid uurima vanglate asekantsler Priit Kama. Esmased tulemused komisjoni tööst peaksid selguma tuleva aasta aprilli lõpuks.


maintext:
Kaks Ida-Virumaa valda lähevad ühinemise järel Jõgevamaa alla
Mustvees allkirjastasid kolmapäeval viis omavalitsust lepingu, mis liidab kaks seni Ida-Virumaa koosseisu kuulunud valda Jõgevamaaga.
Mustvee vallaks soovivad lisaks vallakeskuseks jäävale Mustveele saada Jõgevamaalt Kasepää ja Saare vald, Ida-Virumaa lõunaregiooni valdadest Lohusuu ja Avinurme, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Viies omavalitsuses elab ligi kuus tuhat inimest. Kokku oli ühinemisaruteludes laua taga üle kümne omavalitsuse.
"Meid oli üle kümne. Projekti nimetus oligi Põhja-Tartumaa, mida omal ajal ka olime. Avinurme oli Põhja-Tartumaa viimane piir enne Ida-Virumaad," rääkis Avinurme vallavanem Aivar Saarela.
Tema usub, et alles jäi viis liitujat, kuna suurema hulga omavalitsustega on keerulisem ühisosa leida.
Mustvee linnapea Max Kaur usub, et Põhja-Tartumaa idee ei ole veel kuhugi kadunud.
"Ma usun, et see tuleb järgmine samm meie haldusreformist. Haldusreformid on sajandeid arenenud. Põhiasi, et riik areneks sellega, et meie riik oleks tublim ja lihtsam inimesele, samas arenev," ütles Kaur.