authors:
Mihkel Nestor
Seb Majandusanalüütik

description: «Maailma kaubavahetuse kasv on majanduskriisi järgselt oluliselt aeglustunud ja kaubanduse elavdamine poliitiliselt aina ebapopulaarsem. Ekspordist niivõrd sõltuva riigi kui Eesti jaoks on see trend ohtlik,» kirjutab SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor oma nädalakommnetaaris.

title: SEB: Aeglasem maailmakaubandus ei ole Eesti huvides

maintext:
Järgneb Mihkel Nestori kommnetaar:
Maailmakaubanduse kasv on viimastel aastatel selgelt aeglustunud. Kui aastatel 1960-2015 suurenes globaalne kaubavahetus keskmiselt 6,6 protsenti aastas, siis perioodil 2008-2015 piirdus keskmine kasvutempo 3,5 protsendiga. Muutunud näib olevat ka suhe kaubavahetuse kasvu ja majanduskasvu vahel. Kui enne viimast majanduskriisi, kasvas riikidevaheline kaubavahetus umbes kaks korda kiiremini kui maailmamajanduse kogutoodang, siis pärast kriisi on kaubanduse kasv olnud SKP kasvuga samas suurusjärgus. Halvenenud on ka ootus edasisele. Kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni WTO eelmine prognoos ootas sel aastal 2,8 protsendi suurust kaubavahetuse kasvu, siis nüüd vaid 1,7 protsenti, samas kui maailmamajanduse kasvuks eeldatakse veidi üle 3 protsendi.
Miks peaksime Eestis selle pärast muret tundma? Sest oleme väliskaubandusest üks kõige sõltuvamaid riike maailmas. Eksport moodustab Eesti sisemajanduse kogutoodangust ligi 80 protsenti. Võrdluseks riikidest, kellest tavaliselt eeskuju võtame – Soomes oli eelmisel aastal vastav osakaal 37 protsenti, Rootsis 46 protsenti ja Saksamaal 47 protsenti. Ekspordi netopanus SKP-sse on mõistagi väiksem, sest suur kaupade väljavedu käib pea alati koos suure importkaupade sisseveoga, võttes suure osa saadud tuludest. Sellegipoolest väljendab ekspordi kõrge osakaal, kui suur osa Eesti ettevõtetest ja inimestest teenib oma tulu kaupa välismaale müües. Kui aeglustub maailmakaubanduse kasv, kahaneb ka meie võime tulu teenida.
Põhjuseid, miks on maailma kaubavahetus aeglustunud, püüab selgitada IMF viimane majandusülevaade World Economic Outlook. IMF hinnangul peitub peamine põhjus üldises madalas majandusaktiivsus, eriti just investeeringute kidumises, mis selgitab ligi kolmveerandi kaubanduse kasvu aeglustumisest. Mitmed suured arengumaad on sattunud majandusraskustesse või muutunud nende majanduslik arengufaas, mistõttu vajatakse senisest vähem kapitalikaupasid. Teiste põhjuste seas on kasvu pidurdanud globaalsete väärtusahelate arengu aeglasem samm.
Muutunud on ka poliitiline diskursus. Lubadus elavdada kaubavahetust ja vähendada sellele seatud tõkkeid ei ole enam moes. Selle asemel kipub valimistel hääli tooma sõjakas retoorika piirata importi, mis käivitab protektsionistliku ahelreaktsiooni. Olulised kaubanduslepped on takerdunud poliitilistesse vaidlustesse ja jäänud nö õhku rippuma. Selle ehe näide on Belgia suutmatus kiita heaks vabakaubanduslepet Kanadaga.
Vabakaubandusele puudub poliitiline nõudlus
Tänapäeval tundub poliitika aina enam juhinduvat mitte poliitikute isiklikest väärtushinnangutest või arusaamadest, vaid nö «turunõudlusest». Korrates populaarset arvamust, võidetakse hääli, sest inimesed saavad poliitiku suu läbi kinnitust oma veendumustele. Vähemalt meediapildi põhjal, sobitub nende arvamuste sekka aina enam tees, mille kohaselt muudab aktiivne riikidevaheline kaubavahetus töötava inimese elu kuidagi kehvemaks.
Ka globaliseerumise suhtes kriitilisemalt meelestatud majandusteadlased on valdavalt siiski nõus, et kaubavahetuse kasv on olnud üks põhilistest teguritest, mis on aidanud vaesust maailmas viimastel aastakümnetel niivõrd jõuliselt vähendada. Majandusel on kombeks otsida oma vaba voolusängi ja kui kaovad inimeste seatud piirangud, suundub tootmine sinna, kus on seda teha mõistlikum ja kaubad sinna, kus on nende järele nõudlust. Miks on siis tekkinud ühiskonnas rahulolematus? Sest alati on ka neid, kellelt vaba turumajandus senised eelised käest viib. Peamiseks kaotajaks on peetud jõukate lääneriikide töölisklassi. Olukorras, kus ettevõtetel on osutunud soodsamaks viia tootmist osaliselt madalama kulubaasidega riikidesse, on nad kaotanud oma senise läbirääkimispositsiooni. Tervikuna võib riigi jõukus olla seeläbi kasvanud, kuid suurem osa tuludest jääb nüüd ettevõtete omanikele ja töötajatele, keda muutused ei puudutanud. Mõnes riigis on lihtsamat tööd tegevate inimeste inflatsiooniga korrigeeritud palgakasv jäänud seetõttu napiks, mis on suurt poliitilist tähelepanu pälvinud eriti USA-s.
Samas on avalik arvamus pöördunud ka riikides, mis on olnud vabakaubanduse selged võitjad. USA-EL vabakaubanduslepe (TTIP) on põhjustanud ulatuslikke proteste Saksamaal – riigis, mis on üks kõige konkurentsivõimelisematest eksportijatest maailmas. Eelmisel aastal eksportis Saksamaa ligi 1200 mld euro väärtuses kaupasid, kuid importis vaid ligi 920 mld eest. 2016. aastaks ennustatakse riigi jooksevkonto ülejäägi suuruseks 300 miljardile eurole lähenevat summat. Sellest hoolimata on vabakaubandust pooldavate sakslaste osakaal kahanenud varasemalt 90 protsendilt veidi üle 50 protsendini. Vabakaubandusleppe sõlmimist USA-ga pooldab viimaste küsitluste põhjal vaid 17 protsenti elanikest. Objektiivselt on sellist nähtust raske põhjendada.
Lahendus ei ole siiski naasmine minevikku. Kasutu müüriehitamise asemel tuleb pidada debatte ja otsida võimalusi, kuidas parandada nende olukorda, kes ei ole vabakaubanduse hüvedest piisavalt osa saanud. Riigile lootmise kõrval tuleb rõhutada ka inimese enda rolli. Keegi ei vääri kordades kõrgemat palka vaid seetõttu, et ta juhtus sündima jõukasse riiki – selle nimel tuleb pingutada. Loomulikku majanduslikku konvergentsi ei suuda ümber pöörata ka kõige protektsionistlikumad poliitikud. Töökatel ja nutikatel inimestel on õigus ja aina enam ka võimalus samale elujärjele üle maailma.


description: Hispaania töötus langes viimase kuue aasta jooksul esmakordselt alla 20 protsendi, kirjutab Financial Times.

title: Hispaania töötus langes üle hulga aja alla 20 protsendi

maintext:
12 kuuga on loodud 480 000 töökohta. Töötute arv vähenes samal ajal 530 000 võrra ja oli 4,32 miljonit.
Hispaania töötuse määr on nüüd 18,9 protsenti, mis on endiselt lääneriikide suurim.

fasttext_language: et


description: Energiakontsern Shell tahab Venemaal olevate bensiinijaamade arvu kasvatada selle aasta 230-lt aastaks 2020 500-le, ütles Shelli Venemaa bensiinijaamade direktor Vitali Maslov Interfaxile.

title: Shell tahab bensiinijaamade arvu Venemaal kahekordistada

maintext:
«Tegelikult meid ei huvita niivõrd bensiinijaamade arv, kui mootorikütuse müük. Tahame kasvatada oma turuosa 9-12 protsendile, sealhulgas Moskva oblastis praeguselt 5 protsendilt 10 protsendile,» selgitas ta.
Maslov kinnitas, et gaasijaamu lähitulevikus plaanis avada ei ole, kuna see ei ole majanduslikult otstarbekas.
Shelli bensiinijaamadel on eri tarnijad, suuremad neist on Gazprom Neft, Rosneft ja Bashneft.


description: Riigipea ametist lahkunud Toomas Hendrik Ilves võib rahuliku südamega puhkust nautida ning EAS-ilt nii-öelda kingitusena saadud 170 000 eurot ära unustada, sest saadud tulu pealt Ilvesel maksukohustust ei teki.

title: Maksuametil pole alust Ilvese suurelt kingituselt lõivu nõuda

maintext:
Kolmapäeval teatas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS), et on esitanud OÜ Ermamaale tagasinõude 19 000 euro ulatuses, mis on vaid kümnendik tegelikult saadud toetusest, mille endine president ka juba tasunud on. See tähendab seda, et 190 000 eurosest kogusummast 170 000 on kulutatud Ärma turismitalu arendamiseks, kus ei ole varem ega saa ka kunagi edaspidi ükski turist peatuma, sest Ilves on teatanud, et turismi eesmärgil Ärmat kasutama ei hakata.
Tõsi, äriühing ei saa oma vara lihtsalt heast peast erakasutusse anda, ilma, et järgneks maksukohustus, kuid konkreetsel juhul sõltub maksukohustuse tekkimine eelkõige viisist, kuidas kõnealust Ärma talu kasutama hakatakse. Maksuõiguse spetsialisti, vandeadvokaat Maret Hallikma selgitusel ei too ainuüksi teade, et talu ei kasutata edaspidi toetuse saamise otstarbel, kaasa automaatselt maksukohustust, sest võimalus on talu hakata kasutama mõnel muul viisil, mis on kvalifitseeritav äriühingu ettevõtlusena.
Samuti on võimalus, et kui Ilves siiski soovib talu kasutama hakata eluruumina, siis maksab ta OÜ-le Ermamaa lihtsalt üüri. Eesti maksumaksjate liidu juhatuse liikme Lasse Lehise sõnul ei teki sel juhul maksukohustusi, sest maksud on tasutud sellelt rahalt, millest üüri on makstud. «Üür peab olema turuhinnas, vastasel juhul maksustatakse hinnavahe erisoodustusena. Samuti võib härra Ilves OÜ-lt vara ühekorraga välja osta,» loetles Lehis endise presidendi valikuvariante.
Täiendavalt võib kohustusi tekkida käibemaksu osas siis, kui OÜ on kinnistule tehtud kuludelt maha arvanud käibemaksu. Kui enne 10 aasta möödumist lõpetatakse kinnistu kasutamine maksustatavas käibes, tuleb iga puuduva aasta eest riigile 10% algselt maha arvatud käibemaksust tagastada. Eluruumi üürimine on maksuvaba käive, seega tuleks seda korrigeerida, kuid kui kulud tehti enne 2006. aastat ning vahepealsed 10 aastat esitas OÜ arveid presidendi kantseleile, langeb ära ka see variant ning seega mingit suurt maksuprobleemi siin pole, selgitas Lasse Lehis.
Lehise hinnangul on küsimus eelkõige selles, kas presidendi residentsina kasutamine oli ikka see eesmärk, milleks EAS toetust andis. «Nii võiks ju EAS-i kaudu hakata euroraha eest näiteks Toompea lossi või muid sarnaseid objekte remontima – kõik on ju turistidele suured vaatamisväärsused,» arutles Lehis.
Toomas Hendrik Ilves esitas 10. oktoobril kirjaliku soovi mitte kasutada toetusega rajatud talu alates 1. jaanuarist 2017 sihtotstarbeliselt, mistõttu EAS esitas OÜ Ermamaale tagasinõude lähtuvalt EAS’i juhatuse 20. märtsi 2012 otsusest, mille kohaselt küsib EAS toetuse osaliselt tagasi.


description: Äsja avalikustatud 42 000 tööandjat hõlmanud Manpower Grupi uuringu kohaselt on oskustööjõu puudus maailmas pärast 2007. aastat kõrgeimal tasemel ning koguni 40 protsenti tööandjatest kurdab väljaõppinud töötajate nappust.

title: Uuring: tööjõudefitsiit on maailmas kümnendi kõrgeimal tasemel

maintext:
Võrreldes mulluse uuringuga on jätkuvalt kõige suurem puudus oskustöölistest, näiteks elektrikutest, keevitajatest ja ehitajatest, aga eelmise aastaga võrreldes on tööjõunappuse edetabelis tõusnud üheksandalt kohalt teisele IT-valdkond. Selles sektoris on tõsine puudus nii spetsialistidest kui juhtidest. Defitsiidi edetabelis järgnevad oskustöölistele ja IT-ekspertidele müügiesindajad, insenerid ja tehnikud.
24% tööandjatest kurdavad, et tööle kandideerijaid pole üldse või on neid liiga vähe, 19% ütlevad, et kandideerijatel napib oskusi ja kogemusi ning 14% tõdevad, et potentsiaalsed töötajad küsivad rohkem palka kui neil pakkuda oleks.
«Kui vaadata Eestit ja neid riike, kus eestlased tööl käivad, on pilt küll sarnane, aga mitte päris sama,» kommenteerib uuringutulemusi Manpower Baltikumi tegevjuht Heigo Kaldra. «Näiteks võiks Põhjamaades ja Baltikumis tööjõupuuduse edetabelisse paigutada ka meditsiinitöötajad ning restoranide ja hotellide teenindava personali.»
Kaldra sõnul on uuringutulemused noortele vihjeks, mida tasub õppida, aga teisalt tööandjatele indikaatoriks, et tööturg on pöördumatult muutunud.
«Inimesed ei oota juba ammu järjekorras tööandjate ukse taga. Väärt spetsialistide palkamisele peab lähenema paindlikult ning pakkuma nii väljaõpet kui kindlasti ka konkurentisvõimelist motivatsioonipaketti,» tõdeb Kaldra.
Uuringu kohaselt püüavad tööandjad probleemile lahendusi leida mitmel moel, näiteks 53% on hakanud ise tööjõudu välja koolitama, 26% on valmis maksma kõrgemat palka ning 19% mõtlevad paindlikumatele töövormidele.
Maailmas kõige teravamalt professionaalse tööjõuga kimpus olevad riigid on Jaapan, Taiwan ja Rumeenia, meie lähiriikidest on see enim mureks Poola, Soome ja Rootsi tööandjatele.
Tööjõudefitsiidi TOP10:
1) Oskustöölised: elektrikud, puusepad, keevitajad, müürsepad, santehnikud jne
2) IT-spetsialistid: arendajad, programmeerijad, administraatorid, juhid
3) Müügiesindajad
4) Ehitus-, mehaanika- ja elektriinsenerid
5) Tootmis- ja hooldustehnikud
6) Auto- ja bussijuhid (sh kullerid ja raskeveokite juhid)
7) Raamatupidajad, finantsjuhid, finantsanalüütikud
8) Tippjuhid
9) Tootmisoperaatorid
10) Tugiteenistujad: sekretärid, assistendid, administraatorid
Manpower on rahvusvaheline personaliettevõte, millel on üle 65 aasta kogemust töötajate värbamise ja renditeenuste alal. 12 aastat tegutsenud Manpower Eesti teenused hõlmavad kogu personalivaldkonda töötajate värbamisest ja rentimisest kuni sihtotsingu ja konsultatsioonideni.


description: USA tehnoloogiafirma Apple teatas eelmisel nädalal uurimis- ja tootearenduskeskuse loomisest Hiinas Shenzhenis ning sel nädalal Jaapanit külastav Apple'i tegevjuht Tim Cook teatas samasuguse keskuse loomise kavatsusest Jaapanis, kirjutab Techcrunch.

title: Apple loob uued arenduskeskused Hiinas ja Jaapanis

maintext:
Selle plaani tegi teatavaks Jaapani peaministri Shinzo Abe valitsuskabineti sekretär. Apple tahab arenduskeskuse rajada Yokohamas neisse tootmishoonetesse, mida seni on kasutanud Panasonic. Detsembris peaks plaani osas lõplik selgus saabuma.
Seni ei ole teada, millega Apple'i tulevased Jaapani töötajad tegelema hakkavad.
Peale Jaapani on Apple'il kavas uurimiskeskused luua ka Iisraelis, Suurbritannias, Prantsusmaal ja Rootsis.


description: Hiina võlakoorem kasvab ohtlikus tempos ja võib vallandada kriisi maailma suuruselt teise majandusega riigis, hoiatas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) teisipäeval.

title: IMF: Hiina võlgade kasv on ohtlik

maintext:
IMF soovitab riigi valitsusel kiirendada olulisi reforme, sest vastasel korral võivad muudatused kujuneda väga valuliseks.
Hiina majanduse sõltuvus laenudest kasvab ohtlikus tempos ning probleeme suurendab finantssektori läbipaistmatus ja keerulisus, ütles IMF, mis soovitab valitsusel ohjeldada võlgade kasvu ning kärpida toetust elujõuetutele riigifirmadele.
Eelmise aasta lõpul oli Hiina koguvõlg 168,48 triljonit jüaani, mis moodustas 249 protsenti riigi sisemajanduse koguproduktist.


description: Investeerimispankur Henrik Igasta vastab sotsiaaldemokraadist eksminister Urve Palo väitele, et Lääne-Euroopas on täna pigem tendents vastupidine- riigid ja omavalitsused pigem ostavad avalikku teenust monopoolselt pakkuvaid ettevõtteid tagasi.

title: Henrik Igasta: Urve Palo jutt on järjekordne linnalegend

maintext:
Järgneb Igasta kommentaar:
Elering on äriühing ja kasumit taotlev ettevõte. Elering on Konkurentsiameti poolt reguleeritud ettevõtmine, millele laieneb täpselt sama regulatsioon nagu teistele jaotus- ja ülekandevõrkudele. Iga Eleringi poolt oma- ja laenukapitali arvelt tehtud investeering põhitegevusega seotud põhivarasse, s.h. nt. investeering Eesti ja Läti vahelise ülekandevõrgu läbilaskevõime suurendamisse, on käsitletav reguleeritud varade baasi suurendamisega. See omakorda suurendab Eleringi poolt teenitavat reguleeritud tulu ja meil kehtiv 'kulu pluss' regulatsioonimudel tagab ka selliste investeeringute tootluse seadusega lubatud piires vaatamata sellele, et turutingimustel (ilma toetuseta) nimetatud investeeringu tegemine võiks olla küsitav. Elering on saanud Projects of Common Interest raames nimetatud projekti tarbeks toetust. Toetussumma reguleeritud varade baasi arvestusse ei lähe, küll aga kvalifitseerub selleks Eleringi omafinantseering.
Riik eeldab Eleringilt iga-aastast dividenditulu, mis omakorda eeldab, et Elering teeb pikas perspektiivis siiski tootlikke investeeringuid. Millest tänane omanik muidu dividendi saaks?
Energia varustuskindlust Eestis Eleringi kui börsiettevõtte staatus ei mõjuta. Elering ongi juba börsiettevõte, ta võlakirjad on börsil noteeritud. Ka vähemusosaluse müümine börsi kaudu kohalikele erainvestoritele, siinsetele pensionifondidel ja muudele institutsioonidele ei pärsi Eleringi igapäevategevust ega ka energia varustuskindlust Eestis mitte mingil moel. Võin aga kindlalt väita, et börsil olek pärsiks käsukorras põhitegevusega mitteseotud investeeringute tegemist, näiteks praamide ostmist.
Suures osas Euroopa Liidust on võrguettevõtete, s.h. ülekande- või monopoolsete põhivõrkude omanikeks erakapital. Paljud ülekandevõrkude omanikud või operaatorid Euroopas on börsifirmad. Eleringile sarnanev Suurbritannia elektri ja gaasi põhivõrkude ja merekaablite omanikfirma National Grid on näiteks börsifirma, kus riik ei omagi aktsiaid. Kõik Saksamaa neli elektri põhivõrku on eraomandis. Soomes näiteks on elektri põhivõrk Finngrid 47% ulatuses kohalike pensionifondide omandis. Rootsi gaasi põhivõrk kuulub Belgia ettevõttele Fluxys, mis omakorda on börsifirma, millest riik omab vaid 40%. Börsil on Eleringi analoogid nii Itaalias, Hispaanias kui ka Portugalis ja mitte üheski neist ei oma riik kontrollosalust. Neid näiteid on Euroopas rohkemgi. Riik teostab selliste firmade üle kontrolli läbi tegevuslubade ja regulatsiooni, neid ei ole vaja ilmtingimata omada.
Urve Palo jutt sellest, et kusagil Euroopas on trend muuta põhivõrguettevõtted kasumit mittetaotlevateks organisatsioonidest on üks järjekordne meie poliitilises ringkonnas leviv linnalegend. Eleringi võlakirjaomanikuna oleks ma juhtiva koalitsioonipoliitiku suust sellist seisukohta kuuldes ilmselt üksjagu hämmingus - kui Elering muutub sisuliselt kasumit mittetaotlevaks äriühinguks, millise rahavoo arvelt siis võlakiri välja lunastatakse?
Täna on aktsiaturul müüjaturg ja tulenvalt jaburalt madalatest ootustest kapitalitoolusele oleks riigil hea võimalus ühest küljest realiseerida osa Eleringi väärtusest, saada reservidesse kopsakas lisa ja teisest küljest anda omapoolne oluline panus kohaliku kapitalituru arengusse. See käik ei mõjutaks Eesti varustuskindlust ei gaasi ega elektrienergia vallas mitte kuidagi. Riik säilitaks peale tehingut 51% aktsiatest e. siis kontrollosaluse. Tänane erakordselt soodus aeg aktsiaturul ei pruugi pikalt kesta. Aktsiaturgudel esineb sageli aastaid kesta võiv ostjaturg, kus suur osa esmasemissioonidest ei kipugi õnnestuma. Aktsiaturg niisiis on tsükliline. Riik peaks tõsiselt mõtlema.
Tänane Postimees avaldas Henrik Igasta kommentaari, kus ta tegi ettepaneku Elering osaliselt erastada ja aktsiad börsil noteerida.


description: Seni Auvere elektrijaama üleandmist pidurdanud liigsete tolmuheitmete probleemi ei ole siiani lahendatud ning seetõttu ehitab peatöövõtja General Electric (GE) jaamale uue kottfiltri, mille rajamine algab lähiajal.

title: Auvere elektrijaama üleandmist seganud tolmuprobleem saab lahenduse

maintext:
«Auvere elektrijaama käivitamine on unikaalne ja töömahukas insenertehniline projekt ning selle protsessi jooksul võivad ilmneda täiendavad lahendamist ja katsetamist vajavad asjaolud. Tegemist on maailma suurima põlevkivil töötava elektrijaamaga, millele maailmas nii-öelda valmislahendused puuduvad,» ütles Eesti Energia meediasuhete juht Kaarel Kuusk BNS-ile.
Ta märkis, et Auvere elektrijaama senine käitamine on näidanud, et tolmuheitmete osas ei ole veel suudetud saavutada ettenähtud tulemust suurtel koormustel. «Seetõttu ehitab peatöövõtja uue kottfiltri, mille tulemusena peaksid tolmuemissioonid kokkulepitule vastama,» ütles Eesti Energia meediasuhete juht.
Kuusk lisas, et kottfiltri ehitus peaks plaanide kohaselt algama lähiajal ning praegu käib selle projekteerimine. "Täpsema filtri valmimisaja osas räägime hetkel peatöövõtjaga läbi", rääkis ta.
Kuuski sõnul võtab Eesti Energia jaama General Electricult lõplikult vastu siis, kui see läbib kõik vajalikud katsetused. Seni jätkab jaam tööd peatöövõtja vastutusel. Eesti Energia meediasuhete juht märkis siiski, et jaam on alates võrguga ühendamisest 2. mail 2015 tootnud kokku 1,4 teravatt-tundi elektrit.
Auvere elektrijaama ehitab General Electric, mis ostis Alstomile kuuluva elektritootmise üksuse eelmise aasta lõpus "võtmed kätte"-ehituslepingu alusel. Eesti Energia investeeris Auvere elektrijaama rajamisse 638 miljonit eurot.
Kaasaegsel keevkihttehnoloogial toimiv jaam on võrreldes tolmpõletustehnoloogial töötavate elektrijaamadega keskkonnasäästlikum ja ligi kolmandiku võrra efektiivsem. Elektrijaama planeeritud maksimaalne aastane netotoodang on ligi 2200 gigavatt-tundi, mis on ligi neljandik Eesti elektritarbimisest.


description: Suurbritannia lahkumine Euroopa Liidust (EL) toob riigile kaasa umbes 20 miljardi euro suuruse arve, kirjutab Briti ärileht Financial Times, mis on teinud selle kohta analüüsi.

title: FT: EList lahkumine toob brittidele 20 miljardi euro suuruse arve

maintext:
Lehe andmetel tuleb lahendada ühiseid makse- ja finantskohustusi enam kui 300 miljardi euro väärtuses. EL-ist lahkumise kõnelustel tulevad lauale nii pensionikindlustused kui mitmeaastased EL-i hangete rahastamise kokkulepped.
Lehe hinnangul katab 20 miljardit eurot Suurbritannia osaluse mitmeaastastes kohustustes, kaasa arvatud maksmata eelarveeraldised 241 miljardi euro väärtuses, pensionikohustused 63,8 miljardi euro väärtuses ja tulevased maksekohutused näiteks ehitusprojektide rahastamisel kokku 32 miljardi euro väärtuses.
Briti euroskeptilised parlamendisaadikud saavad halva üllatuse osaliseks, kui Briti maksumaksjad peavad hakkama maksma miljardeid EL-ist lahkumise tasu. Samas ei ole selge, kuidas Suurbritannial õnnestub edaspidi osavõtt ühisturust, kirjutab leht.
Brexiti propageerijad olid enne 23. juuni rahvahääletust väitnud, et EL-ist lahkumine läheb riigile maksma 350 miljonit eurot.
20 miljardit eurot hõlmab ainult juba heaks kiidetud EL-i projekte ning ei arvesta seda, et kui Suurbritannia lahkub 2019. aastal EL-ist, siis ei saa ta edaspidi enam makseid EL-i pikaajalisest eelarvest.


description: 1Partner Kinnisvara tegevdirektori Martin Vahteri hinnangul on maksuseadus eraisikust üürileandja suhtes ebaõiglane ja 70 protsenti korteri üürileandjatest endiselt tulumaksu tasumata, mistõttu võiks maksu alandada poole võrra.

title: Kinnisvarafirma: üürikorteri tulumaksu peaks poole võrra alandama

maintext:
Vahteri sõnul peab eraisik üüri pealt tulumaksu maksma, kuid näiteks remonti pandud raha kuludesse kanda ei saa, nagu seda teevad juriidilised isikud. «Aus olemine on tehtud väga kalliks ja see ei soodusta maksukuulekust ning riik tegelikult kaotab miljoneid eurosid,» ütles Vahter pressiteates.
«Eraisikul tekivad oma vara hooldamisega sarnaselt ettevõttele selged kulud. Tavainimesel peaks olema võimalus korteri remonti pandud raha kuludesse kanda ja sellelt mitte tulumaksu maksta või siis peaks tegema riik neile maksusoodustuse. Näiteks oleks eraisiku üüritulu maksustatud tavalisest 50 protsenti soodsamalt,» ütles Vahter ja lisas, et soodustus peaks kehtima elu-, mitte äripindadele.


description: Täna, 3. oktoobril noteeriti Nasdaq Balti börside võlakirjanimekirjas Eesti panga Inbanki võlakirjad. Ametlikult hakatakse võlakirjadega kauplema Nasdaq Tallinna turul.

title: Tallinna börsi võlakirjanimekirjas noteeriti Inbanki võlakirjad

maintext:
Kauplemisele võetud allutatud võlakirjade emissiooni koguväärtus on 6,503 miljonit eurot, ühe võlakirja nimiväärtus on 1000 eurot.
Võlakirjade aastane intressimäär on 7 protsenti, mis makstakse välja kvartaalselt. Võlakirjade lunastamistähtaeg on 28. september 2026. Võlakirjade börsil noteerimine järgnes Inbanki allutatud võlakirjade avalikule pakkumisele, mis toimus 13.-26. septembrini.
«Inbank on suurepärane näide ambitsioonikast Eesti ettevõttest, kes otsustas kasvu rahastada kapitaliturult kaasatud rahaga,» ütles Nasdaq Tallinna börsi juhatuse esimees Kaarel Ots. «Märgilise tähtsusega on ka tõsiasi, et enne tänast olid Tallinna börsil vähemalt kahe panga väärtpaberid noteeritud 14 aastat tagasi.»


description: Kuigi hinnatõus kiirenes augusti 0,3 protsendilt 1 protsendini septembris, siis Swedbanki prognoosi järgi keskmine hinnatase sel aastal 2015. aastaga võrreldes oluliselt ei muutu.

title: Swedbank: keskmine hinnatase tänavu mullusega võrreldes eriti ei muutu

maintext:
Hindade tõusu andis suurima panuse kõrgemate aktsiisimäärade toel kallinenud alkohol ja tubakas. Alkohoolsed joogid kallinesid aastaga 8 protsenti ja tubakatooted 10 protsenti. Tugev nõudlus siseturul kergitas rõivaste ja jalanõude ning toitlustuse ja majutuse hindu. Miinimumpalga tõusu järel kallinesid lasteaiatasud, ütles Swedbanki vanemökonomist Liis Elmik pressiteates.
Toiduainete hinnad tõusid Eestis aastaga 0,9 protsenti. Toiduainete hinnad kerkivad Elmiku sõnul ka maailmaturul. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) indeksi järgi tõusid toiduainete hinnad maailmas septembris nii eelmise kuu kui eelmise aasta sama ajaga võrreldes, seda tänu suhkru, piima- ja lihatoodete kallinemisele.
Transporditeenuste hinnad kallinesid esimest korda kolme ja poole aasta järel, märkis Elmik. Selle põhjuseks oli mootorikütuste ja lennukipiletite kallinemine. Toornafta hind maailmaturul on nii eurodes kui dollarites arvestatuna püsinud viimased kolm kuud muutumatuna. Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul püsib naftatoodete ülejääk maailmaturul vähemalt järgmise aasta keskpaigani.
See survestab nafta hindu ka siis, kui praegu rekordtasemel naftat tootev OPEC suudab oma liikmete tootmismahte piirata. Swedbanki prognoosi järgi jõuab toornafta hind selle aasta lõpuks 50 dollarini barrelist ja järgmise aasta lõpuks 67 dollarini barreli kohta.
2017. aastal hinnatõus kiireneb panga ootuste kohaselt 2,5 protsendini, seda peamiselt tänu toorainete kallinemisele ja planeeritud aktsiisimaksude ning majutusteenuse käibemaksumäära tõusule. Hindade tõusu ja veidi aeglasema brutopalga kasvu tõttu aeglustub palgasaajate reaalse netotulu kasv selle aasta 6 protsendilt järgmisel aastal 3 protsendile.


description: Valitsus kiitis neljapäeval heaks põlevkivi kasutamise riikliku arengukava 2016–2030 rakendusplaani aastateks 2016–2019, mis näeb ette 5,7 miljoni eest arendustegevusi põlevkivisektori efektiivsuse tõstmiseks.

title: Riik soovib põlevkivisektorit muuta tõhusamaks

maintext:
Põlevkivi arengukava rakendusplaani meetmed ja tegevused eeldavad põlevkivi võimalikult keskkonnasäästlikku ja majanduslikult efektiivset kaevandamist ning kasutamist, kindlustades samas põlevkivitööstuse põlevkivivaruga ja vähendades või leevendades kaasnevat negatiivset keskkonnamõju, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.
Kogu arengukava aastani 2030 elluviimise maksumus on prognoosi kohaselt 20 miljonit eurot. 2016–2019 rakendatavate meetmete prognoositav maksumus on ligikaudu 5,7 miljonit eurot. Eesti riigi eelarve kõrval finantseeritakse tegevusi ka Euroopa Liidu (EL) struktuurivahenditest.
Põlevkivi kaevandamise tõhustamine saab alguse pikaajalisest planeerimisest, lähtudes nii maardla eri piirkondade kaevandamistundlikkuse kategooriast kui ka kaasnevatest maavaradest. Olulisemad meetmed eesmärgi saavutamisel on vähendada kaevandamisega kaasnevat negatiivset mõju looduskeskkonnale ja elanike veevarustusele ning leevendada pärandmõju.
Põlevkivi saab tõhusamalt kasutada, kui suurendada oluliselt sellest saadavat lisandväärtust, mis seisneb põlevkivi väärindamises, põlevkivi kasutamisega kaasneva õhuheite ning veeheite piiramises ja töötlemisjäätmete suuremas taaskasutamises ning seejuures tuleks tagada põlevkivitööstuse järjepidev areng.
Et arendada põlevkivi valdkonna haridus- ja teadustegevust ning parandada õppetööd, on rakendusplaani meetmete abil plaanitud viia põlevkivivaldkonna teadus- ja arendustegevus programmilisele alusele. See arendab põlevkivi kui riigile kuuluva ressursi efektiivsema ja keskkonnahoidlikuma kasutamise tehnoloogiat.


description: Soome ehituse tööandjate organisatsioon Rakennusteollisuus RT prognoosib selle aasta ehitussektori käibe kasvuks 7 protsenti, kirjutab Kauppalehti.

title: Soome ehitussektori käive kasvab tänavu 7 protsenti

maintext:
Sel aastal on Soomes alustatud 36 000 uue korteri ehitamist, see on 10 protsenti rohkem kui eelmisel aastal.
Hea konjunktuur ehituses soosib ehitusfirmasid ja ehitusseadmeid rentivaid firmasid, aga samuti remondifirmasid. Tänu sellele on selgelt tõusnud ehitusfirmade SRV, YIT-i ja Cramo aktsiate kursid.
Peale selle on ehitusega seotud toodete ja teenuste müük kasvanud ligi 20 protsenti.
Rakennusliitto andmetel on sel aastal ehitussektoris loodud ligi 10 000 töökohta.


description: Lisaks remondilaenudele võetakse järjest agaramalt ka tarbimislaene, mis on vesi krediidiandjate ja nende partnerite veskile, kirjutab Äripäev.

title: Tarbimislaenude buum toidab ärisid

maintext:
Võimalused ja väljakutsed finantsteenuste turul
Käesoleva aasta alguses valmis EY globaalne pangandusuuring, mis hõlmab endas 32 000 jae- ja privaatpanganduse kliendi tagasisidet 43 riigist enda peamiste finantsteenuste osutajate kohta. Uuringust lähtuvalt võib nentida, et kindlustunne pangandussektoris on tõusuteel ja klientide usaldus oma finantsteenuste osutajate vastu kõrge, ent hoolimata sellest on kliendid liikumas teiste konkureerivate pankade või alternatiivsete finantsteenuste pakkujate juurde. Klientide säilitamiseks ja uute võitmiseks peavad finantsteenuste osutajad saavutama maksimaalse usalduse ning samas jälgima ka turutrende.


description: Enics Grupi juhtkond on otsustanud laiendada Enicsi Elva tehast. Laiendusega suurendatakse tööruumi 3900 ruutmeetri võrra. Investeeringu planeeritud koguväärtus lähiaastatel ulatub üle viie miljoni euro.

title: Enics Grupp investeerib Elva tehasesse üle 5 miljoni euro

maintext:
«Globaalsetest megatrendidest mõjutatud keskkonnas muutub elektroonikasüsteemide tootmine järjest automeeritumaks ning samal ajal paindlikumaks, mistõttu oleme leidnud võimaluse kasvamiseks ning kõrgtehnoloogilise fookuse teravdamiseks. Enics Elva on üheks tugevaks osaks Enicsi võrgustikus. Seoses kõrge kompetentsi ja võimekusega Elva tehases juba tänasel päeval usume, et nüüd on suurepärane hetk investeerida edasisse kasvu,» ütles Hannu Keinänen, Enics Grupi president ja tegevjuht.
«Oleme uhked, et jätkame Elva tehase kasvuteed ja käivitame neljanda laienemise alates selle asutamisest. Ehitustööd algavad oktoobris 2016 ning sellega seoses lisandub 3000 ruutmeetrit tootmispindu ning 900 ruutmeetrit kontoriruume. Uus laiendus valmib 2017. aasta kolmandas kvartalis. Järgnevate aastate jooksul on Enics Eestil plaanis luua märkimisväärne arv uusi töökohti, peamiselt kvalifitseeritud elektroonika- ja tootmisalastele spetsialistele,» ütles Jaanus Aal, Enicsi Elva tehase juht.
«Elva linnavalitsus, kohalik kogukond ning partnerid on olnud meie ettevõtte ja selle jätkuva kasvu suhtes väga toetavad. Oleme tänulikud nende positiivse panuse eest meie suurepärasesse koostöösse.»
Enicsi Elva tehas keskendub peamiselt keerukale suuremahulisele tootmisele tööstuselektroonika valdkonnas. Enics Eesti teenindab globaalseid kliente ning on suurim äriettevõttest tööandja Lõuna-Eestis, kelle töötajate hulk ulatub pea 650 inimeseni. Enics Grupil on Euroopas ja Aasias kaheksa tehast.


description: OÜ Kuut arendab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) toel välja multifunktsionaalse matkahaagise prototüüpi; toodet müüma plaanib ettevõte hakata tuleval kevadel.

title: Eesti firma arendab EAS-i toel multifunktsionaalse haagise prototüüpi

maintext:
«Tegemist on multifunktsionaalse haagisega, mida saab kasutada nii matkal kui kauba vedamiseks,» rääkis OÜ Kuut juhatuse liige Edward Ekker BNS-ile.
Mõtte sellise haagise tegemiseks said ettevõtmise algatajad tema sõnul lähtuvalt isiklikust vajadusest. «Hakkasime peale sellest, et endal oli vaja ja ei leidnud turult sobivat,» kirjeldas Ekker.
Multifunktsionaalset haagist eristab tema sõnul teistest sarnastest toodetest see, et seda saab kiirelt ja lihtsalt ümber vormida, vastavalt vajadusele kas siis matkahaagiseks või kaubaveoks kasutamiseks.
Oktoobris hakkab ettevõte koostöös MEC Inseneerilahendused OÜ-ga välja töötama haagise tootmisjooniseid. Käesoleval aastal on plaan alustada toimivate prototüüpide ehitust. Prototüübi valmissaamise aega on Ekkeri sõnul juba keerulisem prognoosida, kuid ettevõtte soov on jõuda see valmis järgmiseks hooajaks ehk kuskil veebruariks-märtsiks, et oleks võimalik seda edasimüüjatele näidata.
Oma toodet tahab Kuut OÜ müüma hakata eelkõige Euroopa Liidu riikides. «Holland, Saksmaa, Inglismaa, Taani, Soome, Rootsi, Norra, Belgia,» loetles Ekker võimalikke turge.
Eesti turul on matkahaagistega ringisõitmine tema sõnul pigem uus nähtus ja siin ettevõte arvestatavat turgu ei näe.
«Meie tegevuskava on suuremas osas 2017. aasta lõpuni paigas. Tahame jõuda niimoodi, et selleks ajaks on meil väiksemamahuline tootmine juba käimas ja meil on olemas kaks-kolm esindajat sihtkohariikides,» ütles Ekker.
Kuut OÜ on oma multifunktsionaalse matkahaagise projektile saanud EAS-ilt toetust 3996 eurot, projekti kogumaksumus on 4995 eurot.


description: Tänavu müüdi septembris 1905 uut sõiduautot, mis ületas mulluse müügi 88 auto ehk 8 protsendi võrra; üheksa kuu kokkuvõttes on Eestis tänavu müüdud 17 414 uut sõiduautot ehk 11,2 protsendi võrra rohkem kui möödunud aastal samal perioodil.

title: Septembris kasvas Eestis uute sõiduautode müük aastaga 4,8 protsenti

maintext:
Jätkuvalt on populaarsuse edetabeli tipus väiksemad keskklassi autod, milliste osakaal oli septembri müügis 27,9 protsenti. Teiseks enim osteti keskmiseid maastureid ja kolmandaks keskklassi autosid. Septembris läks eksporti 92 sõiduautot, teatas Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit (AMTEL).
Automarkidest oli septembris jätkuvalt populaarseim Toyota 339 müüdud sõiduautoga. Edetabeli teise ja kolmanda kohal asusid Škoda ja Honda, vastavalt 229 ja 137 müüdud autoga. Üheksa kuu kokkuvõttes moodustavad esikolmiku Toyota, Škoda ja Volkswagen. Mudelitest oli edukaim Škoda Octavia 92 müüdud autoga, järgnesid kaks Toyota mudelit Avensis ja Auris. Samad mudelid moodustavad esikolmiku ka üheksa kuu kokkuvõttes.
Tarbesõidukite turul toimus septembris kerge langus, aga üheksa kuu kokkuvõttes on turg plussis. Septembris müüdi võrreldes eelmise aastaga 10,2 protsenti vähem tarbesõidukeid, aga üheksa kuuga on turg võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvanud 10,5 protsenti.
Enim müüdi septembris Peugeot tarbesõidukeid, milliseid anti klientidele üle 62. Järgnesid Renault 57 ja Škoda 47 müüdud sõidukiga. Üheksa kuu kokkuvõttes moodustava esikolmiku Peugeot, Citroen ja Renault. Veokite segmendis oli septembris edukaim Scania 36 müüdud veokiga ja teiseks enim läks kaubaks Mercedes-Benzi veokeid, milliseid müüdi 20.


description: Eesti parim börsifirma on Harju Elekter ja Baltimaade parim Läti ravimitootja Olainfarm, kirjutab Äripäev Riia uuringufirma andmetele toetudes.

title: Baltimaade parim börsifirma tuleb Lätist

maintext:
Silvano juht: Postimees kirjutas ju kõik ära, rohkem ma ei kommenteeri
Börsifirma Silvano FG värske juht Jarek Särgava on seisukohal, et kuna ta ei ole avaliku elu tegelane, siis ei kavatse taga ka meediale rääkida, kes ta on ning mida teinud, ennast näeb ta Silvanos seni, kuni nõukogu peab seda vajalikuks.


description: Rahandusministeerium lükkas maaeluministeeriumi augustikuus esitatud väärtusliku põllumajandusmaa reformi kava suuresti tehnilistel põhjustel esialgu tagasi, ent viitas muuseas, et riigil pole reformiks vajaliku IT-arenduse rahastamiseks vahendeid ning soovi korral peaks ministeerium need ise leidma.

title: Väärtusliku põllumaa reform esialgu rahandusministeeriumi tuge ei saa

maintext:
«Esile toodud infotehnoloogiliste süsteemide arenduseks vahalike täiendavate vahenditega ei ole riigieelarves arvestatud. Maaeluministeeriumil tuleks üle vaadata valitsemisala sisemised eelarvelised võimalused prioriteete ümber seades,» kirjutasid rahandusminister Sven Sester ja riigihalduse minister Arto Aas kooskõlastuskirjas.
Ministrid tõid ka välja rea põhjusi, miks augustis kooskõlastusringile saadetud eelnõu ei ole tehnilises mõttes sobilik ning miks rahandusministeerium seda ei kooskõlasta. Nii pole maaeluministeerium võtnud piisaval määral arvesse planeeringutega seotud küsimusi ega piisavalt välja toonud vajalikke rakendussätteid.
Teiste aspektide seas märgivad ministrid, et plaanitavas sektoris tuleb täpsustada jõulupuude küsimust. Algses eelnõus seisis, et väärtuslik põllumajandusmaa ei tohi muutuda maaks, millel kasvavad puittaimed kõrgusega vähemalt 1,3 meetrit ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti ega maaks, mida kasutatakse puu- ja põõsaistandikuna.
«Arvestades, et seletuskirja kohaselt ei loeta puu- ja põõsaistandikuks marja- ja viljapuuaeda ning aiandit, vajaks siiski täiendavalt täpsustamist, et ka väärtusliku põllumajandusmaa kasutamine aiandusliku puupõlluna – jõulupuud – ei ole võrdne metsastamisega,» kirjutasid Sester ja Aas.
Maaeluministeerium saatis augusti lõpus kooskõlastusringile eelnõu, mis raskendaks väärtusliku põllumajandusmaa sihtotstarbe muutmist ja seaks säärasele maale ehituspiirangud, et soodustada põllumajandusmaa sihipärast kasutamist ja tagada toidujulgeolek.
Eelnõuga soovib maaeluministeerium kindlustada, et väärtusliku põllumajandusmaal peab säilima igal juhul maatulundusmaa sihtotstarve, ka siis, kui moodustatakse näiteks uus katastriüksus. Lisaks ei tohiks väärtuslikule põllumajandusmaale ehitada uusi ehitisi ega olemasolevaid ehitisi laiendada ega ümber ehitada.
Samuti on ministeeriumi hinnangul vaja luua ühtne põllumajandusmaa andmebaas, mis kajastaks kõiki põllumajandusmaa massiive, sealhulgas väärtuslikku põllumajandusmaad. Praeguse maakatastri probleem on, et see kajastab andmeid registrisse kandmise hetkel, nii et kui mõni põllutükk näiteks võsastub ja seda ei saa harida, ei kajastu see registrites, seisab seletuskirjas.
Väärtusliku põllumajandusmaa andmekogu sisaldaks aktuaalseid ja usaldusväärseid andmeid mulla viljakuse kohta ning oleks avalik. Selle teabe abil oleks põllumajandustootjal võimalik hinnata, milliseid põllumajanduskultuure või agrotehnilisi võtteid eeldab tema kasutuses olev maa, et saavutada efektiivseim tootmine. Andmebaasi arendamise maksumust ministeerium välja ei toonud.
Põllumajandusmaa on eelnõu järgi maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksuse või selle osa koosseisus olev haritava maa või loodusliku rohumaa või mõlema nimetatud maa kõlvik, välja arvatud maatükk, millel kasvavad puittaimed kõrgusega vähemalt 1,3 meetrit ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti või mida kasutatakse puu- ja põõsaistandikuna.


description: Kuigi Kohila Vineer on juba mõned aastat olnud üks Raplamaa suuremaid tööandjaid, jõuavad õige pea lõpule laienemistööd, mis muuhulgas viiekordistab töötajate arvu.

title: Maapiirkonnas tegutsev vineeriettevõtja viiekordistab töötajate arvu

maintext:
Novembris valmib ettevõttel uhiuus lisahoone, mis on mahult sama suur kui olemasolev, ja ettevõtte senine töötjate arv viiekordistub, vahendab Raplamaa Sõnumid.
Kohila Vineer OÜ alustas tootmisega 2011. aastal, põhitegevusalaks kasespooni ja -vineeri tootmine ja tootearendus. Ettevõte on sajaprotsendiliselt Läti kontserni Latvijas Finieris tütarettevõte.
Emafirmal on üle kogu maailma mitmeid müügiesindusi, kõige kaugem neist asub Jaapanis. Igal aastal vajatakse tootmiseks ligikaudu 120 000 tm kasepuitu.
Loe lähemalt Raplamaa Sõnumitest.


description: CV Keskus.ee värske küsitlus näitab, et iga neljas Eesti töövõtja teeb ületunde nende eest tasu saamata.

title: Küsitlus: iga neljas töötaja teeb tasustamata ületunde

maintext:
«CV Keskus.ee poolt hiljuti korraldatud küsitlus näitab, et pea pooled (45,1 protsenti) Eesti töötajatest teevad ületunde ning neist omakorda umbes pooled (42,5 protsenti) ei saa tehtud ületundide eest lisatasu,» ütles CV Keskuse Baltikumi kommunikatsioonijuht Henry Auväärt.
«Võrreldes kahe aasta taguse küsitluse tulemustega, on siiski ületunde tegevate töötajate arv veidi vähenenud – 2014. aasta septembris korraldatud küsitluse andmetel tegi toona ületunde 63,4 protsenti vastanuist, neist 56,6 protsenti tasuta.»
«Arvestades kasvava tööjõupuudusega, võib lähiaastatel tööandjate poolne surve lisatööle tugevneda. Töökäte puudumisel tehakse ettevõtetes ümberkorraldusi eesmärgiga muuta töökorraldust efektiivsemaks, kuid tööjõupuudus tõstab ka olemasolevate töötajate töökoormust,» lausus Henry Auväärt.
Ületunnitööle on kõige avatumad noored, alla 29-aastased töövõtjad, kes küsivad tehtava lisatöö eest ka tunduvalt julgemalt tasu – tervelt 67,1 protsenti kuni 29-aastastest töötajatest väitsid, et nende tehtud ületunnid on tasustatud.
«Huvitava tendentsina on ületundide tasustamises märgata ka soolist lõhet, kus mehed on ületunnitööle veidi avatumad kui naised, kuid küsivad samas selle eest ka tunduvalt julgemalt lisatasu – ületunnid tasustatakse 63,3 protsendil meestest ja 52,2 protsendil naistest,» lisas Henry Auväärt.
Küsitluses osales 1906 inimest.


description: Kui üheksa kuu kokkuvõttes on kasvanud AS Tallinna Sadama reisijate arv 307 000 inimese ehk 4,5 protsendi võrra, siis Riia sadama külastajate arv kasvab veel kiiremini, olles mullusega võrreldes 6,1 protsenti suurem. Üldarvudes jääb Riia sadam muidugi Tallinnale ligi paarikümnekordselt alla.

title: Tallinna Sadam ennustab rekordaastat, jõudsalt kasvab ka Riia sadama külaliste arv

maintext:
Üheksa kuu kokkuvõttes kasvas AS Tallinna Sadama reisijate arv 307 000 inimese ehk 4,5 protsendi võrra 7,88 miljoni reisijani ning ettevõtte sõnul tuleb aastatulemus juba praegusi numbreid vaadates rekordiline. Septembris läbis Tallinna Sadama sadamaid 726 441 reisijat, mis tähendab mullusega võrreldes 2,4-protsendist kasvu ja uut reisijarekordit.
«Kõikide eelduste kohaselt saavutame 2016. aasta lõpuks reisijate numbri rekordtulemuse, mis on üle kümne miljoni reisija. Eelmisel aastal läbis meie sadamaid 9,79 miljonit reisijat,» lausus Tallinna Sadama turundus-ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Sirle Arro. Tema sõnul liigub sadam reisijate numbri poolest püsivalt aastase rekordtulemuse suunas.
BNS-LETA teatel kasvas üheksa kuuga ka Riia sadama reisijate arv 6,1 protsendi võrra. Nimelt teenindas Riia sadam jaanuarist septembrini 446 929 reisijat, mis on ligi 18 korda Tallinna Sadamast väiksem. 68 747 reisijat saabus sadamasse kruiisilaevadega, mida on 3,4 protsenti rohkem kui aasta varem. Sadamat külastas 61 kruiisilaeva.
Tallinna Sadama sadamaid külastanud reisijatest enim ehk 83 protsenti oli septembris tavapäraselt Tallinna-Helsingi liinil, mille reisijate arv ulatus 599 417 inimeseni, Tallinna-Stockholm liinil reisis 10 protsenti ehk 73 284 inimest ja Tallinna-Peterburi suunal 2 protsenti ehk 17 053 inimest.
Septembris külastas Eestit ka 36 594 kruiisireisijat, mis moodustas kogu reisijate arvust viis protsenti. Tallink teenindas septembris 63 protsenti, Viking Line 19 protsenti, EckeröLine 11 protsenti ja St. Peterline kaks protsenti reisijatest.
Laevadest vedas septembris enim reisijaid Tallinki Soome suunal sõitev laev Star, mille kuine reisijate arv ulatus 149 278 inimeseni. Septembris külastasid Tallinna Sadama sadamaid reisilaevad 435 korda, neist 23 olid kruiisilaevade külastused.
BNSi andmetel kasvas Tallinki teenindatava Riia-Stockholmi liini reisijate arv üheksa kuuga kuus protsenti. Tallink on kinnitanud, et alates detsembrist hakkab liini teenindama ka teine laev, mis peaks reisijate arvu suurendama. Praegu sõidab laev liinil üle päeva.


description: Belgia Valloonia piirkonna parlament blokeeris reedel Euroopa Liidu ja Kanada vabakaubandusleppe.

title: Üks Belgia piirkondadest blokeeris EL-i ja Kanada kaubandusleppe

maintext:
Samm tõotab avaldada tõsist mõju kaubanduskõnelustele USA-ga ning EL-ist lahkuda otsustanud Suurbritanniaga.
Belgia lõunaosas paikneva prantsuskeelse haldusüksuse parlamendi hääletus ähvardab nurjata CETA-na tuntud leppe allkirjastamise, millest Kanada poolel peaks osa võtma peaminister Justin Trudeau.
EL-i kaubandusministritel on kavas vabakaubandusleppele alla kirjutada järgmisel teisipäeval ja ametlikult heaks kiita EL-i ja Kanada tippkohtumisel 27. oktoobril.
«Me ei anna föderaalvalitsusele volitusi ja Belgia ei kirjuta 18. oktoobril CETA-le alla,» ütles Valloonia sotsialistist valitsusjuht Paul Magnette.
Hääletustulemused olid ootuspärased. 46 Valloonia parlamendi liiget andis hääle kaubandusleppest keeldumise poolt ja 16 vastu, üks saadik jäi erapooletuks.
Belgia föderaalparlament ja riigi põhjaosa halduspiirkonna Flandria parlament on andnud mõista, et toetavad lepet.
Selleks et Trudeau saaks 27. oktoobril vabakaubandusleppele alla kirjutada, peavad seda teisipäeval toetama kõigi 28 EL-i liikmesriigi kaubandusministrid.


description: Hiljuti Tallinna börsil noteeritud kinnine kinnisvarafond Baltic Horizon plaanib täiendavat avalikku pakkumist Eestis ja Rootsis ning võimalusel ka Soomes ja Taanis.

title: Äsja Tallinna börsil registreeritud investeerimisfond sihib juba teist noteerimist Stockholmis

maintext:
Pakkumine on suunatud väga laiale investorite baasile Läänemere regioonis, teatas ettevõte oma börsiteates. Fondi eesmärk on kaasata kuni 80 miljoni euro väärtuses kapitali uute investeeringute tegemiseks.
Fond on juba registreeritud Nasdaq Tallinna börsi nimekirjas ning nüüd plaanib olla esimene alternatiivne investeerimisfond ka Nasdaq Stockholmi börsil. Baltic Horizon registreerib lähikuudel Eesti Finantsinspektsiooni abil oma uue prospekti.
2016. aasta juunis kaasas Baltic Horizon osakute esmase avaliku pakkumise käigus 29,7 miljoni euro väärtuses omakapitali ning sai esimeseks noteeritud kinnisvarafondiks Baltikumis. Kaasatud kapitaliga soetas kinnisvarafond esimestel kuudel kaks uut ärihoonet. Portfelli koguväärtus on täna 125 miljonit eurot ning täituvus ligi 97 protsenti.
Pakkumise korraldaja Põhjamaades, Luksemburgis ning muudes valitud riikides on Catella. Catella korraldab samuti jaepakkumist Rootsis ning võimalusel ka Soomes ja Taanis. Swedbankiga on sõlmimisel kaaskorraldamise leping pakkumise korraldamiseks Baltikumis koostöös LHV pangaga. KPMG Baltics tegutseb Baltic Horizon Fund audiitoritena ning õigusnõustamist emitendile pakub advokaadibüroo Sorainen.
Baltic Horizon Fund on äsja asutatud ja Eesti finantsinspektsioonis registreeritud lepinguline investeerimisfond. Baltic Horizon Fundi osakutega alustati Nasdaq Balti fondinimekirjas kauplemist 6. juulil 2016. Ettevõtte börsitähis (ticker) on NHCBHFFT.
Fondvalitsejaks on Northern Horizon Capital AS, mis omab alternatiivfondide fondivalitseja litsentsi. Nii fondi kui ka fondivalitseja üle teostab järelevalvet Eesti finantsinspektsioon.


authors:
Bns
Maria Reinik

description: Esmaspäeva hommikul ja pärastlõunal on SEB internetipanga töö aeglane ja kohati häiritud, pank tegeleb probleemi lahendamisega.

title: SEB internetipanga töö on esmaspäeval aeglane ja kohati häiritud

maintext:
SEB kommunikatsioonijuhi Evelin Allase sõnul on SEB internetipanga töös tõrkeid. «Ta on aeglane aga me tegeleme sellega ja vabandame võimalike ebamugavuste pärast.»
Allas lisas, et nad loodavad internetipanga töö üsna pea korda saada, kuid millel, seda ei oska ta veel täpselt öelda.
«Tegelikult ta on lihtsalt aeglane. Kui te proovite, siis teil võib isegi õnnestuda sisse saada aga lihtsalt see protsess on aeglasem.»


description: Euroopa Keskpanga (EKP) nõukokku kuuluv Austria keskpanga president Ewald Nowotny ütles reedel Nikosias kõneldes, et EKP analüüsib senist võlakirjaostuprogrammi ja teeb programmi pikendamise või mittepikendamise kohta otsuse detsembris.

title: EKP langetab võlakirjade ostuprogrammi pikendamise otsuse detsembris

maintext:
EKP analüüsib, missuguseid võlakirju osta, analüüsitakse nii mahtu kui võlakirjade kvaliteeti, selgitas ta. Tema hinnangul on keskpanga rahapoliitika õnnestunud, kuid rahapoliitikal on piirid ja see vajab maksu- ja struktuuripoliitika toetust.
EKP eesmärk on vältida Euroopas Jaapani-laadset deflatsiooni. Majanduskasvu tuleb suhtuda tõsiselt, kuna tööjõud kasvab ja töökohti on vaja juurde luua. Nowotny ütles, et Austria püüab taotleda Londonis asuva Euroopa pangandusjärelevalve asutuse kolimist Viini.


description: Iirlaste odavlennufirma Ryanair langetas eilse seisuga käimasoleva majandusaasta kasumiprognoosi viie protsendi võrra. Põhjus on üsna proosaline: briti naela langus avaldab mõju 25 protsendile lennufirma müügitulust.

title: Briti nael tõi häda kaela ka Ryanairile

maintext:
«Peamine põhjus, miks me langetame selleaastast kasumiprognoosi on briti naela 18-protsendiline langus pärast Brexiti otsust, mis avaldab olulist mõju selle aasta teise poole lennupiletite hindadele,» andis Dublinis tegutsev lennufirma pressiteate vahendusel teada.
Naela langus mõjutab otseselt Ryanairi kasuminumbreid seetõttu, et kui Briti turu müügitulu arvestatakse naeladest ümber eurodesse - mis on valuuta, milles Ryanair arveldab -, siis jääb seniprognoositust vähem järele.
Ryanairi teatel langetas ettevõte oma 2016-2017 aasta kasumiprognoosi viie protsendi võrra, mistõttu peaks selle majandusaasta lõplikud kasuminumbrid jääma 1,3 miljardi kuni 1,35 miljardi euro vahele. Ettevõtte majandusaasta kestab märtsi lõpuni.
Ryanairi tegevjuhi Michael O'Leary ütles pressiteate vahendusel, et löögi saanud kasuminumbreid püüab lennufirma turgutada liinilendude kasvatamise ja parem kulude kontrolli abil. Muuhulgas märkis ta, et Briti turg annab neljandiku kogu lennufirma müügitulust.


description: IRLi esimehe Margus Tsahkna kinnitusel lepiti täna koalitsiooni eestseisuses kokku, et Riigikogu liikmete tagasi kutsumine riigi äriühingute nõukogudest tuleb valitsuskabinetis arutlusele.

title: Valitsus hakkab arutama Riigikogu liikmete nõukogudest tagasi kutsumist

maintext:
Juba 2008. aastal antud õiguskantsleri hinnang ütleb, et Riigikogu liikmete kuulumine riigiettevõtete nõukogudesse on põhiseaduse vastane. Ka tänane õiguskantsler Ülle Madis on sama meelt.
«IRLi poolt ei ole me oma liikmeid nõukogudesse saatnud, kuna tollane õiguskantsler on sellise hinnangu andnud. Samuti on käitunud ka Sotsiaaldemokraadid. Praegu saadab oma esindajaid nõukogudesse ainult Reformierakond,» rääkis Tsahkna.
«Rahandusminister on teinud ettepaneku Riigikogu liikmed riigiettevõtete nõukogudest tagasi kutsuda 10 päeva jooksul. Täna leppisime koalitsiooni eestseisuses kokku, et see võetakse kabinetis arutelule,» lisas ta.
Põhiseaduse vastasus seisneb selles, et riigikogu liige on saanud mandaadi rahvalt ja peab olema oma tegevuses sõltumatu. «Kokkuvõtlikult, kuniks riigi osalusega äriühingute või riigi asutatud sihtasutuste nõukogu liikmeid nimetab täidesaatev võim, vähendab selliste juriidiliste isikute nõukogu liikmeks olemine Riigikogu liikme sõltumatust, see aga rikub võimude lahususe põhimõtet,» kommenteeris olukorda õiguskantsler Ülle Madise kirjas rahandusminister Sven Sesterile.


description: Kultuuriministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, mis lubaks 12 riigimuuseumil nii enda territooriumil kui trükistes reklaami müüa.

title: Riik plaanib lubada 12 riigimuuseumil reklaami müüa

maintext:
Plaanitav kultuuriministri määruse muudatus lisaks riigimuuseumi põhitegevusega seotud tasuliste teenuste loetellu reklaamimüügi, selgub seletuskirjast. Nii saaks riigimuuseum müüa reklaamipinda nii e-keskkondades, trükistes kui füüsilistel pindadel.
Riigimuuseumi osutatud tasulised teenused, sealhulgas reklaamimüük ei tohi segada põhitegevust ja peavad olema sellega seotud. Muuseumi reklaamipindadel kajastatav reklaam ei tohi mõjutada mingil viisil muuseumi tegevuse sisu, ekspositsioone ja programme, seisab seletuskirjas.
Täpsemalt saavad kokku 12 kultuuriministeeriumi hallatavat riigimuuseumi müüa reklaami nii enda sise- ja välisterritooriumil, trükistes kui ka veebilahendustes ning teenida juurde omatulu. See võimaldab kultuuriministeeriumi hinnangul omakorda muuseumil suunata enam vahendeid muuseumi põhitegevusse ja selle arendamisse.
Loa reklaami müüa saavad plaanide kohaselt Eesti Ajaloomuuseum, Eesti Arhitektuurimuuseum, Eesti Meremuuseum, Eesti Rahva Muuseum (ERM), Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum, Harjumaa Muuseum, Palamuse Oskar Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Rannarootsi Muuseum, Saaremaa Muuseum, Tartu Kunstimuuseum ja Viljandi Muuseum.


description: Pärast seda, kui Venemaa president Vladimir Putin oli vihjanud, et Venemaa on valmis ühinema naftakartelli OPEC naftatootmise piiramise meetmetega, tõusis Põhjamere brenti barrelihind esmaspäeval 53,45 dollarile, mis on kõrgeim hind pärast eelmise aasta oktoobrit.

title: Putini avaldus tõstis naftahinna aasta kõrgeimaks


description: Suurettevõtja Marcel Vichmanni meelest oligi tarvis Juhan Parts kuhugi kaugele ära saata ning Euroopa Kontrollikoda on selleks hea koht, kuna suures Euroopas ei tohiks Partsi otsused Eestile kuidagi kahjulikult mõjuma.

title: Suurärimees Vichmann: kuhugi kaugele pidi Partsi ära saatma

maintext:
«Mul on hea meel, et Juhan Parts saab koos perega Euroopasse kõrge sissetuleku peale,» ütles suurettevõtja Marcel Vichmann, vahendab Äripäev. Ta lisas, et kuhugi kaugele pidi Partsi ära saatma ja paremat on patt vastu tahta.
Vichmanni hinnangul saab Euroopa Kontrollikoda Partsi näol kitse kärneriks. Sellegipoolest on ta kindel, et «suures Euroopas ei õnnestu Juhanil edendada kahjurlust, millega ta majandusministrina Eestis igasugust vastutust kandmata hakkama sai».
Eile teatasid valitsuserakonnad ootamatult, et Partsist saab kontrollikoja Eesti esindaja kandidaat, ning sotsid, kes varem olid häälekaimalt Partsi vastu, tõid oma meelemuutuse põhjuseks muutunud poliitilise olukorra.
Loe lähemalt Äripäevast.


description: Oot-Oot kaubamärgi all mööblit tootev Tume Hall OÜ plaanib Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) 50 000 euro toel kasvatada oma eksporti vähemalt 30 protsendini kogukäibest; ekspordivõimekuse kasvatamisesse suunab ettevõte kokku 71 400 eurot.

title: Eesti mööblitootja plaanib Riias esindussalongi avada

maintext:
«Eksport on siiamaani olnud minimaalne ja selle projekti eesmärk on ekspordivõimekust oluliselt tõsta,» ütles ettevõtte üks omanikke ja tegevjuht Marko Ala BNS-ile. EAS-i toetust kavatseb ettevõte kasutada tema sõnul erinevate tegevuste elluviimiseks, mis tagaks võimalikult hea ekspordisuutlikkuse.
«Eelkõige siis reklaammaterjalid ja kõik selline tegevus,» lisas ta.
Prioriteetseteks ekspordi sihtriikideks on Ala sõnul Soome, Läti, Suurbritannia ja Saksamaa. Esimese välisriigina plaanib ettevõte lähiajal ka Riias oma esindussalongi avada, teistes riikides on plaanis tegevust jätkata edasimüüjate kaudu.
«Läti on meile logistiliselt väga hea [sihtriik], teiseks me oleme näinud väga suurt huvi, me oleme sinna ka müünud ja meil on kohapeal olemas väga tugev partner,» ütles Ala, lisades, et salongi asukoht on juba välja vaadatud, kuid täpne avamine sõltub kooskõlastuste saamisest.
Praegu on eksport Ala sõnul 10-25 protsenti ettevõtte müügist.
«Loodame ekspordi selle projekti raames kasvatada vähemalt 30 protsendini kui mitte rohkem.» Ala pidas seda eesmärki täidetavaks, kuna siiamaani pole ettevõttel olnud otsest ekspordistrateegiat ja ostjad on nende toodeteni jõudnud blogide ja sotsiaalmeedia kaudu.
Mahtude suurenemine teeks Ala sõnul ettevõtte jaoks ka tootmise oluliselt lihtsamaks. «Väiksed mahud on kallid ja logistiliselt keerukamad,» sõnas ta.
«Kindlasti näeme Eesti turul kasvuvõimalust, kuna oleme suht uus ettevõte selles valdkonnas,» lisas Ala.


description: Eesti üks suurim ja hinnatuim tööandja Swedbank avab oma töötajate tausta. Tuleb välja, et pangatöötajate taust ja nende huvid on oluliselt kirevamad, kui esmapilgul võiks oodata.

title: Kas sa tead, millised inimesed töötavad Eesti suurimas pangas


description: Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul ei ole Eesti praegune tööjõukulude ja tootlikkuse tõusu lahknevus jätkusuutlik ning Eesti peab tegema samme tööjõupakkumise suurendamiseks, vähendades muuhulgas kavandatust kiiremini avaliku sektori tööhõivet.

title: IMFi hinnangul peaks Eesti hakkama suurendama tööjõupakkumist

maintext:
«Praegune tööjõukulude ja tootlikkuse arengu lahknevus pole jätkusuutlik. Kui see kestab, võib konkurentsivõime sattuda veel suurema löögi alla ning üha enam ressursse suunduks suletud sektorisse, kus tootlikkuse kasv võib olla väiksem,» seisab sel ja eelmisel nädalal Eestit külastanud IMFi missiooni aruandes.
«Kiire palgakasv peegeldab eeskätt tööjõuturu pingeid, mida suudaks püsivalt leevendada vaid suurem tööjõupakkumine, kuid valitsuse palgapoliitika ja pikemat aega kestnud palgakasvu järelmõju mängivad siin samuti suurt rolli,» märkis delegatsioon.
Eesti prioriteet peaks olema suurendada tööjõupakkumist. «Käimasolev töövõimereform on kiiduväärne samm selles suunas, kuna see peaks järgmiste aastate jooksul hakkama järk-järgult ressursse vabastama,» märkis delegatsioon.
Kuna Eesti valitsemissektor on teiste riikidega võrreldes suhteliselt suur, saab IMFi delegatsiooni hinnangul vähendada seal hõivatud tööjõudu kavandatust kiiremini, et erasektor saaks juurde vabu töökäsi. «Majanduslikult atraktiivne on ka sisserändepiirangute leevendamine ning tööjõu kaasamine väljastpoolt linnakeskusi,» märkis IMFi delegatsioon.


description: Kreeka on teinud nõutud reformid, et saada kolmandast abipaketist järjekordse, 2,8 miljardi euro suuruse laenumakse, ütles Euroopa Komisjoni majandusvolinik Pierre Moscovici, kui ta saabus euroala rahandusministrite kohtumisele.

title: Kreeka on reformidega täitnud laenumakse tingimused

maintext:
Kreeka valitsus ei suutnud täita mitut reformide nõutud tähtaega ja seetõttu laenumakse on viibinud.
Euroala ametnik kinnitas, et Kreeka saab oma laenumakse, kuigi Saksamaal on Kreekale jätkuvalt etteheiteid.
15 nõutud reformi seas on uue erastamisfondi käivitamine ja energiasektori reformimine.
Kreeka on samal ajal huvitatud sellest, et alustada kõnelusi riigi laenukoorma edasise vähendamise üle, mida nõuab näiteks Rahvusvaheline Valuutafond. Saksamaa, kus järgmisel aastal toimuvad üldvalimised, ei soovi aga Kreekale uusi järeleadmisi teha.
Kreeka valitsuse teatel kasvab Kreeka võlakoorem sel aastal 315 miljardi euroni, mis moodustab 178,9 protsenti riigi sisemajanduse koguproduktist.


description: Leedu päritolu pankrotis Snoras pangale kuulunud Tallinnas Meistri 22 asuv büroohoone ja Tapa vallas Imastus asuv mõisakompleks on oksjonile pandud.

title: Pankrotistunud Leedu pangale kuulunud Imastu mõisakompleks pandi oksjonile

maintext:
Bürookompleks on heas seisus, mõisahoone aga vajab täisremonti, ütles hooneid müüva kinnisvarateenuste ettevõtte Colliersi ärikinnisvara juht Tarmo Kalviste BNS-ile.
«Hingega omanikku on vaja sinna,» ütles Kalviste mõisa kohta. Sisuliselt on mõis praegu mahajäetud. Büroohoone on üürilepingutega kaetud.
Hooned on ka varem oksjonil olnud, kuid pole ostjat leidnud. Büroohoonet müüdi algselt 5 miljoni euroga, praeguseks on alghind langenud 3,8 miljonile. Mõisakompleks on praegu müügis 160 000 euro suuruse alghinnaga.
Büroohoone suletud netopind on 5537 ruutmeetrit. Mõisakompleks asub 21,5 hektaril.
Tegemist on viimaste Snorasele kuulunud hoonetega, mis pole veel uut omanikku leidnud. «Neil oli kümmekond objekti Eestis, sellest kaks tükki on täna veel järgi, ülejäänud on müüdud,» sõnas Kalviste.
Snoras panga Eesti filiaal aadressil Roosikrantsi 17 avati 2008. aastal. Snoras pankrotistus 2011. aasta novembris.


description: Kuue kuu Euribor langes reedel 0,002 protsendipunkti rekordmadalale -0,203 protsendi tasemele.

title: Kuue kuu Euribor langes reedel rekordmadalale -0,203 protsendile

maintext:
Pankadevahelise rahaturu intressinäitaja Euribor on seotud Euroopa Keskpanga (EKP) baasintressidega. EKP nõukogu langetas alates 14. märtsist hoiustamise püsivõimaluse intressimäära ajalooliselt madalaimale tasemele -0,4 protsendile. Samuti langetas EKP põhiliste refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi 5 baaspunkti võrra 0 protsendile.
2015. aasta märtsi alguses teatas EKP, et alustab avaliku sektori võlakirjade kokkuostuprogrammi, mis võib mõjutada ka Euribori. Detsembri alguses teatas keskpank, et pikendab programmi kestust kuue kuu võrra ning lubab osta ka kohalike omavalitsuste võlapabereid. 2016. aasta aprillist lisanduvad programmi ka eurovõlakirjad, mille on emiteerinud erafirmad, välja arvatud pangad.
Lisaks käivitas EKP 2016. aasta juunis programmivooru, andmaks rahapoliitika avaoperatsioonide kõlblikeks vastaspoolteks olevatele krediidiasutustele võimaluse osaleda sihtotstarbelistes pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides (TLTRO). Sooduslaenu annab EKP kokku neljal korral, neist esimene voor toimus 2016. aasta juuni lõpus. Intress võib ulatuda -0,4 protsendini.


description: Eesti raamatupoe- ja kinokett Apollo jõudis saja osaleja seast rahvusvahelisel teenusedisaini konkursil The Global Service Design Award finaali, kus konkurentideks on teiste hulgas Deutsche Telekom ja Philips Design.

title: Apollo pääses rahvusvahelisel teenusedisaini konkursil finalistide hulka

maintext:
Võistlusel osales sada projekti, lisaks Apollole jõudis finaali veel 12 äri ja ettevõtlusega (professional) seotud projekti. Tudengiprojekte valiti välja viis.
«Ühe Eesti ettevõtte jaoks on ainuüksi finaalipääs sellisel rahvusvahelisel konkursil võimas saavutus,» märkis Apollo uue ärimudeli välja töötamisel abiks olnud teenusedisaini ja brändinguagentuuri Brand Manual asutaja Kaarel Mikkin.
Raamatupoena alustanud Apollo alustas 2009. aastal uuendusi, mille tulemusena on sellest saanud meelelahutusbränd, mis lisaks raamatutele, muusikale ja filmidele on nüüd ka Eesti suurim kino- ja mahlabaaride kett.
«Me näeme oma äritulemustes selgelt, millise efekti annab sünergia ning uus kontseptsioon suudab kõnetada rohkem inimesi – raamatusõbrad kinno tuua ja vastupidi,» selgitas Apollo tegevjuht Mauri Dorbek.
Konkursi lõppvõitjad kuulutatakse välja 27. oktoobril Amsterdamis toimuva ülemaailmse teenusdisaini konverentsi raames. Kõik finaali pääsenud tööd pannakse suurkonverentsil ka avalikule näitusele.
Service Design Awardi valimist korraldab 2004. aastal loodud teenusedisaini võrgustik Service Design Network, mis koondab valdkonna eksperte, koole ja ettevõtteid üle maailma.
FD: 50 protsenti Apollo Holding OÜst kuulub Eesti Meedia omaniku Margus Linnamäe investeerimisettevõttele, teine pool on Toomas Kruusa ja Ivar Vendelini valduses.


description: Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon kiitis eile heaks 1,1 miljoni euro eraldamise 800 Eesti põlevkiviõli- ja keemiatööstussektoris koondatu toetamiseks töö leidmisel, oma heakskiidu peavad veel andma ka ELi Nõukogu ja EP täiskogu.

title: Europarlamendi eelarvekomisjon toetab Eestile 1,1 miljoni eraldamist 800 koondatu toetamiseks

maintext:
Esmaspäeva õhtul Euroopa Parlamendi eelarvekomisjonis toimunud hääletusel andsid saadikud oma toetuse ettepanekule eraldada 1 131 358 eurot selleks, et aidata töö leidmisel 800 põlevkiviõli- ja keemiatööstussektori koondatud töötajat. EP eelarvekomisjoni saadikud andsid oma toetuse häältega 29 poolt, 7 vastu, 1 erapooletu.
Abi eraldamise Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist peab 8. novembril heaks kiitma ELi Nõukogu ja 22. novembril EP täiskogu. Abi eraldamise aluseks on Eesti ametiasutuste taotlus seoses 1550 töötaja koondamisega kolmes ettevõttes: Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS.
Taotlus hõlmab tööturumeetmeid nagu nt formaalõppe toetamine, tööturukoolitus, tööpraktika. Kavadatavates meetmetes osaleb vastavalt taotlusele eeldatavalt 800 koondatud töötajat.


description: Infortari suurosalusega investeerimisfirma Trilini otsustas esmaspäeval võtta ühe kuu päras üle väikeaktsionäride umbes 1,15-protsendilise osaluse gaasimüüjas Eesti Gaas.

title: Triliny võtab kuu pärast täisosaluse Eesti Gaasis

maintext:
Esmaspäeval tegi aktsionäride üldkoosolek otsuse ning raha ja aktsiad peaksid liikuma kuu aja pärast, ütles Infortar AS-i tegevjuht Martti Talgre BNS-ile. Tema sõnul peaks Trilini saamaa Eesti Gaasi täisosanikuks hiljemalt tuleva aasta alguseks.
Kuna Trilini Energy OÜ-le kuulub Eesti Gaasist 98,5 protsenti, siis oli ettevõttel võimalik äriseadustikust lähtuvalt võtta üle väikeaktsionäridele kuuluvad aktsiad nende eest mõistliku hinda makstes. Sellise ülevõtmise jaoks on vajalik, et ühele aktsionärile kuuluks vähemalt 90 protsenti firma aktsiatest. Aktsionäride üldkoosolekul peab ülevõtmist toetama vähemalt 95 protsenti häältest.
Trilini maksab väikeaktsionäridele samas mahus, mis ettevõte maksis ülejäänud aktsiate eest ehk 10-eurose nimiväärtusega A-aktsia eest 66,9 eurot ja 0,1-eurose nimiväärtusega B-aktsia eest 0,669 eurot. Kokku on väikeaktsionäridel aktsiaid nimiväärtuses 149 668 eurot, mistõttu maksab Trilini neile välja summaarselt pisut üle 1 miljoni euro.
Eesti Gaasi emafirma Trilini suurosanik investeerimisfirma Infortar tegi augusti lõpus ettepaneku Eesti Gaasi väikeaktsionäridele oma osalus Infortarile maha müüa. Pakutud hind oli sama, mida maksis Trilini enamusosaluse omandamise eest.
Trilini Energy OÜ sõlmis käesoleva aasta veebruaris lepingu 51 protsendi suuruse osaluse soetamiseks Fortumilt ning mais 37 protsendi osaluse omandamiseks Gazpromilt.
Aprillis valis Eesti Gaasi üldkoosolek ettevõttele uue nõukogu, mis kinnitas juhatuse esimeheks Ants Noodi. Juunis suurendas ettevõte juhatust neljaliikmeliseks ning juhatuse uueks liikmeks valiti Eesti Energia endine finantsdirektor ja juhatuse liige Margus Kaasik.
AS Eesti Gaas tegeleb maagaasi ja elektri müügiga ja selles töötab 200 inimest. Kontserni kuuluvad gaasitorustike ja rajatiste projekteerimisele ja ehitamisele spetsialiseerunud AS EG Ehitus ning jaotusteenust osutav AS Gaasivõrgud. Ettevõttele kuulub üle Eesti viis gaasitanklat.
Infortar on 404 miljoni euro suuruse omakapitaliga investeerimisettevõte, mille tegevusvaldkonnad on laevandus, kinnisvara, hotellindus, taksondus ja trükitööstus. Lisaks 38-protsendilisele osalusele AS-is Tallink Grupp kuuluvad Infortari investeeringute portfelli ka Eesti Gaasi aktsiad, ligikaudu 90 000 ruutmeetrit erinevaid hotelli- ja SPA kinnistuid Tallinnas ning üle 350 000 ruutmeetri maad Tallinnas ja selle ümbruses.


description: Kui Norra soovib naftasõltuvuselt edukalt ümber orienteeruda, tuleb eeskuju võtta Eestist, kus saadakse aru, et tulevikus toime tulekuks on vaja panustada tehnoloogiasse, kirjutab Norra ajaleht Aftenbladet.

title: Norra meedia: ettevõtluses tuleb eeskuju võtta Eestist

maintext:
Selleks, et naftasõltuvuselt ümber kohaneda, on vaja välismaalaste jaoks lihtsustada äriühingute moodustamist, anda maksusoodustusi idufirmadesse investeerimiseks ja luua selge visioon ettevõtlusele, mis pakub alternatiivi avalikus sektoris töötamisele. Need on kolm meedet, mida õppida Eestilt, Saksamaalt ja Suurbritannialt, kirjutab Aftenbladet.
E-residentsus tagab selle, et kõik saavad Eestis asutada ettevõtte vähem kui ühe tunniga – sõltumata enda geograafilisest asukohast. Aftenbladeti hinnangul on Eesti üks riike, mis on tegelikkuses suutnud kohaneda.
«Eesti on märganud, et tehnoloogia on määrav, kui tahta tulevikuga sammu pidada,» kirjutab ajaleht. «Pikaaegne koostöö pankade, avaliku sektori ja kindlustusfirmade vahel on viinud selleni, et Eestis on üks digitaalsemaid riigihaldusi. Meie viimases raamatus «Konkurransekraft – gründere som endrer Europa» on juttu sellest, kuidas Eesti ennast ümber on korraldanud. Madalad maksud ja vähene bürokraatia on ettevõtluse lihtsaks teinud.»
Eestis tehtust on palju sellist, mis inspireerib Euroopat, kirjutab Aftenbladet. Samuti peaks see inspireerima Norra valitsust suurendama idufirmadesse tehtavaid investeeringuid, leiab väljaanne ja tunnistab samas, et ka Norra on selles vallas juba häid kogemusi saanud.
«Ühiskonda ehitatakse üles alt poolt ja idufirmade rajamine on elav tõestus sellele,» lõpetavad Olaus Trygve Bjuland ning Hermund Haaland enda artikli Aftenbladetis.


authors:
Veel Autoreid
Vähem Autoreid

description: Taavi Kotka lahkub 31. jaanuaril majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) IT-asekantsleri ametikohalt.

title: Taavi Kotka lahkub Eesti IT-juhi kohalt

maintext:
Kotka jõudis sel ametikohal töötada 2013. aasta veebruarist. Aastatel 2000 kuni 2012 oli ta IT-ettevõtte Webmedia (tänase Nortali) töötaja ja hilisem juhatuse esimees.
«Ta aitab leida endale järeltulija ja lahkub 31. jaanuaril,» ütles MKMi avalike suhete juht Rasmus Ruuda BNSile. Ruuda sõnul soovib neli aastat ministeeriumis töötanud Kotka leida uusi väljakutseid erasektorist.
Postimehe täna hommikul esitatud küsimusele, kas vastab tõele, et ta lahkub MKMi asekantsleri ametist, lausus Kotka lakooniliselt: «Räägime homme sellest.»
Kui küsimust korrati, märkis Kotka, et seda on spekuleeritud juba kolm aastat, kuid kuna ta on parasjagu koosolekul, siis ei soovi ta täna rohkem sel teemal rääkida.
Taavi Kotka, Rutt Annuse ja Siim Sikkuti algatatud hetke suurim ja maailmas rohkelt tähelepanu pälvinum on e-residentsuse projekt, mille eesmärgiks on võimaldada välismaalastele läbi spetsiaalse elektroonilise kaardi abil ligipääsu Eesti riigi IT-teenustele, asutada siin ettevõtteid ja avada pangakontosid.
Aastal 2014 valiti ta Euroopa parimaks IT-juhiks.
1979. aastal sündinud Kotka on lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppinud informaatikat Tartu ülikoolis ja Tallinna tehnikaülikoolis.


description: Eesti-Poola investeerimisfirma BPM Capital investeeris 4 miljonit eurot Läti andmekeskusettevõttesse Digitalas Ekonomikas Attistibas Centrs (DEAC), mida ettevõte kasutab tegevuse laiendamiseks.

title: Eesti-Poola ühisfirma investeerib 4 miljonit Läti andmekeskusesse

maintext:
DEAC kasutab investeeringut ettevõttele uue infrastruktuuri hankimiseks, mille käigus on plaanis kahekordistada andmetöötlusvõimsust, suurendada andmete salvestusmahtu, tõhustada turvasüsteeme ja osaliselt refinantseerida varasemaid kohustusi, teatas ettevõte.
Investeeringu tulemusena on DEAC väga hästi positsioneerunud, suurendamaks oma kohalolu ettevõtte koduturgudel, milleks on Läti, Venemaa, Poola, Ukraina, Leedu, ja Eesti, ütles DEAC tegevjuht Andris Gailitis.
Tema sõnul saab ettevõte nüüd alustada agressiivsemat laienemist. «Me usume, et meie tooteportfell, mis ulatub pilveteenustest keerukate andmekaitse eritellimuslahendusteni, on väga konkurentsivõimeline,» rääkis Gailitis.
BPM Capital on sõltumatu investeerimisfirma, millel on kontorid Tallinnas ja Varssavis. Selle asutajad ja juhid on Kalmer Kikas, Martin Reinson, Paweù Zabrzycki ja Priit Veering.
BPM sai alguse Balti Innovatsioonifondi (BIF) algatusest, mis investeeris BPM Capitali. Fond on investeerinud muuhulgas ettevõtetesse Markit, Optometrijas Centrs, Eskaro ja DEAC.
DEAC pakub andmekeskuse teenuseid enam kui 2500 kliendile üle terve maailma.


description: Kuigi Eesti toiduainetööstus tootis esimesel poolaastal 690 miljoni euro väärtuses, tabas suur langus kala- ja piimatööstuse ettevõtteid, selgub Eesti toiduainetööstuse 2016. aasta esimese poolaasta ülevaatest.

title: Eesti kala- ja piimatööstust tabas oluline langus

maintext:
«Väljamüügihindade languse tõttu pidid toidutööstused esimesel poolaastal seniste müüginumbrite säilitamiseks oluliselt rohkem vaeva nägema. Kuigi toodangumahtude rahalises väärtuses, müügitulus ning kuludes suuri muutusi ei olnud, vähenes nii ettevõtete loodud lisandväärtus kui ka tööviljakus,» ütles maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand.
Ta lisas, et kogu sektori efektiivsuse languse peamine põhjus oli keeruline olukord eelkõige piima- ja kalatööstuses. «Piim annab enam kui viiendiku kogu toiduainetööstuse toodangust, seega mõjutab see tugevalt kogu sektori käekäiku. Mõningane olukorra paranemine suurematel piimaturgudel annab siiski lootust, et positiivsed arengud kanduvad tasapisi üle ka siinsele turule,» lisas Kand.
Toiduainetööstuse müügitulu oli 2016. aasta esimesel poolaastal 860 miljonit eurot, mis on 0,6 protsenti vähem kui samal perioodil aasta varem. Enamikel tegevusaladel müügitulu kasvas, suur vähenemine oli kalatööstuse (-25 protsenti) ja piimatööstuse (-11 protsenti) ettevõtetes. Toiduainetööstuse kulud kasvasid 3 protsendi võrra.
2016. aasta esimese poolaastal loodud puhas lisandväärtus oli toiduainetööstuses 139 miljonit eurot, mida on möödunud aastaga võrreldes 15 protsenti vähem. Enim vähenes seejuures piima-, kala- ja loomasöödatööstuse ettevõtetes loodud lisandväärtus. Tööviljakus langes 11, 6 protsenti, mida oli 5,3 protsendipunkti enam kui töötlevas tööstuses keskmiselt (-6,3 protsenti).
Toiduainetööstuse toodangust eksporditi 32 protsenti, kokku 223 miljoni euro väärtuses. Võrreldes 2015. aasta esimese poolaastaga vähenes eksport üheksa protsenti. Tegevusalade lõikes kasvas kõige enam puu- ja köögiviljatööstuse (+48 protsenti), joogitööstuse (+29 protsenti) ning pagaritööstuse (+seitse protsenti) ettevõtete eksport. Eksport langes kõige enam kala- (-32 protsenti), loomasööda- (-25%) ja piimatööstuses (-24 protsenti).
Toiduainetööstus, sh joogitööstus toodab ligi 15 protsenti kogu töötleva tööstuse toodangust ning toiduainetööstuses töötab üle 14 protsendi töötlevas tööstuses hõivatutest. 2016. aasta esimesel poolaastal oli toiduainetööstuses hõivatud keskmiselt 14 575 inimest, mida on 536 inimese võrra vähem kui eelneva aasta samal perioodil.
Toiduainetööstuses tegutses 2016. aasta esimesel poolaastal keskmiselt 500 ettevõtet. Suurima osa Eesti toiduainetööstuse toodangust annavad piima- (20,4 protsenti), liha- (20,1 protsenti) ja joogitööstus (13,4 protsenti).


description: Krediidipanga juhatuse liige ja juhatuse esimehe asetäitja Uku Tammaru astus ametist tagasi, et taotleda magistrikraadi Riias asuvas Stockholmi Kõrgemas Majanduskoolis. Juhatuse uuteks liikmeteks said Karin Ossipova ja Helo Koskinen.

title: Krediidipank valis juhatusse kaks uut liiget

maintext:
Ossipova kureerib jaepanganduse ja laenuhalduse valdkondi, Koskinen aga äripanganduse ning müügi ja turunduse valdkondi, teatas ettevõte.
Kokku on Krediidipanga juhatuses viis liiget.
Tammaru asemel valiti uueks juhatuse esimehe asetäitjaks Marina Laaneväli.
Krediidipank on Eesti üks vanematest kommertspankadest, mis pakub kõiki enamlevinud pangatooteid ja –teenuseid. Krediidipangal on oma esindused 10 Eesti linnas ja Riias.


description: Nädalavahetusel teatasid ühinemisest Banco Popolare ja Banca Popolare di Milano, see on pärast 2007. aastat suurim pankade liitumine, edastas Bloomberg News.

title: Itaalias teatati 10 aasta suurimast pankade liitumisest

maintext:
Aktsionärid toetasid Itaalia suuruselt kolmanda panga loomist, selle varad küünivad 170 miljardi euroni, kirjutab USA investeerimispank Morgan Stanley oma analüüsis.
Morgan Stanley peab pankade ühinemist otstarbekaks, kuid võtab kogu Itaalia pangasektori suhtes kuni aasta lõpuni ettevaatliku seisukoha. Endiselt on ebakindel Itaalia vanima panga Monte Paschi olukord, selgust ei ole ka Unicrediti kapitaliplaanis ning põhiseaduse rahvahääletuse tulemustes, mis võivad kaasa tuua valitsuse tagasiastumise, kirjutab USA pank.
Itaalia panku vaevavad suured halvad laenud, vähene tulusus ning kapitaliseisu tugevdamise vajadus.


description: Baltika Grupp lõpetas kolmanda kvartali 296 tuhande euro suuruse puhaskahjumiga. Eelmise aasta sama perioodi kahjum oli 650 tuhat eurot ning võrreldav tulemus jätkuvatest tegevusvaldkondadest oli kahjum 520 tuhat eurot.

title: Baltika lõpetas kolmanda kvartali kahjumiga

maintext:
Seoses Baltika Grupi väljumisega Venemaa jaemüügi ärist, mis esindas Grupi jaoks eraldi olulist tegevusvaldkonda, kajastatakse Venemaa ettevõtte 2015. aasta jaetulemusi kui lõpetatud tegevusala.
Baltika jätkuvate tegevusvaldkondade kolmanda kvartali müügitulu jäi eelmise aasta sama perioodi taseme lähedale ning oli 11 966 tuhat eurot. Müügikanalitest näitas suurimat, 45-protsendilist kasvumäära hulgi- ja frantsiisimüük, mis oli 2 141 tuhat eurot.
Müügitulu kasv on eelkõige tingitud Venemaa jaepoodide üleminekust frantsiisipartnerile ning Montoni kollektsiooni müügile jõudmisest Saksamaa kaubamajade ketti Peek & Cloppenburg.
Jaemüük vähenes kolmandas kvartalis võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 7 protsenti ja oli 9 547 tuhat eurot. Samas on tulenevalt kaubasisseostu tõhusamale juhtimisele ja väiksematele allahindlustele paranenud brutokasumi marginaal 2,6 protsendipunkti võrra 49,1 protsendilt 51,7 protsendini. Lisaks jaemüügile kasvas brutokasumi marginaal ka e-poe ning hulgi- ja frantsiisimüügis.
Kolmanda kvartali brutokasum oli 5 432 tuhat eurot, mis on 81 tuhat eurot suurem võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.
Baltika 2016 aasta kolme kvartali müügitulu kokku oli 34 289 tuhat eurot, mis on 3 protsenti vähem kui eelmisel aastal samal perioodil. Üheksa kuu kokkuvõttes lõpetas ettevõte 443 tuhande euro suuruse puhaskahjumiga.


description: Igal aastal paneb kuulsa reisijuhi Lonely Planeti meeskond kokku soovitused järgneva aasta reisideks.

title: Lonely Planet: parimad linnad, mida 2017. aastal külastada

maintext:
Ka sel aastal jagab Lonely Planet soovitusi riikide, linnade ja regioonide kohta, mida tasuks 2017. aastal külastada. Lisaks on nad välja toonud ka parima väärtusega paigad, põnevaimad kohad Aasias, Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.
Postimehe reisiportaal teeb eraldi ülevaate parimatest riikidest, linnadest, regioonidest.
Parimad linnad, mida 2017. aastal külastada:
1. Bordeaux, Prantsusmaa
Kuigi Bordeaux on ilmselt olnud kõikide veiniarmastajate reisisoovide nimekirja esimeses pooles, siis nüüd on aeg see sinna lisada ka kõigil teistel. Arusaadavalt on veinikultuur seal kindlasti avastamist väärt, isegi kui veiniteadmised jäävad alla keskmise. 2017. aastal ühendatakse Bordeaux' linn ka kiirrongiliiniga Pariisiga, mistõttu on sinna saamine ka oluliselt kergem ja kiirem.
2. Kaplinn, Lõuna-Aafrika Vabariik
Kaplinn asub küll Aafrikas, kuid seal on vägagi euroopalik ning globaalne õhkkond. Linnas on ohtralt tegemisväärset, alustades kuulsa lauamäe avastamisega. Ühtlasi on kohalikud pannud viimastel aastatel rõhku toidukultuuri edendamisele, mistõttu saab seal nüüd nautida imelisi maitsekooslusi.
3. Los Angeles, Ameerika Ühendriigid
Los Angeles pakub külastajatele väga mitmekesist elu. Seni on linn tuntust kogunud just seda väisavate kuulsuste arvelt, kuid nüüd on avastatud ka linna enda võlu. Lisaks sädelevatele filmitähtedele liiguvad Los Angeleses ringi ka ärihiiud ning rannahuvilised.
4. Merida, Mehhiko
Merida toob Yucatani poolsaarele selle kultuuri, mida Cancun seni ei ole suutnud. Iga päev leiab siit hulgaliselt kontserte, kunstinäituseid ja tantsuetendusi. Lisaks pannakse järjest enam rõhku ka toidukultuurile, seega võivad siit nii mõndagi põnevat leida ka gurmaanid. Ühtlasi on Merida 2017. aastal Ameerika kultuuripealinn, mistõttu ootab kõiki külastajaid ees ohtralt erinevaid üritusi. Boonusena on Merida ka nimetatud üheks turvalisimaks linnaks terves Mehhikos.
5. Ohrid, Makedoonia
Suure järve kaldal asuv imeilus linnake pakub merelt imeilusaid vaateid. Sealt paistavad hästi kätte linna terrakotakatused ning pikad kirikutornid. Ohrid oli kunagi Makedoonia usukeskus, kuid nüüd on see pälvinud juba kuurordi tiitli. Tulevikus plaanitakse sinna ehitada aga üks suurem kuurort, mistõttu tuleks seal just järgmisel aastal ära käia.
6. Pistoia, Itaalia
Pistoiale viidatakse tihti kui väikesele Firenzele, sest ka seal vohab nii kunst kui arhitektuur, kuid vaatamata sellele ei jõua sinna enamik turiste. 2017. aastal on Pistoia aga Itaalia kultuuripealinn, mistõttu on alust arvata, et sinna voorib ka üha rohkem külastajaid.
7. Seoul, Lõuna-Korea
Seoul on juba hulga aastaid pingutanud selle nimel, et muutuda turisti- ja loodussõbralikumaks ning ligitõmbavamaks. Selleks on lammutatud vanu ja koledaid sildasid ning teid ja asemele ehitatud ohtralt uusi ja ilusamaid. Lisaks on linna kaunistamas küllaldaselt parke, kus kindlasti tasuks mõni jalutuskäik teha.
8. Lissabon, Portugal
Kuigi Lissabonis on nii vaatamisväärsusi, kultuuri kui ka head rahvuskööki, jääb Portugali pealinn alati Barcelona ja Rooma varju. Seetõttu on seal endiselt veel ka üsna odav ning loodetavasti see lähiajal ka ei muutu. Linnast leiab muuseumeid peaaegu kõigest, alates vanast Egiptusest, kuni möödunud sajandi sõdadeni välja.
9. Moskva, Venemaa
Moskvat ootavad ees suured muutused ning linna hakkavad varsti ehtima modernsed varjundid. Tulevatel aastatel toimub seal palju suurvõistlusi, mistõttu on Venemaa kohustatud oma linnale uuenduskuuri tegema. Ühtlasi avatakse seal mitu muuseumi ning täiendust saavad ka transpordiliinid, mis teevad linnas liikumise oluliselt lihtsamaks.
10. Portland, Ameerika Ühendriigid
Kuigi paljud ei ole ilmselt Portlandist kunagi kuulnudki või vähemasti ei ole mõelnud selle külastamise peale, tasuks seal kindlasti ära käia. Mägede vahel asuv linnake pakub selleks piisavalt ainest. Nii võiks sinna sammud seada just augustis, et mõne mäe tipust uudistada tulevat päikesevarjutust.


description: Dubai on tuntud oma liialduste poolest ja soovist omada kõike, mis on kõige suurem, uhkem või parem.

title: Dubai asus taaskord rekordeid purustama

maintext:
10. oktoobril löödi Dubais kopad maasse ning alustati maailma kõige kõrgema pilvelõhkuja ehitamist. Eeldatavasti saab see valmis 2020. aastal ning see sisaldab endas veel mitut kõige-kõigemat, vahendab Travel and Leisure.
Nii saab maailma kõrgeimas tornis end tulevikus sisse saada maailma suurim siselõbustuspark, maailma suurim kaubamaja, maailma suurim akvaarium ja maailma pikim hotell.
Veel ei ole aga avalikult öeldud, kui kõrge see pilvelõhkuja olema saab. Kindel on vaid, et ta peab olema kõrgem kui 634 meetrit, et ära teha praegusele maailma kõrgeimale hoonele Burj Khalifale, mis asub samuti Dubais.
Samuti ei ole avaldatud veel ka ehituse maksumust, kuid on öeldud, et sealt on võimalik imetleda vaateid linnale 360 kraadi ulatuses.


description: Reisil olles ei taha ilmselt mitte keegi pidevalt säästmisele mõelda, kuid mõne asja pealt on siiski mõistlik oma raha kokku hoida.

title: 5 lihtsalt võimalust, kuidas hotellis ööbides raha kokku hoida

maintext:
1. Võta enda karastusjoogid kaasa
Selle asemel, et osta hotelli minibaarist kalleid karastusjooke, võta need ise kaasa. Hotellis maksavad need tavaliselt 2-3 korda rohkem.
2. Võta enda snäkid kaasa
Sama käib ka snäkkide kohta. Pähklid ja šokolaadibatoonid ei ole hotellitoas just kõige soodsama hinnaga.
3. Joo kohvi hotellitoas
Selle asemel, et joosta lähimasse Starbucksi, tee endale kohvi hotellitoas. Seal on peaaegu alati võimalus endale teed või kohvi keeta.
4. Kasuta hotellitoa mikrolaineahju
Reisil olles tuleb kohalikke toidukohti ka avastada, kuid selleks, et raha kokku hoida, võib mõne toidukorra näiteks hotellitoas süüa. Mikrolaineahju kasutades saab näiteks poest ostetud valmistoidu endale üles soojendada.
5. Kasuta hotellitoa külmkappi
Väljas söömas käies võib mõni toiduports olla oodatust suurem. Selle asemel, et pool toitu alles jätta, lase see endale kaasa pakkida ja pane hotellis külmkappi.


description: Elektroonilist poppi viljelev Andres Kõpper, artistinimega NOËP, käis septembris Liibanoni pealinnas Beirutis kontserti andmas ning filmis seal veedetud aja jooksul ka uue ja põneva muusikavideo.

title: NOËP räägib oma Beiruti reisist ja seal filmitud uuest muusikavideost

maintext:
Kõpperi sõnul on poliitiline olukord riigis küll keeruline, kuid inimesed on seal sellest hoolimata väga sõbralikud ja abivalmid. Liibanonis elab nimelt üle nelja ja poole miljoni inimese, kellest suure osa moodustavad põgenikud. Elada tuleb kõigil Eestist mitu korda väiksemal territooriumil.
«See, mida ma Beirutis nägin ja kogesin, oli midagi sootuks erinevat meie elukeskkonnast. Bussiliiklus on seal peaaegu olematu, tänavatel ei ole suures osas nimesid ning kuna rongiliiklus seal hetkel ei toimi, oli rongijaamast tehtud näiteks klubi,» meenutab ta. Muusiku sõnul oli ainukeseks toimivaks transpordivahendiks takso, kuid tänavanimede puudumise tõttu oli taksojuhtidele üsna keeruline seletada, kuhu vaja sõita on: «Kohalikud pidid alati abiks olema, kuid õnneks olid nad alati väga abivalmid.»
Kontserdipaik Beirutis. Foto: Andres Kõpper
Kõpper läks Beirutisse kontserti andma, kuid seal veedetud aja jooksul filmis ta koos foto- ja videograaf Mart Varesega oma kõige uuemale singlile «Rooftop» ka muusikavideo. «Video on filmitud Beiruti getolikus piirkonnas ja selle peategelasteks on kolm kohalikku last, vanuses 10-12 aastat» räägib Kõpper.
Muusiku sõnul olid lapsed vaatamata oma vanusele väga professionaalsed tantsijad ja täiskasvanuliku ellusuhtumisega: «Ka inglise keel oli neil suus, mis mulle tõtt-öelda suure üllatuse valmistas.»
Beirut. Foto: www.flickr.com
Kõpperi uus muusikavideo loole «Rooftop» tuleb välja 28. oktoobril. Tegu ei ole tema esimese muusikavideoga, mis on filmitud välismaal. Kõpperi eelmise singli «Golden» muusikavideo on filmitud näiteks Maldiividel.
Kuula NOËPi uut singlit «Rooftop» SIIT!


description: Suurus ei ole alati oluline ning need minimalistlikud kapselhotellid tõestavad seda.

title: 10 kõige lahedamat kapselhotelli maailmas

maintext:
Jaapanist pärit kapselhotellid on vallutanud ka peaaegu, et kõik ülejäänud riigid. Minimalistliku hotelli eesmärgiks on pakkuda kõik ööbimiseks vajalik ning väike kuid hubane tuba täidab selle soovi suurepäraselt, vahendab Metro.
Toad on mõnusad ning stiilse ja luksusliku disainiga, mis teeb need veelgi omapärasemaks.
10 huvitavat kapselhotelli:
1. Anshin Oyado, Jaapan
Anshin Oyado tuba / Scanpix
2.Unekast, Moskva
Vaade toale / Scanpix
3. Raamatupoe hotell, Tokyo
Vaade tuppa / Scanpix
4.Bloc hotell, London
Bloc hotell / Scanpix
5.Cityhub, Amsterdam
Cityhub / Scanpix
6.Jane hotell, New York
Jane hotell / Scanpix
7.YOTELAIR, Heathrow Airport
YOTELAIR, Heathrow Airport / Scanpix
8.Pod hotell, New York
Pod hotell/Scanpix
9.CitizenM hotell, Amsterdam
CitizenM hotell / Scanpix
10.Magav hotell, Tokyo


authors:
Johanna Vahuri
Reisiportaali Toimetaja

description: Oktoberfest on turistide hulgas olnud seni väga populaarne, kuid selle aasta külastajanumbrid langesid 15 aasta tagusele tasemele.

title: Oktoberfesti külastajate arv oli rekordiliselt madal

maintext:
Sel aastal külastas kuulsat õllefestivali umbes 5,6 miljonit inimest. Võrreldes eelmise aastaga on see 300 000 õllejoojat vähem ning nii madal oli viimati see number 2001. aastal, kui pidutsema tuli 5,5 miljonit inimest, vahendab The Local.
Ka eelmisel aastal oli märgata külastajatearvu langust, kui 2014. aastaga võrreldes väisas õllepidu 400 000 inimest vähem.
Sel aastal oli Münchenis festivali ajal tugevdatud turvameetmeid läbiva terrorismiohu tõttu. Esimest korda pärast 200-aastast pausi ümbritsesid festivali ala taas kontrollpunktid, kus uuriti läbi kõik inimesed, kes peoalale soovisid pääseda.
Kuritegevus vähenes küll 15 protsenti, kuid seksuaalkuritegude arv jällegi kasvas. Sel aastal teatati politseile 31 juhtumist, kuid eelmisel aastal oli see number kümne võrra väiksem. Grupeering Turvalisem Wiesn Tüdrukutele ja Naistele oli üles seadnud ka oma tugipunktid, mida külastas festivali ajal kokku 215 naist.
Taskuvarguseid ning kähmlusi toimus sel aastal aga vähem.


description: Eelmisel nädalal tähistati maailma turismipäeva ning seetõttu tasuks üle vaadata ka oma reisikalender ning sinna lisada mõned paigad, mida elu jooksul kindlasti külastada tasub.

title: 15 paika, mida elu jooksul kindlasti külastada

maintext:
Kuigi maailmas on palju kauneid kohti, mida külastada, on mõned erilisemad kui teised. Telegraph Travel on välja toonud 15 sihtkohta, mida tasuks kindlasti elu jooksul vaatama minna.
1. Virmalised
Virmalised/Scanpix
Üks ilusamaid ja müstilisemaid loodusnähtuseid, mis paelub inimesi üle kogu maailma.
2. Machu Picchu
Machu Picchu/Scanpix
«Machu Picchu on tuntud turismipaik, millele on seatud kõrged ootused ja mis kindlasti ei valmistaks pettumust,» kirjutab Telegraph Travel.
3. Amazoni jõgi
Amazoni jõgi/Scanpix
«Amazoni jõgi on 4400 kilomeetrit pikk, millel on tuhandeid lisajõgesid ning mis voolab kaheksas erinevas riigis: Brasiilias, Boliivias, Peruus, Ecuadoris, Kolumbias ja Venezuelas,» kirjutab Chris Moss, Telegraph Traveli ekspert.
4. Taj Mahal
Taj Mahal ja prints William abikaasaga/ Scanpix
Taj Mahal on armastuse sümbol, mis tõmbab enda juurde tuhandeid turiste kogu maailmast.
5. Ameerika roadtrip
Lochsa jõgi, USA/Scanpix
Ameerika maanteedel autodega rändamist on kujutatud paljudes filmides ja kirjeldatud raamatutes ning see on kindlasti väärt järele proovimist.
6. Suur Hiina müür
Suur Hiina müür/Scanpix
Suure Hiina müüri puhul on tegu ühega seitsmest maailmaimest, mis paelub turiste oma vaate, maastiku ja kujundusega.
7.Lihavõttesaar
Lihavõttesaar/Scanpix
Kivist inimlaadsed kujud on ehitatud 11. ja 14. sajandi vahel, mis võivad uudistajatele tunduda kas võõrastavad või hoopis võluvad.
8.Kõige kuivem koht
Atacama kõrb/Scanpix
Tšiili Atacama kõrb on üks kuivemaid kohti maailmas, mille maastikud, kristallpuhas õhk ja öine taevas meelitab ligi loodus- ja maastikufotograafe ja huvilisi.
9. Kyoto templid ja aiad
Kyoto aed/Scanpix
Samal ajal kui Tokyo on vallutanud uue ajastu kiirrongid ja pilvelõhkujad, on Kyoto suutnud sälitada traditsioonilise Jaapani hõngu, mis teeb huvilistele reisimise Jaapanisse meeldejäävamaks.
10. Antarktika
Antarktika/Scanpix
Antarktikat saab külastada novembrist märtsini. Seal pole ühtegi linna ega küla, on vaid avar, jäine ning ettearvamatu tühermaa.
11. Päikesetõus Baganis
Bagan/Scanpix
Bagani külastataksegi peamiselt just imeilusate päikeseloojangute pärast. Kui Santorini oma nähtud, saab seda minna võrdlema Bagani omaga.
12. Himaalaja
Himaalaja maastik/Scanpix
Himaalaja on koduks pimestavatele ja kaasahaaravatele maastikele, tasub minna ja vaadata oma silmaga!
13. Jeruusalemm
Jeruusalem/Scanpix
Jeruusalemm on sihtkohaks nii enese- kui Jumala otsijatele, kes soovivad leida sisemist rahu ning tunnetada linna ajaloolist võimsust.
14.Namiibia metsik loodus
Namiibia/Scanpix
Namibia on tuntud sõbraliku suhtumise poolest turistidesse. Seal on võimalik oma silmaga näha eksootilisi elukaid ja lummavaid maastikke. Namiibia on teistehulgas koduks elevantidele, sebradele ja leoparditele.
15.Vaalavaatlus
Vaal/Scanpix
Vaalasid käib vaatamas ja uudistamas igal aastal 13 miljonit inimest. Kindlasti tuleks end ka sellele retkele kirja panna, sest tegu on siiski kõige suuremate imetajatega maailmas.


description: Kui turvaliselt tunneksid end sina, kui teaksid, et üks sinu lennu pilootidest on alles teismeline ning teine üsna noor täiskasvanu? Aga just sellise tiimiga lendavad paljud EasyJeti reisijad.

title: Verinoor pilootidetiim lennutab reisijaid maailma ühest otsast teise

maintext:
Nimelt töötavad selles lennufirmas 26aastane piloot Kate McWilliams ja 19aastane kaaspiloot Luke Elsworth, vahendab CNN. EasyJetile teadaolevalt on McWilliams maailma noorim piloot ning Elsworth vähemasti riigi noorim.
Vähe sellest: McWilliams on eriline piloot ka selle poolest, et maailma 130 000 piloodi seast on ta üks kõigest 450 naisest, kes selle ameti omandanud on. Tema eesmärgiks ongi propageerida säärast siiani mehelikku ametit ka naiste seas.
Lennundusega hakkas McWilliams tõsisemalt tegelema juba 13aastasena ning sai üsna ruttu selgeks, et sellest peabki saama tema elukutse.
Eelmisel nädalal lennutas see nooruke duo lennukitäie reisijaid Londonist Maltale.
Kas sina tunneksid end turvaliselt teades, et su elu on nii noorte pilootide kätes?


description: Euroopa Liit plaanib hakata kõikidele 18-aastastele kodanikele andma tasuta kuuajalisi InterRail rongipileteid, et soodustada noorte reisimist Euroopas.

title: Euroopa Liit hakkab noortele jagama tasuta rahvusvahelisi rongipileteid

maintext:
Selline pilet maksab 400 eurot, kuid EPP fraktsioon soovib Euroopa Parlamendis läbi suruda idee, et kõikidele noortele antaks pilet tasuta, vahendab Lonely Planet.
«Euroopa tähendab emotsioone, teiste kultuuride ja keelte avastamist,» rääkis EPP fraktsiooni eesistuja Manfred Weber. Tegemist on väga suure projektiga, sest Liidus saab igal aastal 18-aastaseks umbes viis miljonit kodanikku, mis tähendab ka ühendusele suurt kulu.
Transpordivolinik Violeta Bulc ütles, et ta imetleb idee ambitsioonikust ning annab endast parima, et see ka täide läheks. Ühtlasi pakkus ta välja mõtte, et pileteid võiks välja anda loterii korras ning seega saaks selle endale vaid mõned 18-aastased kodanikud.
ühtlasi tõi ta välja, et kõik Euroopa Liidu raudteed ei ole liitunud InterRail süsteemiga, mistõttu ei saa kõigi riikide liikmed programmiga liituda. See aga läheb algse ideega vastuollu, mistõttu võivad tulevikus tekkida ka riikide vahel uued koostöösuhted.


description: Suusareisid on tihti väga kallid, kuid ometi on mägedest alla vuhisemine niivõrd meeliülendav tegevus, et igal aastal leiab tee lumiste tippudeni tuhandeid reisijaid.

title: 10 nippi, kuidas suusareisil raha säästa

maintext:
Telegraph on välja toonud aga hulgaliselt nippe, mis aitavad suusareisil raha säästa.
1. Vali kõik hinnas pakett
Kuigi kõik hinnas paketid on kallimad ja seega võib tunduda, et raiskad rohkem raha, siis tegelikult võib see aidata hoopis raha säästa. Sisuliselt tähendab see seda, et reisi jooksul väga raha enam ei kulu. Nii mõnelgi hotellil on paketi hinnas ka mäepilet ning seega ei pea ka selle pärast enam kohapeal muretsema.
2. Võta lõunasöök kaasa
Mäel olles läheb ikka kõht tühjaks, kuid tihti on õige söögikoha leidmine üsna keerukas. Sageli on kohad täis, kallid või ei pakuta seal seda, mida soovid. Seetõttu oleks mõistlikum lihtsalt lõunasöök endale seljakotti kaasa pakkida. Lisaks ei ole vaja mäel lõuna ajal kõhtu ülemäära täis süüa, sest alla on vaja ka veel tulla, mistõttu on kerge kaasa pakitud lõunasöök just paras.
3. Loobu Alpidest
Kuigi Alpid on kõrged ja ilusad, siis on ka Ida-Euroopas ja Andorras hulgaliselt kohti, kus suusatada. Kõige parem viis raha säästa ongi Alpid unustada ja külastada mõnd hoopis vähem tuntud kuurorti. Viimastel aastatel on populaarsust kogunud Bulgaaria suusakuurort Bansko. Mõne kogenuma suusataja jaoks võib seal aga radu väheks jääda, kuid sellegi poolest ei tule veel Alpidesse tormata. Head vaheldust pakuvad ka Püreneed, kuhu saab ligi nii Andorrast, Prantsusmaalt kui ka Hispaaniast.
4. Jäta broneerimine viimasele minutile
Tavaliselt on võimalik saada väga soodsaid pileteid siis, kui broneerid vara. Kui oled selle hetke aga maha maganud tuleks oodata piletite ostmisega nii kaua kui võimalik. Kuigi nii on tihti raske töölt puhkust planeerida, siis tasub see vaev end ära, sest pakkumised on siis tõesti soodsad.
5. Mine hooaja alguses
Kui lendad suusatama juba detsembris saad kindlasti odavama pakkumise kui keskpaika hooaega veebruaris või märtsis. Siiski on sel ajal oht, et lund ei ole piisavalt, mis võib suusareisi nässu keerata. Kui aga valida mõni kõrgem kuurort nagu Cervinia, Sölden või Val Thorens, siis on alust loota, et ka lumeolud on väga head.
6. Võimalusel väldi koolivaheaegasid
Lastega peredel on seda kindlasti keeruline teha, kuid kui reisid ilma lasteta, siis tasuks vältida koolivaheaegasid, et mitte sattuda suusakuurorti koos suurte massidega. Siis on oht, et ka hinnad lähevad kõrgemaks ning igal juhul naudid muudel aegadel suusatamist rohkem.
7. Hüppa rooli
Kui plaanid suusatama minna suurema seltskonnaga, siis võib mõistlik olla hoopis minna autoga. Autoga minnes saad juba kodust hulgaliselt toitu kaasa võtta ning kõik bensiinikulud ja teemaksud lähevad mitme peale jagamiseks. Nii võid broneerida endale ka odavama majutuse, kus ei ole hinnas hommiku- ja õhtusööke ning saad endale kõik ise valmistada.
8. Otsi ise
Kui oled kogenud reisija võiksid vaadata, kas suudad ise endale sobiva reisi kokku panna. Tihti ei paku reisikorraldajad just neid kuupäevasid või sihtkohti, mida vaja, mistõttu võib olla mõistlik reis ise kokku panna. Suusakuurortide kodulehed on tihti moodsad ning võimaldavad sealt otse endale juba ka majutuse broneerida ning mäepileti osta. Siis on lisaks vaja end sinna vaid kohale toimetada.


description: Lennukil istus reisija kõrval kogu teekonna vältel judinaid tekitav nukk, mis muutis lennu ebameeldivaks.

title: Hirmuäratav nukk tekitas lennureisijates kõhedust

maintext:
Sara Novic kirjutas sotsiaalmeedias, et oli sunnitud kogu lennu vältel istuma veidra nuku kõrval, vahendab news.com.au.
Novic arvas, et tema õudused on möödas, kuid pärast vahemaandumist järgmisele lennule suundudes leidis ta end taas kõheda nuku kõrvalt.
Lennuki meeskond alustas kohe ka uurimist, miks nukk lennukis on, ning üsna pea selgus, et talle oli võltspassiga broneeritud eraldi istekoht Barbara nimele. Lisaks leiti ka nukule omanik. Barbara oli endaga kaasa võtnud muidu üksi reisiv meesterahvas, kuid põhjus, miks ta seda tegi, jäigi selgusetuks.
Reisi lõpus kommenteeris naine naljatades, et nukk käitus viisakalt. Sellegipoolest tundusid talle nuku õel näoilme ja eraldi istekoht õõvastavad.
Oma Twitteri kontol avaldas naine juhtunu pärast pahameelt.


description: Briti naine uppus La Glea rannas Hispaanias, sest vetelpäästjate sõnul ta ei vehkinud piisavalt.

title: Vetelpäästja: naine uppus, sest ta ei vehkinud piisavalt

maintext:
57-aastane Julie Dudhill läks koos oma mehega ujuma. Abikaasa rääkis hiljem uurimiskomisjonile, et lained said ta naisest jagu ning tal oli raskuseid kaldale saamisega, mistõttu ruttas mees kaldale, et paluda vetelpäästjate abi, vahendab The Local.
Kaldal otsis mees üles vetelpäästjad, kuid tema sõnul jäid nad ükskõikseks. «Nad ütlesid, et kui naisel oleks probleeme, siis ta vehiks rohkem oma kätega,» kirjeldas mees vetelpäästjate selgitusi. Seejärel leidis mees kaks teist vetelpäästjat, kuid ka nemad ei uskunud, et naine tõesti hädas oli.
Kuna ükski vetelpäästja ei soovinud naist aidata, asus mees ise päästeoperatsiooni läbi viima. Selle peale otsustas üks päästjatest siiski asja üle kontrollida, kuid ka seda ei teinud ta ülemäära kiirustades, kirjeldas hukkunu abikaasa.
«Järgmise asjana juba ütles vetelpäästja, et mu naine vajab hapnikku, kuid kui ta kaldale jõudis sain kohe aru, et on liiga hilja,» rääkis mees. Koroneri hinnangul oli tegu õnnetusjuhtumiga.
Uppumishetkel lehvis rannas punane lipp, mis tähendab, et keegi ei oleks tohtinud ujuma minna. Augusti lõpu seisuga on Hispaanias sel aastal uppunud juba 321 inimest, kuid enamus õnnetusi juhtus aladel, kus ei olnud vetelpäästjaid.


description: Šveitsi viietärni hotell on kogunud internetis meeletut populaarsust, sest üks blogija postitas video nende võrratust basseinist.

title: Vägev basseinivideo tõi ülemaailmse kuulsuse

maintext:
Blogija Fabi Gama postitas internetti kuidas ta ujub Villa Honeggi basseinis. Hotell ise asub Lucerne'i järve ääres ning basseinist avanevad võrratud vaated ümbritsevale maastikule, vahendab The Local.
Video on internetist üles korjanud mitmed meediaväljaanded üle maailma ning nüüd on hotellil käed-jalad tööd täis, et turistimasse ära teenindada. Nad saavad päevas 300 e-kirja küsimustega ööbimisvõimaluste kohta ning lisaks neile ka helistatakse pidevalt.
«Me saame kümme korda rohkem päringuid, kui varem,» rääkis peaadministraator Sebastian Klink. Lisaks välisturistide huvi tõusule on soovi avaldanud omapärases paigas ööbida ja ujuda ka üha rohkem kohalikke inimesi.
Praeguseks hetkeks on hotell täiesti täis broneeritud kuni järgmise aasta aprilli lõpuni.


description: Kaks British Airwaysi pilooti tulid maa peale ja sõitsid end jalgratastel Guinnessi rekordite raamatusse.

title: Briti piloodid purustasid maailmarekordi

maintext:
Tavaliselt küll piloodid selliseid ettevõtmisi ei korralda, kuid kaks noort britti otsustasid 24 tunni jooksul läbida ratastel seitset riiki. See neil ka õnnestus, mistõttu on nad nüüd kirjas ka rekordite raamatus, vahendab Lonely Planet.
Nad läbisid ühe päeva jooksul jalgratastel rohkem riike, kui seda seni on tehtud. Nad alustasid oma teekonda 1. oktoobril Horvaatiast ning lõpetasid isegi tunniajase varuga järgmisel päeval Poolas. Kokku läbisid seiklusjanulised piloodid 482 kilomeetrit.
Lisaks Horvaatiale ja Poolale läbisid nad veel ka Sloveenia, Ungari, Austria, Šlovakkia ja Tšehhi Vabariigi. Retke võtsid nad ette heategevuslikel eesmärkidel. Nende soov oli koguda vähemalt 5500 eurot ning annetada see heategevusorganisatsioonile, kes aitab hädasolevaid lapsi üle maailma.
Praeguseks on nad kogunud 4630 eurot. Annetusi saab teha kuni 2. jaanuarini siit.