description: Kuressaare linnavalitsusel ei ole õnnestunud kevadest saadik leida ettevõtet, kes oleks nõus sobiva raha eest kultuurikeskuse remondi jaoks projekteerimistöid läbi viima. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Kultuurimaja ehitus seisab projekteerija leidmise taga
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Neljapäev, 27. oktoober 2016. Kuressaare abilinnapea Mart Mäekeri meelest ei ole Kuressaare kultuurikeskuse remondiga vaja ülemäära kiirustada. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare linnavalitsusel ei ole õnnestunud kevadest saadik leida ettevõtet, kes oleks nõus sobiva raha eest kultuurikeskuse remondi jaoks projekteerimistöid läbi viima.
Kuressaare linnavalitsuses kevadel kinnitatud riigihangete plaanis on Tallinna 6 hoone osalise rekonstrueerimise projekteerimise hanke eeldatavaks maksumuseks märgitud 30 000 eurot. Kavas oli uuendada saali, remontida kontoriruumid ja raamatukogu, anda uus ruumikujundus fuajeedele, korrastada hoone ventilatsioonisüsteem jne.
Esimene hange korraldati märtsis ja sellele tähtajaks pakkumusi ei laekunud. Teise hanke korraldas linn mais. Ainsa laekunud pakkumuse summas 50 260 eurot (ilma käibemaksuta) lükkas linnavalitsus kõrge maksumuse ja konkurentsi puudumise tõttu tagasi.
Võrreldes varasema hankemenetlusega täiendas linn septembris korraldatud uue hanke puhul hanketingimusi. Näiteks lisati nõue kaasata projekteerimisse sisearhitekt. Nii seadis linn eeldatavaks maksumuseks 45 000 eurot (ilma käibemaksuta).
Oktoobris laekus linnale jälle ainult üks pakkumine. Möödunud teisipäeval toimunud linnavalitsuse istungil otsustati kvalifitseerida ainus pakkuja ja tunnistati esitatud pakkumus hanketingimustele vastavaks.
Linnavalitsus lükkas taas pakkumuse tagasi, sest selle hind 96 600 eurot ilma käibemaksuta ületas oluliselt hankelepingu eeldatavat maksumust.
Üle kahe korra kallim pakkumine
Linna arvutuste järgi pidanuks projekteerimine maksma 45 000 eurot ilma käibemaksuta. Teiseks põhjuseks, miks linn ei nõustunud pakkumusega, seisnes selles, et hankes ei olnud tagatud piisav konkurents.
Kuressaare abilinnapea Mart Mäekeri sõnul eeldas linn projekteerimistööde maksumuse mahu ja kogemuse pealt.
“Tegelik hind selgub ikkagi pärast hanke toimumist. Kuna esimesel korral ei olnud ühtegi pakkumust ja teisel ning kolmandal oli üks ja seesama pakkuja, siis ei olnud alust seda aktsepteerida ning lepingusse minna,” selgitas Mäeker.
Linn peab tehtud pakkumust liiga kõrgeks ja lootis saada rohkem pakkumisi. Nii oleks olnud neid võimalik omavahel võrrelda. “Esmane tagasiside on nüüd saadud. Edaspidi oskame raha planeerida rohkem nii projekteerimise kui ka ehitamise peale,” märkis Mäeker.
Mitme asjaolu kokkulangemine
Samas võib arhitektide tööturg olla täis ja tööd palju. “Teine põhjus on ilmselt selles, et valmistehtud ehitise projekteerimine on arhitektide jaoks ebahuvitav töö ning siis seatakse kõrge hind,” oletas abilinnapea.
Arhitektide töö on läinud rahvusvaheliseks ja tööd tehakse üle interneti ka teiste riikide jaoks. Näiteks kesklinna arhitektuurikonkursi võitjatest arhitektidest üks töötab Taanis ja teine Rootsis. “Elu läheb rahvusvahelisemaks ja hinnad ka seeläbi kõrgemaks,” täiendas Mäeker.
Linnaarhitekt Loona Lepp teadis rääkida, et projekteerimise maksumus riigihangetel kõigub väga suuresti. Sageli erineb kõige kallim pakkumus kõige odavamast isegi enam kui viis korda.
“Projekteerimise maksumust mõjutavad paljud faktorid, eelkõige üldine olukord ehitusturul – kas projekteerijatel on hetkel palju tellimusi või mitte,” ütles Lepp.
Samuti mängivad rolli töö sisuline atraktiivsus ja objekti asukoht. “Antud juhul on tegemist ilmselt kõigi ebasoodsate asjaolude kokkulangemisega, mida näitab ka osalejate leige huvi,” lisas Lepp.
Uut hanget praegu ei tule
Ta on kindel, et mõnel muul juhul või ajal oleks olnud võimalik seda tööd hankida ka linnavalitsuse prognoositud hinnaga. “Kahjuks hetkel mitte,” tõdes Lepp.
Meie Maa andmetel laekus nii teisel kui ka kolmandal riigihankel ainsana pakkumus OÜ-lt Esplan. Ettevõtte tegevjuht Kadi Metsmaa sõnul tegi Esplan oma pakkumise, arvestades kogemusi sarnaste objektidega ja võttes arvesse kvalifitseerimistingimustes nõutut.
Miks kolmandas hankes tuli hind nii palju kõrgem, seisneb ilmselt saali sisekujunduse lisamises.
“Nõudsime kõrgetasemelist arhitekti. Saaliga oli kõige suurem probleem,” lausus Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker.
Uut riigihanget linn praegu välja kuulutama ei hakka, vaid ootab ära omavalitsuste ühinemise, mis praegu tundub üpriski tõenäoline ja vaatab siis, mis kultuurikeskusest üldse edasi saab.
“Kuna meil hädavajadus nii suur praegu ei ole ja kultuurikeskuses midagi väga kiiret ette võtta pole vaja, lükkasime asja edasi, et vaadata, mis seis on järgmisel aastal,” kinnitas Mäeker. Kui terve kultuurikeskuse hoone ette võtta, siis oleks seal tarvis uuendada ka kõik kommunikatsioonid, ventilatsioon ja elektrisüsteem.
Linn otsustas protsessiga jätkata tulevikus, planeerides järgmise aasta eelarvest lahendada kultuurikeskuse kiireloomulisemad probleemid nagu heli- ja valgustehnika ning tualettide remont. Kuressaare linnavalitsuses kevadel kinnitatud riigihangete plaanis on Tallinna 6 hoone osalise rekonstrueerimise projekteerimise hanke eeldatavaks maksumuseks märgitud 30 000 eurot. Kavas oli uuendada saali, remontida kontoriruumid ja raamatukogu, anda uus ruumikujundus fuajeedele, korrastada hoone ventilatsioonisüsteem jne.Esimene hange korraldati märtsis ja sellele tähtajaks pakkumusi ei laekunud. Teise hanke korraldas linn mais. Ainsa laekunud pakkumuse summas 50 260 eurot (ilma käibemaksuta) lükkas linnavalitsus kõrge maksumuse ja konkurentsi puudumise tõttu tagasi.Võrreldes varasema hankemenetlusega täiendas linn septembris korraldatud uue hanke puhul hanketingimusi. Näiteks lisati nõue kaasata projekteerimisse sisearhitekt. Nii seadis linn eeldatavaks maksumuseks 45 000 eurot (ilma käibemaksuta).Oktoobris laekus linnale jälle ainult üks pakkumine. Möödunud teisipäeval toimunud linnavalitsuse istungil otsustati kvalifitseerida ainus pakkuja ja tunnistati esitatud pakkumus hanketingimustele vastavaks.Linnavalitsus lükkas taas pakkumuse tagasi, sest selle hind 96 600 eurot ilma käibemaksuta ületas oluliselt hankelepingu eeldatavat maksumust.Linna arvutuste järgi pidanuks projekteerimine maksma 45 000 eurot ilma käibemaksuta. Teiseks põhjuseks, miks linn ei nõustunud pakkumusega, seisnes selles, et hankes ei olnud tagatud piisav konkurents.Kuressaare abilinnapea Mart Mäekeri sõnul eeldas linn projekteerimistööde maksumuse mahu ja kogemuse pealt.“Tegelik hind selgub ikkagi pärast hanke toimumist. Kuna esimesel korral ei olnud ühtegi pakkumust ja teisel ning kolmandal oli üks ja seesama pakkuja, siis ei olnud alust seda aktsepteerida ning lepingusse minna,” selgitas Mäeker.Linn peab tehtud pakkumust liiga kõrgeks ja lootis saada rohkem pakkumisi. Nii oleks olnud neid võimalik omavahel võrrelda. “Esmane tagasiside on nüüd saadud. Edaspidi oskame raha planeerida rohkem nii projekteerimise kui ka ehitamise peale,” märkis Mäeker.Samas võib arhitektide tööturg olla täis ja tööd palju. “Teine põhjus on ilmselt selles, et valmistehtud ehitise projekteerimine on arhitektide jaoks ebahuvitav töö ning siis seatakse kõrge hind,” oletas abilinnapea.Arhitektide töö on läinud rahvusvaheliseks ja tööd tehakse üle interneti ka teiste riikide jaoks. Näiteks kesklinna arhitektuurikonkursi võitjatest arhitektidest üks töötab Taanis ja teine Rootsis. “Elu läheb rahvusvahelisemaks ja hinnad ka seeläbi kõrgemaks,” täiendas Mäeker.Linnaarhitekt Loona Lepp teadis rääkida, et projekteerimise maksumus riigihangetel kõigub väga suuresti. Sageli erineb kõige kallim pakkumus kõige odavamast isegi enam kui viis korda.“Projekteerimise maksumust mõjutavad paljud faktorid, eelkõige üldine olukord ehitusturul – kas projekteerijatel on hetkel palju tellimusi või mitte,” ütles Lepp.Samuti mängivad rolli töö sisuline atraktiivsus ja objekti asukoht. “Antud juhul on tegemist ilmselt kõigi ebasoodsate asjaolude kokkulangemisega, mida näitab ka osalejate leige huvi,” lisas Lepp.Ta on kindel, et mõnel muul juhul või ajal oleks olnud võimalik seda tööd hankida ka linnavalitsuse prognoositud hinnaga. “Kahjuks hetkel mitte,” tõdes Lepp.Meie Maa andmetel laekus nii teisel kui ka kolmandal riigihankel ainsana pakkumus OÜ-lt Esplan. Ettevõtte tegevjuht Kadi Metsmaa sõnul tegi Esplan oma pakkumise, arvestades kogemusi sarnaste objektidega ja võttes arvesse kvalifitseerimistingimustes nõutut.Miks kolmandas hankes tuli hind nii palju kõrgem, seisneb ilmselt saali sisekujunduse lisamises.“Nõudsime kõrgetasemelist arhitekti. Saaliga oli kõige suurem probleem,” lausus Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker.Uut riigihanget linn praegu välja kuulutama ei hakka, vaid ootab ära omavalitsuste ühinemise, mis praegu tundub üpriski tõenäoline ja vaatab siis, mis kultuurikeskusest üldse edasi saab.“Kuna meil hädavajadus nii suur praegu ei ole ja kultuurikeskuses midagi väga kiiret ette võtta pole vaja, lükkasime asja edasi, et vaadata, mis seis on järgmisel aastal,” kinnitas Mäeker. Kui terve kultuurikeskuse hoone ette võtta, siis oleks seal tarvis uuendada ka kõik kommunikatsioonid, ventilatsioon ja elektrisüsteem.Linn otsustas protsessiga jätkata tulevikus, planeerides järgmise aasta eelarvest lahendada kultuurikeskuse kiireloomulisemad probleemid nagu heli- ja valgustehnika ning tualettide remont.
Veel artikleid samast teemast »


description: Türgi Sefine ja Gdanski Remontowaga koos Tallinna Sadama uute parvlaevade ehitajaks konkureerinud Soome Rauma laevatehas pakkus omal ajal poolakatega võrdväärset hinda, sest tühjana seisvasse dokki oli hädasti tellimusi vaja, kirjutab Ärileht. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tallinna Sadam eelistas poolakaid soomlastele
Kolmapäev, 12. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Kolmapäev, 12. oktoober 2016. Heikki Pöntynen. Türgi Sefine ja Gdanski Remontowaga koos Tallinna Sadama uute parvlaevade ehitajaks konkureerinud Soome Rauma laevatehas pakkus omal ajal poolakatega võrdväärset hinda, sest tühjana seisvasse dokki oli hädasti tellimusi vaja, kirjutab Ärileht.
Nüüd on Rauma tellimusraamat Soome kaitseväe uute laevade ja teiste tellimustega lähiaastateks täis.
Soome ärimeeste oma ettevõte Rauma Marine Constructions (RMC) tehase juht Heikki Pöntynen (pildil) ütles, et parvlaevade ehitamise konkursil pakuti poolakatega samaväärset hinda.
“Pakkumused ei olnud otse võrreldavad, sest sisaldasid erinevaid elemente,” ütles Pöntynen. “Saab aga öelda, et RMC pakkumus oli Remontowa omaga võrreldes väga konkurentsivõimeline, kui vaadata kogumaksumust ja ka seda, kuidas on täidetud kvaliteedinõudmised parvlaevadele.”
Tallinna Sadama toonane juhtkond eelistas aga poolakate pakkumist, mis sest, et Remontowal olid parasjagu käed-jalad teiste tellimustega tööd täis ning Rauma seisis jõude.
Nüüd, kaks aastat hiljem on Rauma tellimustega koormatud, vahendas Soome rahvusringhääling Yle. Seni hoidis dokk end vee peal parvlaevade ja jäämurdjate ümberehituste ja hooldustöödega; muu hulgas oli Raumas aastavahetusel ümberehitustöödel Tallinki Silja Serenade ja Silja Symphony.
Uuest aastast algab esimese uue laeva ehitus, kui Taani firmale Mols-Linien ehitatakse 158-meetrine ja 68 miljonit eurot maksev reisiparvlaev. Nüüd on Rauma tellimusraamat Soome kaitseväe uute laevade ja teiste tellimustega lähiaastateks täis.Soome ärimeeste oma ettevõte Rauma Marine Constructions (RMC) tehase juht Heikki Pöntynen (pildil) ütles, et parvlaevade ehitamise konkursil pakuti poolakatega samaväärset hinda.“Pakkumused ei olnud otse võrreldavad, sest sisaldasid erinevaid elemente,” ütles Pöntynen. “Saab aga öelda, et RMC pakkumus oli Remontowa omaga võrreldes väga konkurentsivõimeline, kui vaadata kogumaksumust ja ka seda, kuidas on täidetud kvaliteedinõudmised parvlaevadele.”Tallinna Sadama toonane juhtkond eelistas aga poolakate pakkumist, mis sest, et Remontowal olid parasjagu käed-jalad teiste tellimustega tööd täis ning Rauma seisis jõude.Nüüd, kaks aastat hiljem on Rauma tellimustega koormatud, vahendas Soome rahvusringhääling Yle. Seni hoidis dokk end vee peal parvlaevade ja jäämurdjate ümberehituste ja hooldustöödega; muu hulgas oli Raumas aastavahetusel ümberehitustöödel Tallinki Silja Serenade ja Silja Symphony.Uuest aastast algab esimese uue laeva ehitus, kui Taani firmale Mols-Linien ehitatakse 158-meetrine ja 68 miljonit eurot maksev reisiparvlaev.
Veel artikleid samast teemast »

fasttext_language: et


description: 1. oktoobril Pargi 16 avatud COOP-i alkoholipoele otsiti konkursiga nime. Kokku pakkusid 32 inimest 76 nime. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Alkopood jääb nimeta

maintext:
Uudised
Alkopood jääb nimeta
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 29. oktoober 2016. Kalle Koov. 1. oktoobril Pargi 16 avatud COOP-i alkoholipoele otsiti konkursiga nime. Kokku pakkusid 32 inimest 76 nime.
Esmalt kogunes nimekomisjon ehk COOP-i juhtkond 12. oktoobril, et sobivamad välja sorteerida. Toona tõdes COOPi juhatuse esimees Kalle Koov (pildil), et mida rohkem on nimesid, seda raskem on valikut teha.
“Neid on alates napsivõtmisest, sellega kaasnevatest meeleoludest kuni poe asukoha ja mereni välja,” võttis Koov pakutud ideed lühidalt kokku ning lisas, et koosolekul jäädi kahevahele ja otsuse langetamisega ei kiirustatud.
Koov selgitas, et lisaks nime valikule tuleb arvestada ka logo kujundamisega. “Lapse sünni järel antakse perele terve kuu aega nime väljamõtlemiseks,” nentis ta lõbusalt, lisades, et seda traditsiooni arvesse võttes on neil mitu nädalat aega.
Eile oli nõukogu taas kord koosolekul nimevaliku teema tõstatanud, kuid pood jäi nimetuks. “Kõiki, kes on nime pakkunud, oleme meeles pidanud ja tänanud neid pakutud nimevariantide eest,” rõhutas Koov.
Seejärel lisas ta, et kuna enim oli pakutud nimeks Alcoop, siis see on liialt poe tänase kaubamärgi sarnane, mistõttu nad seda kasutusele võtta ei saa ja jätkavad Nimetu alkoholipoega. Esmalt kogunes nimekomisjon ehk COOP-i juhtkond 12. oktoobril, et sobivamad välja sorteerida. Toona tõdes COOPi juhatuse esimees Kalle Koov (pildil), et mida rohkem on nimesid, seda raskem on valikut teha.“Neid on alates napsivõtmisest, sellega kaasnevatest meeleoludest kuni poe asukoha ja mereni välja,” võttis Koov pakutud ideed lühidalt kokku ning lisas, et koosolekul jäädi kahevahele ja otsuse langetamisega ei kiirustatud.Koov selgitas, et lisaks nime valikule tuleb arvestada ka logo kujundamisega. “Lapse sünni järel antakse perele terve kuu aega nime väljamõtlemiseks,” nentis ta lõbusalt, lisades, et seda traditsiooni arvesse võttes on neil mitu nädalat aega.Eile oli nõukogu taas kord koosolekul nimevaliku teema tõstatanud, kuid pood jäi nimetuks. “Kõiki, kes on nime pakkunud, oleme meeles pidanud ja tänanud neid pakutud nimevariantide eest,” rõhutas Koov.Seejärel lisas ta, et kuna enim oli pakutud nimeks Alcoop, siis see on liialt poe tänase kaubamärgi sarnane, mistõttu nad seda kasutusele võtta ei saa ja jätkavad Nimetu alkoholipoega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käesoleva sajandi esimesel viiel aastal kujunes Saaremaa rallil heaks normiks näha igal aastal stardikanga all vähemalt kolme WRC autot. Viimase viie aasta peale kokku (tänavune kaasa arvatud) on rallisõbrad pidanud leppima aga vaid ühe WRC-ga, mida juhtis 2013. aastal Georg Gross. Kas ralli sportlik tase on langemas? Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
UUS! PÕHJALIK KÄSITLUS: Kas Saaremaa ralli sportlik tase on tõesti langemas?
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Neljapäev, 06. oktoober 2016. Eesti parim rallipiloot Ott Tänak võitis viie aasta eest stiilselt Ford Focus WRC roolis 44. Saaremaa ralli, mullu aga käis E10 klassi Toyota Starletil enda sõnul “küljeakna vaadet nautimas”. FOTO: Irina Mägi / Meie Maa arhiiv Käesoleva sajandi esimesel viiel aastal kujunes Saaremaa rallil heaks normiks näha igal aastal stardikanga all vähemalt kolme WRC autot. Viimase viie aasta peale kokku (tänavune kaasa arvatud) on rallisõbrad pidanud leppima aga vaid ühe WRC-ga, mida juhtis 2013. aastal Georg Gross. Kas ralli sportlik tase on langemas?
Osta artiklile juurdepääs ja saad teada, mida arvavad rallilegend Margus Murakas ja paadunud rallifännid ning miks Saaremaa rallile veel tullakse! Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Madala veetaseme tõttu oli Hiiumaa ja mandri vaheline praamiliiklus küll üksjagu häiritud, kuid Triigi sadama rekonstrueerijatele tõi see kaasa soodsamad tingimused. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Madal veetase soosis töid Triigi sadamas
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sirli Tooming Neljapäev, 27. oktoober 2016. Triigi sadama rekonstrueerimistööde juhtivpartneri OÜ BauEst esindaja, objektijuht Rivo Tiirik tunneb madalast merevee tasemest rõõmu. Tööd edenevad! FOTO: Valmar Voolaid Madala veetaseme tõttu oli Hiiumaa ja mandri vaheline praamiliiklus küll üksjagu häiritud, kuid Triigi sadama rekonstrueerijatele tõi see kaasa soodsamad tingimused.
“Praeguse etapi tööde tegemist on madal merevee tase kahtlemata soodustanud,” tõdes OÜ BauEst objektijuht Rivo Tiirik.
“Täna on juba tuuline, aga möödunud nädalal olid olud sedavõrd head, et kui muidu tehakse betoonitöid vee all, siis nüüd saime tööd ära teha peaaegu kuival.”
Seda kinnitas ka Triigi sadama direktor Mati Põld. “Täna hommikul oli veetase miinus 40, eile koguni 60 sentimeetrit alla Kroonlinna nulli. Sadama ehitaja on nähtavasti pannud palju küünlaid kirikusse,” ütles ta muheldes.
Vesiehitustööd on alati keerulised ja komplitseeritud ning nende teostamist mõjutavad ilmastik, veetase, tuule suund ja sellest tekkiv lainetus.
Küsimusele, milline tuule suund parem on, vastas Põld, et Triigi sadam on kaitstud kõikide tuulte eest, välja arvatud põhjatuul. “Aga kõige parem on tuulevaikus,” lisas ta.
Tööd on graafikus
Plaan oli sadama rekonstrueerimistöödega alustada juba kesksuvel, mil on tavaliselt ilmastikutingimused vesitöödeks sobilikumad. Paraku nihkus projekti algus augusti lõppu.
“Riigihangetega on ju alati nii, et kui võitja kuulutatakse välja, siis mida rohkem on pakkujaid, seda suurem on ka otsuse vaidlustamine ja nii edasi. Kui lõpuks on formaal-sused täidetud, saab ehitaja alles tegutsema hakata,” selgitas Põld.
Põllu sõnul on käesoleva ja möödunud nädala haruldaselt madal mereveetase võimaldanud sadamakai ehitustöid ära teha sedavõrd suures mahus, et ei tellija ega teostaja pea projekti tähtaja pärast muret tundma.
Triigi sadama rekonstrueerimistöid teevad OÜ BauEst ja AS Kuressaare Ehitus. “Praeguse etapi tööde tegemist on madal merevee tase kahtlemata soodustanud,” tõdes OÜ BauEst objektijuht Rivo Tiirik.“Täna on juba tuuline, aga möödunud nädalal olid olud sedavõrd head, et kui muidu tehakse betoonitöid vee all, siis nüüd saime tööd ära teha peaaegu kuival.”Seda kinnitas ka Triigi sadama direktor Mati Põld. “Täna hommikul oli veetase miinus 40, eile koguni 60 sentimeetrit alla Kroonlinna nulli. Sadama ehitaja on nähtavasti pannud palju küünlaid kirikusse,” ütles ta muheldes.Vesiehitustööd on alati keerulised ja komplitseeritud ning nende teostamist mõjutavad ilmastik, veetase, tuule suund ja sellest tekkiv lainetus.Küsimusele, milline tuule suund parem on, vastas Põld, et Triigi sadam on kaitstud kõikide tuulte eest, välja arvatud põhjatuul. “Aga kõige parem on tuulevaikus,” lisas ta.Plaan oli sadama rekonstrueerimistöödega alustada juba kesksuvel, mil on tavaliselt ilmastikutingimused vesitöödeks sobilikumad. Paraku nihkus projekti algus augusti lõppu.“Riigihangetega on ju alati nii, et kui võitja kuulutatakse välja, siis mida rohkem on pakkujaid, seda suurem on ka otsuse vaidlustamine ja nii edasi. Kui lõpuks on formaal-sused täidetud, saab ehitaja alles tegutsema hakata,” selgitas Põld.Põllu sõnul on käesoleva ja möödunud nädala haruldaselt madal mereveetase võimaldanud sadamakai ehitustöid ära teha sedavõrd suures mahus, et ei tellija ega teostaja pea projekti tähtaja pärast muret tundma.Triigi sadama rekonstrueerimistöid teevad OÜ BauEst ja AS Kuressaare Ehitus.
Veel artikleid samast teemast »


description:
Maxima kauplus on põhjustanud ostjates pahameelt, sest poes pole asjad korras keeleseaduse täitmisega. Ühest küljest puuduvad osal kaupadel eestikeelsed sildid, teisalt ei oska siia toodud uus kassapidaja üldse eesti keelt.
Üldiselt on selline keeleprobleem pigem Tallinna mure, kus umbkeelsust tuleb üsna sageli ette, aga nüüd kimbutab sama ka saarlasi. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Pole palka, pole keelt

maintext:
Arvamus
JUHTKIRI - Pole palka, pole keelt
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Maxima kauplus on põhjustanud ostjates pahameelt, sest poes pole asjad korras keeleseaduse täitmisega. Ühest küljest puuduvad osal kaupadel eestikeelsed sildid, teisalt ei oska siia toodud uus kassapidaja üldse eesti keelt. Üldiselt on selline keeleprobleem pigem Tallinna mure, kus umbkeelsust tuleb üsna sageli ette, aga nüüd kimbutab sama ka saarlasi.
Probleem on loomulikult selles, et kohapealt pole müüjaid võtta ja nii toodi abijõudu pealinnast. Miks aga müüjate põud kummitab, sellest on varemgi räägitud. Töö kassas pole just meelakkumine, aga palk on üsna pisike. Nii ei soovigi meie töötud tihti müüjakohta vastu võtta ega seda ametit õppima minna.
Miks on aga just müüjate palgad liiga väikesed, see on juba omanike ja firmade sisepoliitika. Loomulikult saab ennast paremini ära majandada, kui palgafond pole väga suur, aga saarlasi see ei huvita, vaid nad soovivad näha keeleseaduse täitmist, mis annaks võimaluse müüjate ja kassapidajatega eesti keeles suhelda.
6. oktoober 2016 Autor: MM Neljapäev, 06. oktoober 2016.Probleem on loomulikult selles, et kohapealt pole müüjaid võtta ja nii toodi abijõudu pealinnast. Miks aga müüjate põud kummitab, sellest on varemgi räägitud. Töö kassas pole just meelakkumine, aga palk on üsna pisike. Nii ei soovigi meie töötud tihti müüjakohta vastu võtta ega seda ametit õppima minna.Miks on aga just müüjate palgad liiga väikesed, see on juba omanike ja firmade sisepoliitika. Loomulikult saab ennast paremini ära majandada, kui palgafond pole väga suur, aga saarlasi see ei huvita, vaid nad soovivad näha keeleseaduse täitmist, mis annaks võimaluse müüjate ja kassapidajatega eesti keeles suhelda.6. oktoober 2016
Veel artikleid samast teemast »


description: Mustjala kirikus on toimunud suvel mitmeid kontserte, aga sügisesel ajal peame kiriku aastapäeva. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kiriku aastapäev Mustjalas

maintext:
Kirik
Kiriku aastapäev Mustjalas
Neljapäev, 27. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Mustjala kirikus on toimunud suvel mitmeid kontserte, aga sügisesel ajal peame kiriku aastapäeva.
Tänavune aastapäev erineb selle poolest, et seniste luitunud roheliste altarikatete asemele on valmistatud uued. Kiriku aastapäevaks on lubanud ka Mustjala segakoor oma hääled peale väikest puhkust kokku koguda ning Imbi Kolga juhendamisel ühiselt helisema panna.
Kuna sügispäevad jäävad järjest lühemaks, siis otsustasime, et alustame kirikus jumalateenistusega kell 13. Siis jõuame olla kirikus üheskoos ning meie tublid perenaised on lubanud ka kohvi keeta ning midagi kohvikõrvast varuda, et pärast jumalateenistust kirikus saame ka pastoraadis veidi keha kinnitada ja mõtteid vahetada.
Kuna järgmine päev, 31. oktoober, on kirikukalendris usupuhastuspüha, siis kõneleme jumalateenistusel loomulikult ka selle tähendusest.
Tere tulemast kõigile pühapäeval, 30. oktoobril kell 13 meie Mustjala Anna kiriku aastapäeva jumalateenistusele ning pärastisele koosviibimisele pastoraadis. Autor: Rene Reinsoo Neljapäev, 27. oktoober 2016.Tänavune aastapäev erineb selle poolest, et seniste luitunud roheliste altarikatete asemele on valmistatud uued. Kiriku aastapäevaks on lubanud ka Mustjala segakoor oma hääled peale väikest puhkust kokku koguda ning Imbi Kolga juhendamisel ühiselt helisema panna.Kuna sügispäevad jäävad järjest lühemaks, siis otsustasime, et alustame kirikus jumalateenistusega kell 13. Siis jõuame olla kirikus üheskoos ning meie tublid perenaised on lubanud ka kohvi keeta ning midagi kohvikõrvast varuda, et pärast jumalateenistust kirikus saame ka pastoraadis veidi keha kinnitada ja mõtteid vahetada.Kuna järgmine päev, 31. oktoober, on kirikukalendris usupuhastuspüha, siis kõneleme jumalateenistusel loomulikult ka selle tähendusest.Tere tulemast kõigile pühapäeval, 30. oktoobril kell 13 meie Mustjala Anna kiriku aastapäeva jumalateenistusele ning pärastisele koosviibimisele pastoraadis.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sel aastal toimub 15. Tallinn International Horse Show (TIHS), kus antakse kokku 600 starti. Üles astub 160 ratsanikku 240 hobusel. Saare maakonda esindavad kaks sportlast – üks kohalik ja teine mandril treeniv harrastaja. Lisaks on saarlased pidevalt käinud ka vabatahtlikena abiks ja nii ka sel korral. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Horse Showl esindab maakonda kaks saarlast
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Laupäev, 08. oktoober 2016. Jaagup Kallas võistlusareeni ääres teiste vabatreeningut jälgimas. FOTO: Grete Klettenberg Sel aastal toimub 15. Tallinn International Horse Show (TIHS), kus antakse kokku 600 starti. Üles astub 160 ratsanikku 240 hobusel. Saare maakonda esindavad kaks sportlast – üks kohalik ja teine mandril treeniv harrastaja. Lisaks on saarlased pidevalt käinud ka vabatahtlikena abiks ja nii ka sel korral.
Eile keskpäeval kirjeldas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas (pildil), et kohapealne õhkkond on rahulik ja suurejooneline. Võistluste ettevalmistusega oli ta samuti rahul.
Kindlaid kvalifikatsioonisõite ei tulnud Kallase sõnul eelnevalt hooaja jooksul läbida, et TIHS-i 6–7-aastaste noorhobuste võistlusele pääseda.
“See, kellele ratsaliidu juhtkond kutse saatis, pandi paika hooaja tulemuste järgi. Kõik soovijad siia võistlema ei pääsenud, ikkagi parimatest parimad.”
Kolmel päeval järjest pannakse 6–7-aastaste hobuste sõitudes proovile nooremad 125 cm ja vanemad 130 cm kõrgustel takistustel.
Täna võetakse mõõtu puhtusele-kiirusele ja homme selgitatakse võitja välja normiaja piires, esmalt parkuuri puhtalt sõitnute vahel peetavas ümberhüpete voorus.
Spetsiaalselt kohal
Saku Suurhalli taha on võistluste tarbeks üles pandud suured telktallid. Soojenduse jaoks on samuti eraldi telk ja võistlus toimub sees peaareenil.
“Tallis on siiski õuetemperatuur ja kõik hobused on paksude tekkidega, et nad ei külmetaks,” selgitas Kallas.
Võistluse sujuv toimimine on põhiliselt vabatahtlike kanda.
Sel aastal annavad Meie Maa toimetuse andmetel oma panuse neli saarlast ja üks Saaremaa RSK-d esindav mandril resideeriv ja treeniv harrastaja.
Samuti võtab Saaremaa RSK eest võistlev Anni Vakkum hobusel Atmos osa tänasest Porsche Harrastajate Karika “Väikese ringi” finaalist, kus takistuste kõrguseks on 95 cm ja võitja selgub ümberhüpetega. Eile keskpäeval kirjeldas Saare Ratsakeskuse peremees Jaagup Kallas (pildil), et kohapealne õhkkond on rahulik ja suurejooneline. Võistluste ettevalmistusega oli ta samuti rahul.Kindlaid kvalifikatsioonisõite ei tulnud Kallase sõnul eelnevalt hooaja jooksul läbida, et TIHS-i 6–7-aastaste noorhobuste võistlusele pääseda.“See, kellele ratsaliidu juhtkond kutse saatis, pandi paika hooaja tulemuste järgi. Kõik soovijad siia võistlema ei pääsenud, ikkagi parimatest parimad.”Kolmel päeval järjest pannakse 6–7-aastaste hobuste sõitudes proovile nooremad 125 cm ja vanemad 130 cm kõrgustel takistustel.Täna võetakse mõõtu puhtusele-kiirusele ja homme selgitatakse võitja välja normiaja piires, esmalt parkuuri puhtalt sõitnute vahel peetavas ümberhüpete voorus.Saku Suurhalli taha on võistluste tarbeks üles pandud suured telktallid. Soojenduse jaoks on samuti eraldi telk ja võistlus toimub sees peaareenil.“Tallis on siiski õuetemperatuur ja kõik hobused on paksude tekkidega, et nad ei külmetaks,” selgitas Kallas.Võistluse sujuv toimimine on põhiliselt vabatahtlike kanda.Sel aastal annavad Meie Maa toimetuse andmetel oma panuse neli saarlast ja üks Saaremaa RSK-d esindav mandril resideeriv ja treeniv harrastaja.Samuti võtab Saaremaa RSK eest võistlev Anni Vakkum hobusel Atmos osa tänasest Porsche Harrastajate Karika “Väikese ringi” finaalist, kus takistuste kõrguseks on 95 cm ja võitja selgub ümberhüpetega.
Veel artikleid samast teemast »


description: Idufirma Veriff tegevjuht, EBS-i ettevõtluse ja ärijuhtimise teise kursuse tudeng Kaarel Kotkas (22) rääkis Emmaste ja Lauka kooli õpilastele oma teekonnast ettevõtjaks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kaarel Kotka sirge teekond ettevõtjaks

maintext:
NÄDALALÕPP
Kaarel Kotka sirge teekond ettevõtjaks
Reede, 14. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Helja Kaptein Reede, 14. oktoober 2016. “Tänapäeval on oskused tähtsamad kui diplom,“ nentis idufirma Veriff tegevjuht, EBS-i ettevõtluse ja ärijuhtimise teise kursuse tudeng Kaarel Kotkas Emmaste ja Lauka kooli õpilastele esinedes. Idufirma Veriff tegevjuht, EBS-i ettevõtluse ja ärijuhtimise teise kursuse tudeng Kaarel Kotkas (22) rääkis Emmaste ja Lauka kooli õpilastele oma teekonnast ettevõtjaks.
“Andsin noortele sõnumi, et julgus ja nälg uute teadmiste järele on olulised,” võttis räägitu kokku Kaarel Kotkas, kes noorusele vaatamata on jõudnud juba nii mõndagi saavutada.
Emmaste kooli õpilastele esinedes rõhutas ta, et tema oskused, teadmised ja edu on suure töö tulemus. “Mitte midagi pole kaasa sündinud, pole otse- ega kiirteed. Olen komistanud, aga pole kaotanud – olen võitnud või õppinud,” rääkis ta oma kodukooli vanemate klasside õpilaste ees seistes.
Omateenitud raha
Hiiu Lehele rääkis ta, kuidas juba kümneaastasena hakkas suvehiidlaste juures muru niitma. Tema unistuseks oli oma jalgratas ja selleks ostuks raha teenides sai ta oma esimese ettevõtluskogemuse.
12–13-aastaselt hakkas ta müüma puukooremultši. Ta oli näinud Hortese poes multšikotte, mida kalli raha eest müüdi. Iseenese tarkusega pani ta kokkukorjatud puukooretükid kilekotti ja tõmbas kotisuu kõvasti kinni. Kuu-poolteise pärast paisusid kotid lõhki. Põhjuseks – niiske puukoorega täidetud kinnistes kottides toimusid protsessid, mis koti lõhki lõid.
“Siis sai selgeks, kui oluline on tunda oma toodet ja teenust,” võttis ta tollase kogemuse kokku. Veel jõudis ta olla Sõru sadamas sadamakapten, seal täiendas ta end inglise keeles, Tallinnas osales purjelauavõistluste korraldamisel ja edasi jõudis juba IT-maailma. “Iga väike kogemus õpetas, aga nooruse uljus on ka vastu töötanud,” nentis noor ettevõtja.
Teadmised on olulised
Noore aktiivse purjetajana läks ta juba pärast kaheksanda klassi lõpetamist õppima ja ka treenima Tallinna. Õppima asus ta Tallinna reaalkooli, kus tuli kõvasti pingutada ning lõpuks valida kooli ja spordi vahel. “Valus otsus langes siiski hariduse kasuks,” ütles Kotkas.
Reaalkoolis õppides mõistis ta veel üht olulist asja – et hinne ei tohi olla eesmärk omaette. Nii valis ta teemad, mis talle meeldisid ja pühendus neile rohkem.
Reaalkoolis tekkis ka IT-huvi ja pärast 10. klassi lõpetamist suundus ta vahetusõpilasena Saksamaale. “Ootamatult kujunes see üheks minu elu ilusamaks aastaks,” nentis ta. Samas tegi Põhja-Saksamaal veedetud aasta korrektuure tema vaates elule ja maailma asjadele.
“Õppisin tundma uut kultuuri, selgeks uue keele ja enda kohta sain teada, kuidas käitun erinevates olukordades,” meenutas Kotkas.
Lisaks olid seal Läänemere ja Põhjamere niisked õhumassid ning viis päeva nädalas sadas vihma. Sestap hakkas ta Eestisse tagasi tulles hindama siinset kliimat. Tagasi tuli ta reaalika 11. klassi ja hakkas kohe tegema õpilasfirmat Sants. See oli noorte tööotsimisportaal, mida nad nüüd hakkavad lõpetama.
“Igal asjal on algus ja lõpp,” ütles Kotkas ja selgitas, et kuigi omal ajal oli Sants väga hea asi, siis nüüd on Eestis hulk töövahendusportaale ja tööotsingute turg kolib üha enam ja enam sotsiaalmeediasse.
Kui Sants toimis, oli see edukas ja Santsu peab Kotkas oma IT-karjääri alguseks. “Õpilasfirmat hoidsid üleval unetud ööd ja iseõppimine,” nendib ta tagantjärele vaates. Selle kõrvalt hakkas ta tegema firmadele kodulehti ja nägi, et kui uuendusi pole rakendatud, tekivad lehtedele turvaaugud.
“Kuna selle teemaga keegi ei tegelenud, hakkasin saatma meile, et nad ikka uuendaksid oma kodulehte,” meenutas Kotkas, kuidas ta uue tegevusvaldkonnani jõudis.
Tegevus püüdis tähelepanu
Kui ta alles 12. klassis õppis, võeti temaga ühendust firmast TransferWise. Kotkasele öeldi, et neile meeldib tema stiil ja lähenemine, ning otsides endale tööle uusi inimesi, soovisid nad, et ta nende süsteeme testiks. Nii jõudis ta isikuturvalise tuvastamise süsteemini ja sealt kasvas ka idee luua oma ettevõte.
Uudse süsteemi kasutuselevõtt on kulukas ja pole ka otstarbekas teha seda vaid ühe ettevõtte jaoks. Nii hakkas ta otsima investoreid. Nüüdseks on Veriffi investeerinud Inbanki tütarettevõte Inbank Technologies ning Mobi Solutions eesotsas Rain Rannu ja Linnar Viigiga. “Nemad aitavad nii nõu kui jõuga,” ütles Kotkas.
20. oktoobril saab täis nende koostöö esimene aasta.
Kaitsevad pettuste eest
Valdkonda, millega ta tegeleb, on mõne sõnaga raske lahti rääkida, kuid põhimõtteliselt on see isikusamasuse tuvastamine online keskkonnas. Idee oli parendada süsteeme, mis juba olid turul olemas. Teise tõuke andis arusaam, et e-residentsuse programmi kõige suuremaks kitsaskohaks oli pangakonto avamine eemalt, ilma panka tulemata.
“E-residendiks saad Austraalias, aga pangakonto avamiseks Eestis pidi sõitma kohapeale,” selgitas ta. Pangas tuli teha face to face ehk näost näkku isikusamasuse tuvastamine.
Lahendust polnud varem võimalik Eestis kasutusele võtta, sest puudus seaduslik alus isikutuvastamiseks tehniliste vahendite kaudu finantsteenuste valdkonnas. Tänavu juulis võttis riigikogu aga vastu uue “Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse”, mis lõi juriidilise pinna innovaatilise toote kasutuselevõtmiseks.
Kotkas rääkis, et nüüd on Veriffi isikusamasuse tuvastamise lahendus abiks nii kauplejatele, politseile kui potentsiaalsetele identiteedivarguste ohvritele. Veriffi abil saab ka elamispinda välja üürida (nt Airbnb), autojuhtide verifitseerimise näiteks on Uber või oma sõiduautot laenata kolmandale isikule, nagu seda tehakse SnappCar kaudu.
Isikusamasuse tuvastamise lahendus Veriff aitab ka e-kauplejatel klienti paremini identifitseerida ja tema tausta kontrollida. Tänu Veriffile saab edaspidi avada pangakonto, hoiustada raha või teha teisi finantstehinguid mugavalt, kodust lahkumata.
“Nimi Veriff on tulnud väljendist verifitseerimise šerif ehk meie kaitseme pettuste eest,” selgitas Kotkas.
Nii loeb Veriff veebikaamera vahendusel isikut tõendavalt dokumendilt maha andmed ja võrdleb neid andmetega riiklikes registrites. Lisaks jälgib kaamera inimese nägu ja viib selle kokku dokumendifotol olevaga. Väikseimagi kahtluse korral vaatab veebikaamera vahendusel inimese näo üle ka Veriffi töötaja, kes, esitades mõned kontrollküsimused, teeb lõpliku otsuse identifitseerimise kohta.
Suured plaanid
Veriffi plaanid on suured, aga alustavad nad Eestist. “Ma pole nagu laps kommipoes, kes tahab kõigest korraga kinni haarata,” ütles Kotkas.
Samas on neile juba tehtud pakkumisi nii Jaapanist, Inglismaalt, Ameerikast kui mujalt. “Paneme omas kodus asjad tööle ja toimima, siis läheme kliendibaasiga edasi. Ehk tegutseme aasta lõpus mõnes Lääne-Euroopa riigis,” loodab Kotkas.
Nende põhimõte on, et nad ei müü edasi tarkvara, vaid pakuvad täisteenust. Veriffi kontoris Tallinnas on teenuste väljatöötamisega ametis 12 meeskonnaliiget eri paigust, nii Gruusiast, Saksamaalt kui Eestist.
“Loome lahendusi maailmaturu jaoks ning erinevad vaatenurgad ja lähenemised tagavad innovatsiooni – ükski inimene pole nii hea, et suudab üksi kõiki asju välja mõelda, edu peitub heade inimeste leidmises, ühise eesmärgi nimel töötamises,” selgitas ta, miks tuli töötajaid palgata mujaltki. Kuigi tiimis on ka eestlasi, on selleks, et kõigil oleks mugav, töökeeleks inglise keel.
Uute töötajate palkamisel tegevjuht CV-l pikalt ei peatu, sest vastupidiselt Veriffi põhimõttega, tahab Kaarel Kotkas iga töölesoovijaga näost näkku kohtuda.
“Töötaja valiku otsustan tema tööde ja tegemiste põhjal,” ütles ta, tõdedes, et tänapäeval on oskused tähtsamad kui diplom. “Ka ei ole CV-s kirjas raamatuid, mida oled lugenud, ega oskusi, mida oled omandanud kogemuste kaudu.” “Andsin noortele sõnumi, et julgus ja nälg uute teadmiste järele on olulised,” võttis räägitu kokku Kaarel Kotkas, kes noorusele vaatamata on jõudnud juba nii mõndagi saavutada.Emmaste kooli õpilastele esinedes rõhutas ta, et tema oskused, teadmised ja edu on suure töö tulemus. “Mitte midagi pole kaasa sündinud, pole otse- ega kiirteed. Olen komistanud, aga pole kaotanud – olen võitnud või õppinud,” rääkis ta oma kodukooli vanemate klasside õpilaste ees seistes.Hiiu Lehele rääkis ta, kuidas juba kümneaastasena hakkas suvehiidlaste juures muru niitma. Tema unistuseks oli oma jalgratas ja selleks ostuks raha teenides sai ta oma esimese ettevõtluskogemuse.12–13-aastaselt hakkas ta müüma puukooremultši. Ta oli näinud Hortese poes multšikotte, mida kalli raha eest müüdi. Iseenese tarkusega pani ta kokkukorjatud puukooretükid kilekotti ja tõmbas kotisuu kõvasti kinni. Kuu-poolteise pärast paisusid kotid lõhki. Põhjuseks – niiske puukoorega täidetud kinnistes kottides toimusid protsessid, mis koti lõhki lõid.“Siis sai selgeks, kui oluline on tunda oma toodet ja teenust,” võttis ta tollase kogemuse kokku. Veel jõudis ta olla Sõru sadamas sadamakapten, seal täiendas ta end inglise keeles, Tallinnas osales purjelauavõistluste korraldamisel ja edasi jõudis juba IT-maailma. “Iga väike kogemus õpetas, aga nooruse uljus on ka vastu töötanud,” nentis noor ettevõtja.Noore aktiivse purjetajana läks ta juba pärast kaheksanda klassi lõpetamist õppima ja ka treenima Tallinna. Õppima asus ta Tallinna reaalkooli, kus tuli kõvasti pingutada ning lõpuks valida kooli ja spordi vahel. “Valus otsus langes siiski hariduse kasuks,” ütles Kotkas.Reaalkoolis õppides mõistis ta veel üht olulist asja – et hinne ei tohi olla eesmärk omaette. Nii valis ta teemad, mis talle meeldisid ja pühendus neile rohkem.Reaalkoolis tekkis ka IT-huvi ja pärast 10. klassi lõpetamist suundus ta vahetusõpilasena Saksamaale. “Ootamatult kujunes see üheks minu elu ilusamaks aastaks,” nentis ta. Samas tegi Põhja-Saksamaal veedetud aasta korrektuure tema vaates elule ja maailma asjadele.“Õppisin tundma uut kultuuri, selgeks uue keele ja enda kohta sain teada, kuidas käitun erinevates olukordades,” meenutas Kotkas.Lisaks olid seal Läänemere ja Põhjamere niisked õhumassid ning viis päeva nädalas sadas vihma. Sestap hakkas ta Eestisse tagasi tulles hindama siinset kliimat. Tagasi tuli ta reaalika 11. klassi ja hakkas kohe tegema õpilasfirmat Sants. See oli noorte tööotsimisportaal, mida nad nüüd hakkavad lõpetama.“Igal asjal on algus ja lõpp,” ütles Kotkas ja selgitas, et kuigi omal ajal oli Sants väga hea asi, siis nüüd on Eestis hulk töövahendusportaale ja tööotsingute turg kolib üha enam ja enam sotsiaalmeediasse.Kui Sants toimis, oli see edukas ja Santsu peab Kotkas oma IT-karjääri alguseks. “Õpilasfirmat hoidsid üleval unetud ööd ja iseõppimine,” nendib ta tagantjärele vaates. Selle kõrvalt hakkas ta tegema firmadele kodulehti ja nägi, et kui uuendusi pole rakendatud, tekivad lehtedele turvaaugud.“Kuna selle teemaga keegi ei tegelenud, hakkasin saatma meile, et nad ikka uuendaksid oma kodulehte,” meenutas Kotkas, kuidas ta uue tegevusvaldkonnani jõudis.Kui ta alles 12. klassis õppis, võeti temaga ühendust firmast TransferWise. Kotkasele öeldi, et neile meeldib tema stiil ja lähenemine, ning otsides endale tööle uusi inimesi, soovisid nad, et ta nende süsteeme testiks. Nii jõudis ta isikuturvalise tuvastamise süsteemini ja sealt kasvas ka idee luua oma ettevõte.Uudse süsteemi kasutuselevõtt on kulukas ja pole ka otstarbekas teha seda vaid ühe ettevõtte jaoks. Nii hakkas ta otsima investoreid. Nüüdseks on Veriffi investeerinud Inbanki tütarettevõte Inbank Technologies ning Mobi Solutions eesotsas Rain Rannu ja Linnar Viigiga. “Nemad aitavad nii nõu kui jõuga,” ütles Kotkas.20. oktoobril saab täis nende koostöö esimene aasta.Valdkonda, millega ta tegeleb, on mõne sõnaga raske lahti rääkida, kuid põhimõtteliselt on see isikusamasuse tuvastamine online keskkonnas. Idee oli parendada süsteeme, mis juba olid turul olemas. Teise tõuke andis arusaam, et e-residentsuse programmi kõige suuremaks kitsaskohaks oli pangakonto avamine eemalt, ilma panka tulemata.“E-residendiks saad Austraalias, aga pangakonto avamiseks Eestis pidi sõitma kohapeale,” selgitas ta. Pangas tuli teha face to face ehk näost näkku isikusamasuse tuvastamine.Lahendust polnud varem võimalik Eestis kasutusele võtta, sest puudus seaduslik alus isikutuvastamiseks tehniliste vahendite kaudu finantsteenuste valdkonnas. Tänavu juulis võttis riigikogu aga vastu uue “Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse”, mis lõi juriidilise pinna innovaatilise toote kasutuselevõtmiseks.Kotkas rääkis, et nüüd on Veriffi isikusamasuse tuvastamise lahendus abiks nii kauplejatele, politseile kui potentsiaalsetele identiteedivarguste ohvritele. Veriffi abil saab ka elamispinda välja üürida (nt Airbnb), autojuhtide verifitseerimise näiteks on Uber või oma sõiduautot laenata kolmandale isikule, nagu seda tehakse SnappCar kaudu.Isikusamasuse tuvastamise lahendus Veriff aitab ka e-kauplejatel klienti paremini identifitseerida ja tema tausta kontrollida. Tänu Veriffile saab edaspidi avada pangakonto, hoiustada raha või teha teisi finantstehinguid mugavalt, kodust lahkumata.“Nimi Veriff on tulnud väljendist verifitseerimise šerif ehk meie kaitseme pettuste eest,” selgitas Kotkas.Nii loeb Veriff veebikaamera vahendusel isikut tõendavalt dokumendilt maha andmed ja võrdleb neid andmetega riiklikes registrites. Lisaks jälgib kaamera inimese nägu ja viib selle kokku dokumendifotol olevaga. Väikseimagi kahtluse korral vaatab veebikaamera vahendusel inimese näo üle ka Veriffi töötaja, kes, esitades mõned kontrollküsimused, teeb lõpliku otsuse identifitseerimise kohta.Veriffi plaanid on suured, aga alustavad nad Eestist. “Ma pole nagu laps kommipoes, kes tahab kõigest korraga kinni haarata,” ütles Kotkas.Samas on neile juba tehtud pakkumisi nii Jaapanist, Inglismaalt, Ameerikast kui mujalt. “Paneme omas kodus asjad tööle ja toimima, siis läheme kliendibaasiga edasi. Ehk tegutseme aasta lõpus mõnes Lääne-Euroopa riigis,” loodab Kotkas.Nende põhimõte on, et nad ei müü edasi tarkvara, vaid pakuvad täisteenust. Veriffi kontoris Tallinnas on teenuste väljatöötamisega ametis 12 meeskonnaliiget eri paigust, nii Gruusiast, Saksamaalt kui Eestist.“Loome lahendusi maailmaturu jaoks ning erinevad vaatenurgad ja lähenemised tagavad innovatsiooni – ükski inimene pole nii hea, et suudab üksi kõiki asju välja mõelda, edu peitub heade inimeste leidmises, ühise eesmärgi nimel töötamises,” selgitas ta, miks tuli töötajaid palgata mujaltki. Kuigi tiimis on ka eestlasi, on selleks, et kõigil oleks mugav, töökeeleks inglise keel.Uute töötajate palkamisel tegevjuht CV-l pikalt ei peatu, sest vastupidiselt Veriffi põhimõttega, tahab Kaarel Kotkas iga töölesoovijaga näost näkku kohtuda.“Töötaja valiku otsustan tema tööde ja tegemiste põhjal,” ütles ta, tõdedes, et tänapäeval on oskused tähtsamad kui diplom. “Ka ei ole CV-s kirjas raamatuid, mida oled lugenud, ega oskusi, mida oled omandanud kogemuste kaudu.”
Veel artikleid samast teemast »


description: Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul toimus vaid kuu jooksul kaks liiklusõnnetust ja seda kehvasti nähtava märgistuse tõttu. Mõlemal korral polnud juhid kohalikud. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
MEIE MAA TV: Linn plaanib ohtliku ristmikuga tegeleda
Teisipäev, 04. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 04. oktoober 2016. Kaader videost. Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul toimus vaid kuu jooksul kaks liiklusõnnetust ja seda kehvasti nähtava märgistuse tõttu. Mõlemal korral polnud juhid kohalikud.
Laupäeval toimus Kuressaares Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul liiklusõnnetus, milles osales kolm sõidukit. Keegi õnnetuses viga ei saanud ja kõik juhid olid kained. Juhtumi asjaolude ja võimaliku süü tuvastamisega tegeleb edasi kindlustus. Õnnetuse põhjustas Volvo, mille roolis oli naisterahvas.
Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu nentis, et Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorraldus on olnud tähelepanu all juba mõnda aega. Sealset liiklusohutust on halvendanud ka liikluse ümbersuunamine Pihtla teele ja sellest tulenev suurem liiklustihedus.
Pikemas perspektiivis on lahenduseks ringristmiku rajamine, kuid praegu on töösse võetud ajutine lahendus.
“Lahendusega on jõutud niikaugele, et käib Raudtee tänava otsa pindamiseks ettevalmistamine, alus on tehtud ja selle nädala jooksul pinnatakse ära. Paralleelselt toimuvad ka muud vajalikud tööd projekti teostamiseks,” rääkis abilinnapea Mart Mäeker.
Ajutine lahendus läheb maksma 30 445 eurot. Lahenduse väljatöötamist alustati enne eelnimetatud avariisid. Laupäeval toimus Kuressaares Pihtla tee ja Talve tänava ristmikul liiklusõnnetus, milles osales kolm sõidukit. Keegi õnnetuses viga ei saanud ja kõik juhid olid kained. Juhtumi asjaolude ja võimaliku süü tuvastamisega tegeleb edasi kindlustus. Õnnetuse põhjustas Volvo, mille roolis oli naisterahvas.Kuressaare linnavalitsuse pressiesindaja Kristiina Maripuu nentis, et Pihtla tee ja Talve tänava ristmiku liikluskorraldus on olnud tähelepanu all juba mõnda aega. Sealset liiklusohutust on halvendanud ka liikluse ümbersuunamine Pihtla teele ja sellest tulenev suurem liiklustihedus.Pikemas perspektiivis on lahenduseks ringristmiku rajamine, kuid praegu on töösse võetud ajutine lahendus.“Lahendusega on jõutud niikaugele, et käib Raudtee tänava otsa pindamiseks ettevalmistamine, alus on tehtud ja selle nädala jooksul pinnatakse ära. Paralleelselt toimuvad ka muud vajalikud tööd projekti teostamiseks,” rääkis abilinnapea Mart Mäeker.Ajutine lahendus läheb maksma 30 445 eurot. Lahenduse väljatöötamist alustati enne eelnimetatud avariisid.
Veel artikleid samast teemast »


description: Tänasest, 7. oktoobrist on Kärdla kultuurikeskuse näituseruumis avatud Ott Lambingu isikunäitus “Kadakapisarad”. Näitusel on esitletud 20 pilti aastatest 2004–2016. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Vestlusring kunstnik Ott Lambinguga

maintext:
NÄDALALÕPP
Vestlusring kunstnik Ott Lambinguga
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Tänasest, 7. oktoobrist on Kärdla kultuurikeskuse näituseruumis avatud Ott Lambingu isikunäitus “Kadakapisarad”. Näitusel on esitletud 20 pilti aastatest 2004–2016.
Tavapärase avamise asemel algab kell 16 kohtumisõhtu autoriga, kus kunstnik räägib oma töödest, kasutatud tehnikatest ja valitud motiividest ning talle saab esitada küsimusi.
Lambingu 32. isikunäitusel esitleb ta töid, mis sündinud teiste, suuremate maalide kõrval. “Need on intiimsemad mõttehetked, pikemaajalised, hellad protsessid ja igal tööl on kujutatud Hiiumaad,” selgitas ta.
Näituse nimevalikut põhjendab autor näitusebukletil nii: “Sari “Kadakapisarad” on õnnes särisevalt tuline ja mures hellitsevalt vesine.”
Hiiu Lehele ütles ta, et on kadakat läbi elu hinnanud ja see on teda saatnud küll aiamaal lõket tehes, küll looduses udusel hommikul. “Kadakas on ühelt poolt tõre, torgib, aga teiselt poolt pehme-mahe – kadakas on kujund, mis peidab endas väga palju.”
Autori sõnul on sarja tööd sündinud kaheteistkümne aasta jooksul ja nüüd on see lõpetatud tervik. Esmakordselt esitleb autor seda nüüd tervikuna, osadena on Lambing neid näitustel näidanud Leedus ja Hiiumaa haiglas. Näitus jääb üles 30. oktoobrini.
Autori enda sõnul vaevab tema hinge juba uus sari pealkirjaga “Olnud aegade taevas Hiiumaa kohal”. “See on see pilt kui sõdur langeb lahinguväljal ja kukub selili ja siis avaneb vaade taevasse ja esimene hetk on: “Oi, kui ilus taevas!” ja teine: “Näed, nad juba tiirutavad!” Linnud.” See sari on planeeritud suureformaadilistest töödest ja autoril on kavas need maalida oma 80-ndate lõpu ja 90-ndate alguse kuue maali peale. Põhi, mis pildil, jääb alles, aga autor maalib sellele lisandusi. “Kunstis tehakse seda väga palju,” ütles Lambing.
Kokku on ta aastate jooksul kujundanud 312 näitust üheksas riigis, kõige rohkem muidugi Eestis, Hiiumaal, aga ka Soomes, Rootsis, Taanis, Lõuna-Koreas, Leedus, Saksamaal, Venemaal ja Prantsusmaal.
1971. aastal alanud õpingutest Tartu kunstikoolis kunstiga tegelenud, 41 aastat kunstnikuleiba söönud, 33 aastat näitusi kureerinud ja 22 aastat juhendanud maaliateljees õpilasi, teist aastat juhendab ta täiskasvanud kunstihuvilisi. Autor: Harda Roosna Reede, 07. oktoober 2016.Tavapärase avamise asemel algab kell 16 kohtumisõhtu autoriga, kus kunstnik räägib oma töödest, kasutatud tehnikatest ja valitud motiividest ning talle saab esitada küsimusi.Lambingu 32. isikunäitusel esitleb ta töid, mis sündinud teiste, suuremate maalide kõrval. “Need on intiimsemad mõttehetked, pikemaajalised, hellad protsessid ja igal tööl on kujutatud Hiiumaad,” selgitas ta.Näituse nimevalikut põhjendab autor näitusebukletil nii: “Sari “Kadakapisarad” on õnnes särisevalt tuline ja mures hellitsevalt vesine.”Hiiu Lehele ütles ta, et on kadakat läbi elu hinnanud ja see on teda saatnud küll aiamaal lõket tehes, küll looduses udusel hommikul. “Kadakas on ühelt poolt tõre, torgib, aga teiselt poolt pehme-mahe – kadakas on kujund, mis peidab endas väga palju.”Autori sõnul on sarja tööd sündinud kaheteistkümne aasta jooksul ja nüüd on see lõpetatud tervik. Esmakordselt esitleb autor seda nüüd tervikuna, osadena on Lambing neid näitustel näidanud Leedus ja Hiiumaa haiglas. Näitus jääb üles 30. oktoobrini.Autori enda sõnul vaevab tema hinge juba uus sari pealkirjaga “Olnud aegade taevas Hiiumaa kohal”. “See on see pilt kui sõdur langeb lahinguväljal ja kukub selili ja siis avaneb vaade taevasse ja esimene hetk on: “Oi, kui ilus taevas!” ja teine: “Näed, nad juba tiirutavad!” Linnud.” See sari on planeeritud suureformaadilistest töödest ja autoril on kavas need maalida oma 80-ndate lõpu ja 90-ndate alguse kuue maali peale. Põhi, mis pildil, jääb alles, aga autor maalib sellele lisandusi. “Kunstis tehakse seda väga palju,” ütles Lambing.Kokku on ta aastate jooksul kujundanud 312 näitust üheksas riigis, kõige rohkem muidugi Eestis, Hiiumaal, aga ka Soomes, Rootsis, Taanis, Lõuna-Koreas, Leedus, Saksamaal, Venemaal ja Prantsusmaal.1971. aastal alanud õpingutest Tartu kunstikoolis kunstiga tegelenud, 41 aastat kunstnikuleiba söönud, 33 aastat näitusi kureerinud ja 22 aastat juhendanud maaliateljees õpilasi, teist aastat juhendab ta täiskasvanud kunstihuvilisi.
Veel artikleid samast teemast »


description: “Saaremaa ralliga võin üldjoontes rahule jääda, sest minu peamisel konkurendil Gustav Kruudal oli võimsam auto kui minul kasutada oli. Mõlemad oli küll Ford Fiesta R2-d, kuid Gustavil oli Saaremaa rallil uuema põlvkonna turbomootoriga varustatud auto, mis annab sirgetel suurema tippkiiruse ja omab ka kurvidest välja sõites rohkem väänet,” võrdles Torn enda ja konkurendi autosid. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Sport
Ken Torn: Kogesime sel hooajal palju ebaõnne
Esmaspäev, 10. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Gunnar Usin Esmaspäev, 10. oktoober 2016. Ken Torn. “Saaremaa ralliga võin üldjoontes rahule jääda, sest minu peamisel konkurendil Gustav Kruudal oli võimsam auto kui minul kasutada oli. Mõlemad oli küll Ford Fiesta R2-d, kuid Gustavil oli Saaremaa rallil uuema põlvkonna turbomootoriga varustatud auto, mis annab sirgetel suurema tippkiiruse ja omab ka kurvidest välja sõites rohkem väänet,” võrdles Torn enda ja konkurendi autosid.
“Gustav on väga piloot, kuid minu kasuks rääkis ehk koduradade parem tundmine ja muud eelist mul seekord ei olnud. Olen Undva katsel alati hästi sõitnud ja ka seekord ei teinud ma seal ühtegi sõiduviga. Ütlen ausalt, et mina ei suutnud tõesti Undvas kiiremini sõita, ometi tegi Kruuda just seal vahe sisse,” lisas Torn.
Seega Saaremaal kuulus Ken Tornile ja Riivo Mesilale EMV3 klassi arvestuses teine koht ja Eesti meistrivõistluste üldarvestuses kolmas koht. Ette jäid Miko Niinemäe ja Gustav Kruuda. “Hooaja alguses oli püstitatud eesmärk oma klassis üldarvestuses ikka ära võita. Kuid kogesin sel hooajal palju ebaõnne ja sinna see läks.” “Gustav on väga piloot, kuid minu kasuks rääkis ehk koduradade parem tundmine ja muud eelist mul seekord ei olnud. Olen Undva katsel alati hästi sõitnud ja ka seekord ei teinud ma seal ühtegi sõiduviga. Ütlen ausalt, et mina ei suutnud tõesti Undvas kiiremini sõita, ometi tegi Kruuda just seal vahe sisse,” lisas Torn.Seega Saaremaal kuulus Ken Tornile ja Riivo Mesilale EMV3 klassi arvestuses teine koht ja Eesti meistrivõistluste üldarvestuses kolmas koht. Ette jäid Miko Niinemäe ja Gustav Kruuda. “Hooaja alguses oli püstitatud eesmärk oma klassis üldarvestuses ikka ära võita. Kuid kogesin sel hooajal palju ebaõnne ja sinna see läks.”
Veel artikleid samast teemast »


description:
TS Laevad alustas laupäeval parvlaevaliikluse opereerimist mandri ja suursaarte vahel ning teenindas esimesel päeval kokku 4000 reisijat ja 1700 sõidukit.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: UUS! TS Laevad vedas esimesel teeninduspäeval 4000 reisijat


description: Saaremaa hambaarst Sergei Bortnikov (pildil) pakub sellest kuust hambaraviteenust ka Tallinnas. Saaremaal jätkab ta vastuvõtte esmaspäevast neljapäevani. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Sergei Bortnikov alustas Tallinnas vastuvõtte
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Sigrid Osa Teisipäev, 25. oktoober 2016. Saaremaa hambaarst Sergei Bortnikov. FOTO: Valmar Voolaid Saaremaa hambaarst Sergei Bortnikov (pildil) pakub sellest kuust hambaraviteenust ka Tallinnas. Saaremaal jätkab ta vastuvõtte esmaspäevast neljapäevani.
“Mul on seal lapselapsed ja me käisime praktiliselt igal nädalavahetusel perega Tallinnas,” põhjendas Bortnikov nädalalõpu vastuvõtte pealinnas.
Eelkõige tuleb ta vastu just neile, kel pole võimalik tööajal hambaarsti külastada. Vastuvõtte teeb ta reedeti ja pool päeva laupäeviti.
“Plaani Tallinna kolida mul veel ei ole. Vähemalt aasta aega mitte,” rääkis hambaarst. Praegu rendib ta nädalalõppudel kabinetti Kotkapoja tänaval majas 2a.
Bortnikovi peamisteks valdkondadeks on hambaravi, juureravi ja kirurgia. Ta on lõpetanud arstiteaduskonna hambaarsti erialal 1985. aastal. “Mul on seal lapselapsed ja me käisime praktiliselt igal nädalavahetusel perega Tallinnas,” põhjendas Bortnikov nädalalõpu vastuvõtte pealinnas.Eelkõige tuleb ta vastu just neile, kel pole võimalik tööajal hambaarsti külastada. Vastuvõtte teeb ta reedeti ja pool päeva laupäeviti.“Plaani Tallinna kolida mul veel ei ole. Vähemalt aasta aega mitte,” rääkis hambaarst. Praegu rendib ta nädalalõppudel kabinetti Kotkapoja tänaval majas 2a.Bortnikovi peamisteks valdkondadeks on hambaravi, juureravi ja kirurgia. Ta on lõpetanud arstiteaduskonna hambaarsti erialal 1985. aastal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Eile hommikupoolikul ei tahtnud Kuressaare haigla juures varajase rinnavähi avastamise uuringuid tegev mammograafiabuss hästi tööle hakata. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Mammograaf oli hädas vooluga

maintext:
Uudised
Mammograaf oli hädas vooluga
Kolmapäev, 19. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Heli Salong Kolmapäev, 19. oktoober 2016. Eile hommikupoolikul ei tahtnud Kuressaare haigla juures varajase rinnavähi avastamise uuringuid tegev mammograafiabuss hästi tööle hakata.
“Meie saame voolu haiglast, aga kui on olnud torm või tugev tuul, siis meie bussis on selline natuke kummaline süsteem, et kui vool katkeb, siis masin lülitub välja, aga sisse tagasi ise ei lülitu. Meid aga iga päev siin ei ole ja masinad jahtuvad maha, sest pole kedagi neid sisse lülitamas,” kirjeldas olukorda radioloogiakliiniku juhi abi Hille Koppen.
Suur tuul on bussi tööd seganud juba teist korda ja kõigi liiga kaua ootama pidanud naiste ees vabandati.
Saaremaa naised on aktiivsed
“Väga vabandame, kes pidid kaua ootama, aga loodusjõudude vastu ei saa. Eile hommikul oli, jah, selline pikem segadus, sest aparatuur ei soojenenud õigesti. Eelmisel korral, kui voolu polnud, läks kiiremini,” täpsustas Koppen.
Kuressaares peatub mammograafiabuss 26. septembrist 18. novembrini ja sel korral on tasuta uuringule oodatud kõik need naised, kes on sündinud aastatel 1956, 1958, 1960, 1962, 1964 ja 1966.
“Saare naised on hästi käinud, ikka keskmisest paremini. Kõik, kes soovivad veel tulla, saavad ennast kirja panna telefonil 627 4470,” lisas Koppen. “Meie saame voolu haiglast, aga kui on olnud torm või tugev tuul, siis meie bussis on selline natuke kummaline süsteem, et kui vool katkeb, siis masin lülitub välja, aga sisse tagasi ise ei lülitu. Meid aga iga päev siin ei ole ja masinad jahtuvad maha, sest pole kedagi neid sisse lülitamas,” kirjeldas olukorda radioloogiakliiniku juhi abi Hille Koppen.Suur tuul on bussi tööd seganud juba teist korda ja kõigi liiga kaua ootama pidanud naiste ees vabandati.“Väga vabandame, kes pidid kaua ootama, aga loodusjõudude vastu ei saa. Eile hommikul oli, jah, selline pikem segadus, sest aparatuur ei soojenenud õigesti. Eelmisel korral, kui voolu polnud, läks kiiremini,” täpsustas Koppen.Kuressaares peatub mammograafiabuss 26. septembrist 18. novembrini ja sel korral on tasuta uuringule oodatud kõik need naised, kes on sündinud aastatel 1956, 1958, 1960, 1962, 1964 ja 1966.“Saare naised on hästi käinud, ikka keskmisest paremini. Kõik, kes soovivad veel tulla, saavad ennast kirja panna telefonil 627 4470,” lisas Koppen.
Veel artikleid samast teemast »


description: Statistikaameti andmeil peatus augustis Eesti majutusettevõtetes 417 000 sise- ja välisturisti, mida oli 6% enam kui eelmise aasta samal ajal, teatab statistikaamet. 2016. aasta augustis kasutas majutusettevõtete teenuseid 24 000 turisti enam kui eelmise aasta samal kuul. Eelmise aasta augustiga võrreldes suurenes välis- ja siseturistide arv vastavalt 6% ja 5%. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Saare oli kolme linna järel augustis edukaim maakond


description:
23.–28. oktoobrini Londonis toimuval Euroopa Hotelli- ja Turismi-
koolide Assotsiatsiooni (AEHT) aasta-
konverentsil astuvad võistlustulle ka kaks Kuressaare ametikooli kokatüdrukut: Maarja Maripuu ja Loore Kuris. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Noored
Loore Kuris ja Maarja Maripuu osalevad rahvusvahelisel võistlusel
Laupäev, 15. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Laupäev, 15. oktoober 2016. Maarja Maripuu (vasakul) ja Loore Kuris valmistuvad end rahvusvahelisel võistlusel proovile panema. Foto: Valmar Voolaid 23.–28. oktoobrini Londonis toimuval Euroopa Hotelli- ja Turismi- koolide Assotsiatsiooni (AEHT) aasta- konverentsil astuvad võistlustulle ka kaks Kuressaare ametikooli kokatüdrukut: Maarja Maripuu ja Loore Kuris.
“Eks ikka on ärevus juba sees,“ ütles esmaspäeval Kuressaare ametikooli õppeköögis võistluseks harjutanud neljanda kursuse õpilane Loore Kuris (19), kel oli parasjagu käsil võistluste eelroa valmistamine.
Loore sõnul võistluste suhtes ta väga midagi ei looda, aga muidugi oleks kena, kui mingi koha saaks. “See on nii suur võistlus ja konkurents on väga tugev,“ tähendas ta.
Saaremaal on neiu võistelnud ka varem, kaks aastat järjest on ta tunnistatud parimaks võistlusel “Kokakunst Kuressaares“. Seda, kas ta tuleviku-
ametiks saab kokaamet, ei osanud Kuressaares elav Loore veel öelda.
Meeldib süüa teha
Koka eriala valis ta just seepärast, et talle meeldib süüa teha. “Ma loen päris palju internetist retsepte ja kokaraamatuid ning proovin ka läbi teha,“ rääkis neiu, kellele endale meeldib teha just magustoitusid. “Aga selleks, et saada heaks kokaks, peab kindlasti olema huvi ja tahtmine seda teha. Ikka peab vaeva nägema ja tuleb armastusega teha,“ mõtiskles ta.
Loore sõnul oli võistluste jaoks väga keeruline menüüd kokku panna, kuna toidukorv ja toorainete kogused on piiratud, samuti on toidukorvis tooraineid, mis selguvad alles kohapeal, näiteks liha. Pearoog peab olema Inglismaale kohane Fish&Chips, aga moodsamas stiilis.
Baristana astub võistlustulle ametikooli koka eriala kolmanda kursuse õpilane, Kuressaares elav Maarja Maripuu (21). “Väga põnev on, pole enne rahvusvahelisel võistlusel osalenud,“ ütles Maarja, kellel on samuti juba võistlusnärv sees. Ehkki Maarja õpib kokandust, on ta õnnelik, et kool talle sellise võimaluse pakkus, sest tänu sellele on ta nii palju uut teada saanud. Ka hindab ta nüüd kohvi maitset hoopis teisiti. “Olen hakanud hindama puhta kohvi maitset,“ tähendas ta.
Maarja sõnul tuleb tal võistluseks harjutada päris palju. “See ei ole lihtsalt nii, et valmis, vaid seal tulevad mängu sekundid ja grammid, ka puhtuse hoidmine,“ rääkis ta ning viitas, et kuna tegemist ei ole tema erialal õpitavaga, siis on kõik see tema jaoks nii uus. Maarjale on õppimisel abiks barista Kaspar Üpraus Koidutähest. “Ta on väga hoolas mu õpetamisel ja mul on hea meel, et mul on selline inimene kõrval, sest iseseisvalt oleks see olnud väga keeruline õppida,“ tähendas ta.
Võistlusel tuleb Maarjal teha valmis kaks ühesugust espressot ja kaks lattet. Kohapeal loositakse võistlejad paaridesse ning lisaks eelmainitule tuleb teha ühine kohvijoogi kokteil ilma alkoholita. Retsept tuleb välja mõelda kohapeal koos paarilisega. “Loodan, et saan ka paarilise, kes valdab inglise keelt, muidu läheb keeruliseks,“ nentis Maarja.
Läheb hästi
Mõlema neiu õpetaja, kutseõpetaja Irina Arhipova nentis, et töö võistluste suunas käib täie hooga ning asjad peavad olema läbi mõeldud. Neid nõustab ka ametikooli vilistlane, Gospa peakokk Alar Aksalu, kes on ise palju võistlustel osalenud. Arhipova sõnas, et tema sisetunne ütleb küll, et neil läheb hästi. “Muidugi oleneb palju ka sellest, kellega loosi tahtel kokku saadakse,“ sõnas ta, viidates, et Loore on hea käe ja silmaga. Muidugi peab olema ka kunstimeelt, tahet ja kiirust ning seda kõike mõlemal neiul on. Arhipova Londonisse kaasa ei sõida, vaid hoiab neile mõlemale pöialt kodusaarel. “Eks ikka on ärevus juba sees,“ ütles esmaspäeval Kuressaare ametikooli õppeköögis võistluseks harjutanud neljanda kursuse õpilane Loore Kuris (19), kel oli parasjagu käsil võistluste eelroa valmistamine.Loore sõnul võistluste suhtes ta väga midagi ei looda, aga muidugi oleks kena, kui mingi koha saaks. “See on nii suur võistlus ja konkurents on väga tugev,“ tähendas ta.Saaremaal on neiu võistelnud ka varem, kaks aastat järjest on ta tunnistatud parimaks võistlusel “Kokakunst Kuressaares“. Seda, kas ta tuleviku-ametiks saab kokaamet, ei osanud Kuressaares elav Loore veel öelda.Koka eriala valis ta just seepärast, et talle meeldib süüa teha. “Ma loen päris palju internetist retsepte ja kokaraamatuid ning proovin ka läbi teha,“ rääkis neiu, kellele endale meeldib teha just magustoitusid. “Aga selleks, et saada heaks kokaks, peab kindlasti olema huvi ja tahtmine seda teha. Ikka peab vaeva nägema ja tuleb armastusega teha,“ mõtiskles ta.Loore sõnul oli võistluste jaoks väga keeruline menüüd kokku panna, kuna toidukorv ja toorainete kogused on piiratud, samuti on toidukorvis tooraineid, mis selguvad alles kohapeal, näiteks liha. Pearoog peab olema Inglismaale kohane Fish&Chips, aga moodsamas stiilis.Baristana astub võistlustulle ametikooli koka eriala kolmanda kursuse õpilane, Kuressaares elav Maarja Maripuu (21). “Väga põnev on, pole enne rahvusvahelisel võistlusel osalenud,“ ütles Maarja, kellel on samuti juba võistlusnärv sees. Ehkki Maarja õpib kokandust, on ta õnnelik, et kool talle sellise võimaluse pakkus, sest tänu sellele on ta nii palju uut teada saanud. Ka hindab ta nüüd kohvi maitset hoopis teisiti. “Olen hakanud hindama puhta kohvi maitset,“ tähendas ta.Maarja sõnul tuleb tal võistluseks harjutada päris palju. “See ei ole lihtsalt nii, et valmis, vaid seal tulevad mängu sekundid ja grammid, ka puhtuse hoidmine,“ rääkis ta ning viitas, et kuna tegemist ei ole tema erialal õpitavaga, siis on kõik see tema jaoks nii uus. Maarjale on õppimisel abiks barista Kaspar Üpraus Koidutähest. “Ta on väga hoolas mu õpetamisel ja mul on hea meel, et mul on selline inimene kõrval, sest iseseisvalt oleks see olnud väga keeruline õppida,“ tähendas ta.Võistlusel tuleb Maarjal teha valmis kaks ühesugust espressot ja kaks lattet. Kohapeal loositakse võistlejad paaridesse ning lisaks eelmainitule tuleb teha ühine kohvijoogi kokteil ilma alkoholita. Retsept tuleb välja mõelda kohapeal koos paarilisega. “Loodan, et saan ka paarilise, kes valdab inglise keelt, muidu läheb keeruliseks,“ nentis Maarja.Mõlema neiu õpetaja, kutseõpetaja Irina Arhipova nentis, et töö võistluste suunas käib täie hooga ning asjad peavad olema läbi mõeldud. Neid nõustab ka ametikooli vilistlane, Gospa peakokk Alar Aksalu, kes on ise palju võistlustel osalenud. Arhipova sõnas, et tema sisetunne ütleb küll, et neil läheb hästi. “Muidugi oleneb palju ka sellest, kellega loosi tahtel kokku saadakse,“ sõnas ta, viidates, et Loore on hea käe ja silmaga. Muidugi peab olema ka kunstimeelt, tahet ja kiirust ning seda kõike mõlemal neiul on. Arhipova Londonisse kaasa ei sõida, vaid hoiab neile mõlemale pöialt kodusaarel.
Veel artikleid samast teemast »


description: Homme kell 18 tähistab Lääne-Saare valla naisrühm Aste Antsakad kohalikus klubis oma kahekümnendat sünnipäeva ja seda uhke kontserdiga. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aste Antsakad peavad sünnipäevapidu

maintext:
NÄDALALÕPP
Aste Antsakad peavad sünnipäevapidu
Reede, 07. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ivika Laanet Reede, 07. oktoober 2016. Krapsakad Aste Antsakad. Vasakult (ehk kaugemast servast): Katrin Teder, Lelo Nõukas, Maimu Tammai, Riina Mai, Helgi Kirs, Varje Häng, Pilvi Pihlas, Raaja Kadak, Edvi Mõisaäär, Monika Kasemets, Juta Metshein. FOTO: erakogu Homme kell 18 tähistab Lääne-Saare valla naisrühm Aste Antsakad kohalikus klubis oma kahekümnendat sünnipäeva ja seda uhke kontserdiga.
“Peole on oodatud kõik, kes tahavad tulla, loomulikult on kohal ka Kaarma kandi taidlejad, kellega oleme 20 aasta jooksul sõbrustanud,“ ütles rühmavanem Katrin Teder, viidates, et piduõhtul saab näha nii nende kui külaliste esinemisi.
Lisaks sünnipäevalapsele astuvad üles ka rühma sõbrad: Ergud Randverest, laulu- ja tantsuansambel Kanarbik Kuressaarest, ansambel Sireenid Nasvalt ja tantsurühm Kaarma Kargus. Pärast kontserti pakutakse torti ja kohvi.
Kohavaimu hoidjad
Küsimusele, milliste märksõnadega võib kokku võtta rühma 20 aastat, vastas rühmavanem, et neid iseloomustab tantsutahe vanusele vaatamata. Rühmas tantsib erinevas vanuses naisi, kel eluaastaid 47–74. Rühma esimene juhendaja oli Sirje Pere, siis tuli juhendajaks Valve Teder ning viimased seitse aastat on olnud nende eestvedaja Tiiu Villsaar.
Tiiu ütles, et tema hindab väga oma rühma tantsijaid, kes on naised, emad ja vanaemad ning üleüldse toredad ja vahvad tüdrukud. “Peale selle, et nad tahavad tantsida, ja tants on neil jalgades ja peas korraga, on nad omal moel ka Aste kohavaimu hoidjad ja kultuuri edasikandjad,“ kõneles Tiiu, viidates, et ega Astes nii pika elueaga ühtegi teist sellist rahvakultuuriga tegelevat seltskonda olegi. “Minule kui juhendajale meeldib vaadata, et tantsivad isiksused, igaüks sellisena nagu ta loodud on. Ta tuleb oma kodu ja oma looga sinna lavale,“ rääkis Tiiu, kelle sõnul on seda näha ka tantsijate kehahoiakust, nende silmadest ja südamest.
Aste klubi raudvara
Suurtel, üleriigilistel pidudel ei ole Aste Antsakad osalenud, aga kohalikud, Saaremaa oma peod on neil läbi tantsitud. “Me ei aja taga pöiasirutust ja 45-kraadist kannapööret,“ muigas Tiiu.
Küsimusele, milline on olnud meeldejäävaim sündmus, kostis Katrin Teder, et kõik sündmused on omamoodi toredad olnud. Nii maakondlikud tantsupeod kui ka välisreisid Lätti ja Soome.
Aste klubi juhataja Triino Lest märkis, et Antsakad on Aste klubi raudvara, sest nemad on vanemad kui klubi! “Ja kui me räägime oma maja näost, siis nemad peegeldavad paljuski just meie maja olemust – nooruslikud, aga elukogenud.“
Krapsakad-antsakad
Katrini sõnul sündis nimi rühmale naljaga pooleks. “Oli nime panek, keegi kuskil hõikas “krapsakad-antsakad“, ja kuna oleme Astest, sobis Aste Antsakad hästi,“ meenutas Katrin, lisades, et Kaarmal on Kaarma Kargus ja Astes – Aste Antsakad! “Natuke naljakas oli, aga rühm otsustas jätta selle nime.“
Tantse on rühmal repertuaaris 15–20, aga aastate jooksul on neid ikka üle 30 olnud.
Kokku keerutab praegu jalga 12 naist: Juta Metshein, Monika Kasemets, Lelo Nõukas, Katrin Teder, Pilvi Pihlas, Varje Häng, Raaja Kadak, Maimu Tammai, Helgi Kirs, Riina Mai, Edvi Mõisaäär, Aime Rahnik. Algusest peale on naisrühmas tantsinud Juta Metshein, Lelo Nõukas, Pilvi Pihlas ning muusikaliselt neid juhendanud Reet Lõugas.
Naisrühm käib koos kord nädalas. “Peole on oodatud kõik, kes tahavad tulla, loomulikult on kohal ka Kaarma kandi taidlejad, kellega oleme 20 aasta jooksul sõbrustanud,“ ütles rühmavanem Katrin Teder, viidates, et piduõhtul saab näha nii nende kui külaliste esinemisi.Lisaks sünnipäevalapsele astuvad üles ka rühma sõbrad: Ergud Randverest, laulu- ja tantsuansambel Kanarbik Kuressaarest, ansambel Sireenid Nasvalt ja tantsurühm Kaarma Kargus. Pärast kontserti pakutakse torti ja kohvi.Küsimusele, milliste märksõnadega võib kokku võtta rühma 20 aastat, vastas rühmavanem, et neid iseloomustab tantsutahe vanusele vaatamata. Rühmas tantsib erinevas vanuses naisi, kel eluaastaid 47–74. Rühma esimene juhendaja oli Sirje Pere, siis tuli juhendajaks Valve Teder ning viimased seitse aastat on olnud nende eestvedaja Tiiu Villsaar.Tiiu ütles, et tema hindab väga oma rühma tantsijaid, kes on naised, emad ja vanaemad ning üleüldse toredad ja vahvad tüdrukud. “Peale selle, et nad tahavad tantsida, ja tants on neil jalgades ja peas korraga, on nad omal moel ka Aste kohavaimu hoidjad ja kultuuri edasikandjad,“ kõneles Tiiu, viidates, et ega Astes nii pika elueaga ühtegi teist sellist rahvakultuuriga tegelevat seltskonda olegi. “Minule kui juhendajale meeldib vaadata, et tantsivad isiksused, igaüks sellisena nagu ta loodud on. Ta tuleb oma kodu ja oma looga sinna lavale,“ rääkis Tiiu, kelle sõnul on seda näha ka tantsijate kehahoiakust, nende silmadest ja südamest.Suurtel, üleriigilistel pidudel ei ole Aste Antsakad osalenud, aga kohalikud, Saaremaa oma peod on neil läbi tantsitud. “Me ei aja taga pöiasirutust ja 45-kraadist kannapööret,“ muigas Tiiu.Küsimusele, milline on olnud meeldejäävaim sündmus, kostis Katrin Teder, et kõik sündmused on omamoodi toredad olnud. Nii maakondlikud tantsupeod kui ka välisreisid Lätti ja Soome.Aste klubi juhataja Triino Lest märkis, et Antsakad on Aste klubi raudvara, sest nemad on vanemad kui klubi! “Ja kui me räägime oma maja näost, siis nemad peegeldavad paljuski just meie maja olemust – nooruslikud, aga elukogenud.“Katrini sõnul sündis nimi rühmale naljaga pooleks. “Oli nime panek, keegi kuskil hõikas “krapsakad-antsakad“, ja kuna oleme Astest, sobis Aste Antsakad hästi,“ meenutas Katrin, lisades, et Kaarmal on Kaarma Kargus ja Astes – Aste Antsakad! “Natuke naljakas oli, aga rühm otsustas jätta selle nime.“Tantse on rühmal repertuaaris 15–20, aga aastate jooksul on neid ikka üle 30 olnud.Kokku keerutab praegu jalga 12 naist: Juta Metshein, Monika Kasemets, Lelo Nõukas, Katrin Teder, Pilvi Pihlas, Varje Häng, Raaja Kadak, Maimu Tammai, Helgi Kirs, Riina Mai, Edvi Mõisaäär, Aime Rahnik. Algusest peale on naisrühmas tantsinud Juta Metshein, Lelo Nõukas, Pilvi Pihlas ning muusikaliselt neid juhendanud Reet Lõugas.Naisrühm käib koos kord nädalas.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kuressaare linnavalitsuse ametnik vaatas eile üle lennujaama ja Kuressaare Taksojuhtide Ühingu K-Takso etteheidete osaliseks saanud Manivalde Soomi takso ning dokumendid ega näinud mingisugust põhjust mehe taksoveoloa tühistamiseks. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Linn: Manivalde Soomi takso vastab nõuetele
Laupäev, 29. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ahto Jakson Laupäev, 29. oktoober 2016. Manivalde Soomi Ford Mondeo, mida ta taksona kasutab, vastab igati Kuressaare linna taksoveoeeskirjades kehtestatud nõuetele. FOTO: Valmar Voolaid Kuressaare linnavalitsuse ametnik vaatas eile üle lennujaama ja Kuressaare Taksojuhtide Ühingu K-Takso etteheidete osaliseks saanud Manivalde Soomi takso ning dokumendid ega näinud mingisugust põhjust mehe taksoveoloa tühistamiseks.
Palun oota... Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR. NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa. Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine. Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
Veel artikleid samast teemast »


description: Sellest nädalast on Hiiumaa Selveris asuvas Moe Muusa kaupluses müügil ehtesari HELK. Kaupluse perenaine Liisi Kummer-Leman ütles, et helkiv ehe teeb lisaks kandja kaunistamisele ka pimedas nähtavaks. Ehteid on väga mitmesuguse kujuga: hiigelsuur kärbes, suitsupääsuke, öökull, hirv, merihobu, buldog jms. Need on tehtud nõuetele vastavast helkurmaterjalist, kuid ei asenda rippuvat helkurit, olles pigem helkuri abilised. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Käes on helkuri- ja kreemiaeg!

maintext:
NÄDALALÕPP
Käes on helkuri- ja kreemiaeg!
Reede, 21. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: NL Reede, 21. oktoober 2016. Helkiv ehe teeb kandja nähtavaks ja võib isegi ta elu päästa. FOTOD: Triinu Haller Sellest nädalast on Hiiumaa Selveris asuvas Moe Muusa kaupluses müügil ehtesari HELK. Kaupluse perenaine Liisi Kummer-Leman ütles, et helkiv ehe teeb lisaks kandja kaunistamisele ka pimedas nähtavaks. Ehteid on väga mitmesuguse kujuga: hiigelsuur kärbes, suitsupääsuke, öökull, hirv, merihobu, buldog jms. Need on tehtud nõuetele vastavast helkurmaterjalist, kuid ei asenda rippuvat helkurit, olles pigem helkuri abilised.
Ehted loonud disainer Joanna Elias soovitab HELK ehet kanda kas varrukal või jope/mantli allosas ehk piirkonnas, kus peaks asuma ka rippuv helkur. Seal on selle efektiivsus kõige suurem. Kinnituseks on ehtel taga prossi haakkinnis.
Lisaks helkurehetele tuli Moe Muusasse äsja müügile täiesti uus ja, pange tähele, siinsamas Kärdlas vabaduse tänaval Moe Muusa Disainivabrikus valmiv ökokosmeetika sari. Sarja Ecofreak looja Monika Kallas kolis Hiiumaale ja nüüd on Heli Hahndorfi kõrval saarel veel üks looduskosmeetika tootja. Tõsi küll, OÜ Ecofreak Cosmetics ja OÜ Tahe tootekategooriad seni ei kattu. Kui Hahndorf toodab seepe, ihuhõõrujaid ja mokamäärdeid, siis Ecofreak esialgu viit sorti kreeme: kaks varianti näole, kaks kehale ja üks kätele. Taimeekstraktid, mida kreemidesse lisatakse, on nii tavapärased, kummel, saialill, kui uudsed: chiaseemneõli ja neemiõli.
Müügile jõudsid ka Hiiu Gourmet tooted, kohalikust toorainest maitsesoolad, siirupid jms, mida Hiiumaa Selver ei paku. Liisi Kummer-Leman ütles, et ta on huvitatud muudestki hiiumaistest toodetest. Ta vabandas, et on küll pisut valiv, kuid pakkuda võiks igal juhul.
Müügil on ka Moe Muusa enda tooted: rõivakollektsioon New Vintage, aksessuaarid, pajakindad ja uueks disainitud vana mööbel. Aga näiteks ka Hiiumaa maheveisenahast tehtud sangadega riidest kotid, mis ehteks iga rõiva juurde.
Äsja jõudis kohale veinikülmik, kust saab kaasa osta juba jahutatud veini kahe maaletooja, kas Veinihaldja või Kiil&Ko kollektsioonist. Kohal on ka kauaoodatud ja -küsitud viirukid, tervislik kookosesuhkur ning Tartust pärit Helene Kõivu poolvääriskividest ehted. Ehted loonud disainer Joanna Elias soovitab HELK ehet kanda kas varrukal või jope/mantli allosas ehk piirkonnas, kus peaks asuma ka rippuv helkur. Seal on selle efektiivsus kõige suurem. Kinnituseks on ehtel taga prossi haakkinnis.Lisaks helkurehetele tuli Moe Muusasse äsja müügile täiesti uus ja, pange tähele, siinsamas Kärdlas vabaduse tänaval Moe Muusa Disainivabrikus valmiv ökokosmeetika sari. Sarja Ecofreak looja Monika Kallas kolis Hiiumaale ja nüüd on Heli Hahndorfi kõrval saarel veel üks looduskosmeetika tootja. Tõsi küll, OÜ Ecofreak Cosmetics ja OÜ Tahe tootekategooriad seni ei kattu. Kui Hahndorf toodab seepe, ihuhõõrujaid ja mokamäärdeid, siis Ecofreak esialgu viit sorti kreeme: kaks varianti näole, kaks kehale ja üks kätele. Taimeekstraktid, mida kreemidesse lisatakse, on nii tavapärased, kummel, saialill, kui uudsed: chiaseemneõli ja neemiõli.Müügile jõudsid ka Hiiu Gourmet tooted, kohalikust toorainest maitsesoolad, siirupid jms, mida Hiiumaa Selver ei paku. Liisi Kummer-Leman ütles, et ta on huvitatud muudestki hiiumaistest toodetest. Ta vabandas, et on küll pisut valiv, kuid pakkuda võiks igal juhul.Müügil on ka Moe Muusa enda tooted: rõivakollektsioon New Vintage, aksessuaarid, pajakindad ja uueks disainitud vana mööbel. Aga näiteks ka Hiiumaa maheveisenahast tehtud sangadega riidest kotid, mis ehteks iga rõiva juurde.Äsja jõudis kohale veinikülmik, kust saab kaasa osta juba jahutatud veini kahe maaletooja, kas Veinihaldja või Kiil&Ko kollektsioonist. Kohal on ka kauaoodatud ja -küsitud viirukid, tervislik kookosesuhkur ning Tartust pärit Helene Kõivu poolvääriskividest ehted.
Veel artikleid samast teemast »


description: Kangekaelne, järjepidev, tahtejõuline – Brittas on kõik need omadused, mida omistatakse tõelisele saarlasele. Aga lisaks on tal hea huumorimeel, huvitav maitse ja ta oskab panna maailma helisema. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Britta Virvesele meeldib jazzi energia ja rütm

maintext:
Autor: Ene Kallas Laupäev, 22. oktoober 2016.
Virva Quinteti kontsert. Helsingi, 2015. a oktoober. FOTO: erakogu
Palun oota...
Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee : Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast., siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee : tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.


description: 5. novembril esitleb ansambel Frankie Animal Kuressaares Pöide pruulikojas vinüülplaati. Kuressaarest algav esitlustuur jõuab läbi Tallinna, Pärnu, Tartu, Rakvere, Viljandi Haapsallu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Frankie Animal esitleb vinüüli

maintext:
Kultuur
Frankie Animal esitleb vinüüli
Teisipäev, 25. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Ene Kallas Teisipäev, 25. oktoober 2016. 5. novembril esitleb ansambel Frankie Animal Kuressaares Pöide pruulikojas vinüülplaati. Kuressaarest algav esitlustuur jõuab läbi Tallinna, Pärnu, Tartu, Rakvere, Viljandi Haapsallu.
Frankie Animal lauljaks on basskitarristi Raul Vaigla tütar Marie Vaigla. Muusikalaadilt saab ansamblit defineerida kui indie rocki. Bändi kuuluvad ka Jonas Kaarnamets ja Jan-Christopher Soovik.
Frankie Animal on 2012. aasta kevadel moodustatud ansambel. Bänd teenis kiiresti mitmete Eesti juhtivate muusikakriitikute heakskiidu.
Frankie Animali debüüt-EP “Obsession” ilmus 2014. aasta kevadel ning jõudis tippu digitaalsetes striimimis- ja müügikeskkondades. Esimene täispikk album “The Backbeat” anti välja 2016. aasta aprillis.
Frankie Animali kõlapildis on kuulda mõjutusi artistidelt nagu näiteks Feist, Jack White, Arctic Monkeys.
“Idee anda meie esimene kauamängiv ka vinüülil välja oli meil juba kohe alguses. Kuna see on veidi aeganõudvam protsess, siis otsustasime, et jätame CD ja vinüüli ilmumise vahele väikese hingetõmbepausi,” rääkis bändi solist Marie Vaigla plaadi tutvustuseks.
Uksed tehakse lahti kell 19, soojendab Werg. Frankie Animal lauljaks on basskitarristi Raul Vaigla tütar Marie Vaigla. Muusikalaadilt saab ansamblit defineerida kui indie rocki. Bändi kuuluvad ka Jonas Kaarnamets ja Jan-Christopher Soovik.Frankie Animal on 2012. aasta kevadel moodustatud ansambel. Bänd teenis kiiresti mitmete Eesti juhtivate muusikakriitikute heakskiidu.Frankie Animali debüüt-EP “Obsession” ilmus 2014. aasta kevadel ning jõudis tippu digitaalsetes striimimis- ja müügikeskkondades. Esimene täispikk album “The Backbeat” anti välja 2016. aasta aprillis.Frankie Animali kõlapildis on kuulda mõjutusi artistidelt nagu näiteks Feist, Jack White, Arctic Monkeys.“Idee anda meie esimene kauamängiv ka vinüülil välja oli meil juba kohe alguses. Kuna see on veidi aeganõudvam protsess, siis otsustasime, et jätame CD ja vinüüli ilmumise vahele väikese hingetõmbepausi,” rääkis bändi solist Marie Vaigla plaadi tutvustuseks.Uksed tehakse lahti kell 19, soojendab Werg.
Veel artikleid samast teemast »


description: Maavalitsuses toimub 20. oktoobril kell 14 tunnustusüritus, kus tõstetakse esile “Eestimaa õpib ja tänab 2016” konkursi parimaid ning tublimaid täiskasvanud õppijaid meie maakonnas. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Tublimad õpetajad ja õppurid saavad tunnustatud
Neljapäev, 06. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: Pamela Talzi Neljapäev, 06. oktoober 2016. Merle Lepik Maavalitsuses toimub 20. oktoobril kell 14 tunnustusüritus, kus tõstetakse esile “Eestimaa õpib ja tänab 2016” konkursi parimaid ning tublimaid täiskasvanud õppijaid meie maakonnas.
Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters ütles, et kuigi “Eestimaa õpib ja tänab” konkursil on 12 kategooriat, seati sel aastal üles ja tunnustati neist kaheksas.
Aasta parim lasteaiaõpetaja on Reelika Aedmäe (Salme lasteaed), klassiõpetaja Merle Lepik (Salme põhikool, pildil), põhikooliõpetaja Inge Vahter (SÜG), klassijuhataja Maidu Varik (KG), gümnaasiumiõpetaja Eve Tuisk (KG), õppeasutuse juht Martti Nõu (Orissaare muusikakool) ja suunaja Kadri Markus (Kuressaare täiskasvanute gümnaasium).
Haridusasutuse aasta tegu tiitel antakse Saaremaa 25. miniteatripäevadele, mida korraldab SÜG. Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters ütles, et kuigi “Eestimaa õpib ja tänab” konkursil on 12 kategooriat, seati sel aastal üles ja tunnustati neist kaheksas.Aasta parim lasteaiaõpetaja on Reelika Aedmäe (Salme lasteaed), klassiõpetaja Merle Lepik (Salme põhikool, pildil), põhikooliõpetaja Inge Vahter (SÜG), klassijuhataja Maidu Varik (KG), gümnaasiumiõpetaja Eve Tuisk (KG), õppeasutuse juht Martti Nõu (Orissaare muusikakool) ja suunaja Kadri Markus (Kuressaare täiskasvanute gümnaasium).Haridusasutuse aasta tegu tiitel antakse Saaremaa 25. miniteatripäevadele, mida korraldab SÜG.
Veel artikleid samast teemast »


description: 47. korda toimuv Tallinna Mõõk oli tänavu esmakordselt naiste epeevehklemise MK-etapp ning see lõppes Eesti koondisele üliedukalt, kui eilses naiskonnavõistluse finaalis alistati Prantsusmaa esindus tulemusega 24:21, kirjutab Delfi Sport. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Kuusk võitis naiskonnaga koduse MK-etapi


description: Kaitseressursside ameti kutsel asus lõppeval nädalal ajateenistusse 1171 kutsealust, kelle seas ka 12 vabatahtlikuna teenima läinud neidu. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Aega teenib 41 saarlast

maintext:
Uudised
Aega teenib 41 saarlast
Laupäev, 08. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: MM Laupäev, 08. oktoober 2016. Kaitseressursside ameti kutsel asus lõppeval nädalal ajateenistusse 1171 kutsealust, kelle seas ka 12 vabatahtlikuna teenima läinud neidu.
Saaremaalt läks ajateenistusse 41 noormeest. Teenima mindi peamiselt logistikapataljoni ja Kalevi pataljoni, paar poissi ka Kuperjanovi pataljoni, ütles kaitseressursside ameti avalike suhete nõunik Anne Osvet ja lisas, et neide saarlaste hulgas seekord ei olnud.
Enim noormehi suundus aega teenima Kuperjanovi pataljoni, 1. jalaväebrigaadi ja Viru pataljoni. Kõik 12 neidu alustasid väljaõpet 1. jalaväebrigaadis.
Kaitseressursside ameti peadirektor Margus Pae tunnustas kõiki noormehi, kes asusid vabatahtlikuna oma kohustust riigi ees täitma. Neid oli kutsututest seekord isegi 40 protsenti.
Vabatahtlikeks loetakse need noormehed, kes kaitseressursside ameti kutset ära ootamata avaldavad ise soovi ajateenistusse minna.
Valdav osa ajateenistust alustanutest on kesk- ja põhiharidusega noored ja neist saavad 8-kuulise väljaõppe järel väeosade reakoosseisu liikmed.
Välisriikidest saabunud kutsealuseid oli seekord kokku 10, neist enim Soomest, aga tulijaid oli ka Ameerika Ühendriikidest, Norrast, Suurbritanniast, Kanadast ja mujalt.
Järgmine kord kutsub kaitseressursside amet noormehi ja neide ajateenistusse 2017. aasta esimesel nädalal. Saaremaalt läks ajateenistusse 41 noormeest. Teenima mindi peamiselt logistikapataljoni ja Kalevi pataljoni, paar poissi ka Kuperjanovi pataljoni, ütles kaitseressursside ameti avalike suhete nõunik Anne Osvet ja lisas, et neide saarlaste hulgas seekord ei olnud.Enim noormehi suundus aega teenima Kuperjanovi pataljoni, 1. jalaväebrigaadi ja Viru pataljoni. Kõik 12 neidu alustasid väljaõpet 1. jalaväebrigaadis.Kaitseressursside ameti peadirektor Margus Pae tunnustas kõiki noormehi, kes asusid vabatahtlikuna oma kohustust riigi ees täitma. Neid oli kutsututest seekord isegi 40 protsenti.Vabatahtlikeks loetakse need noormehed, kes kaitseressursside ameti kutset ära ootamata avaldavad ise soovi ajateenistusse minna.Valdav osa ajateenistust alustanutest on kesk- ja põhiharidusega noored ja neist saavad 8-kuulise väljaõppe järel väeosade reakoosseisu liikmed.Välisriikidest saabunud kutsealuseid oli seekord kokku 10, neist enim Soomest, aga tulijaid oli ka Ameerika Ühendriikidest, Norrast, Suurbritanniast, Kanadast ja mujalt.Järgmine kord kutsub kaitseressursside amet noormehi ja neide ajateenistusse 2017. aasta esimesel nädalal.
Veel artikleid samast teemast »


description: Käesolev viinakuu paneb tahes-tahtmata mõtlema alkoholile ja selle liigtarbimisele, loomulikult mitte positiivses võtmes. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: KS: Mõtleme kainelt!

maintext:
Kuressaare Sõnumid
KS: Mõtleme kainelt!
Neljapäev, 20. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Käesolev viinakuu paneb tahes-tahtmata mõtlema alkoholile ja selle liigtarbimisele, loomulikult mitte positiivses võtmes.
Teatavasti on oktoober paljudele eestimaalastele stressirohke ja masendava perioodi algus, kuna enamasti on väljas juba pime, niiske ja kõle.
Sügis on ka hooajatöö tegijatele pinget tekitav, sest suvi, mil sissetulekud tavaliselt suurenevad, on läbi saanud ning käes on aeg, mil sissetulekud kas vähenevad või lakkavad. Selline olukord tekitab pingeid ning nõrgemad proovivad leida midagi enamat, milleks võib kahjuks osutuda lohutus alkoholist või muust mõnuainest. Selline ajaviide ei too aga positiivseid tagajärgi ei tarbijale endale ega tema kaaslastele. Kaasnevad tervisehädad, erimeelsused perekonnaliikmete vahel ja perevägivald, avaliku korra rikkumised, vargused jne. Samas ei ole kaugel ka jõuluaeg ning tohutu tarbimismaania ei lähe mööda ka alkoholiriiulitest. Koos tarbimismaaniaga on oht laenu- või võlakoormuse suurenemisele, vägivallale, õnnetustele…
Eelnimetatud probleemidele lahenduste leidmine ei ole kerge. Meil on psühholoogid, psühhiaatrid, AA-rühm (anonüümsed alkohoolikud), kus käivad koos alkoholisõltuvusest vabaneda soovijad, pereterapeudid, kes tegelevad peresiseste probleemide lahendamisega, võlanõustajad, kes abistavad võlgadest vabastamisega jne.
Et natukenegi mõelda, kuidas oleks võimalik iseennast, oma lähedast või sõpra aidata lahti saada alkoholi- või narkootikumidega seotud probleemidest, toimub Kuressaare päevakeskuses ja Kuressaare noortekeskuses peagi kogemustel põhinev teemakohane loeng. Loengule oodatakse rohket kuulajaskonda, sest eelpool mainitud probleemidest ja nende lahendamise võimalustest tuleb rääkima Villy Võrk.
Villy Võrk juhib Lootuse küla Järvamaa filiaali, kus ta aitab sõltuvuse küüsi langenuid, kelle abistamine kõikidel teistel abistajatel on ebaõnnestunud.
Loengu teema on „Rentslist imelisse ellu!“. Võrk räägib, kuidas Lootuse Külas on võimalik sõltuvust tekitavatest ainetest vabaneda, normaalsesse elukeskkonda tagasi pöörduda ning saavutada kaine mõtteviis. Et probleemi lahendusviisidest paremini aru saada, on kõigil võimalus sel päeval kohale tulla, kuulata, kaasa arutada ja küsimusi esitada.
Võib-olla oled just sina see, kes leiab endale uue tee, sest varem pole sa sellisest võimalusest kuulnud! Informatsiooni loengu toimumise kohta saab Kuressaare päevakeskusest ja noortekeskusest.
Janne Mets Autor: KS Neljapäev, 20. oktoober 2016.Teatavasti on oktoober paljudele eestimaalastele stressirohke ja masendava perioodi algus, kuna enamasti on väljas juba pime, niiske ja kõle.Sügis on ka hooajatöö tegijatele pinget tekitav, sest suvi, mil sissetulekud tavaliselt suurenevad, on läbi saanud ning käes on aeg, mil sissetulekud kas vähenevad või lakkavad. Selline olukord tekitab pingeid ning nõrgemad proovivad leida midagi enamat, milleks võib kahjuks osutuda lohutus alkoholist või muust mõnuainest. Selline ajaviide ei too aga positiivseid tagajärgi ei tarbijale endale ega tema kaaslastele. Kaasnevad tervisehädad, erimeelsused perekonnaliikmete vahel ja perevägivald, avaliku korra rikkumised, vargused jne. Samas ei ole kaugel ka jõuluaeg ning tohutu tarbimismaania ei lähe mööda ka alkoholiriiulitest. Koos tarbimismaaniaga on oht laenu- või võlakoormuse suurenemisele, vägivallale, õnnetustele…Eelnimetatud probleemidele lahenduste leidmine ei ole kerge. Meil on psühholoogid, psühhiaatrid, AA-rühm (anonüümsed alkohoolikud), kus käivad koos alkoholisõltuvusest vabaneda soovijad, pereterapeudid, kes tegelevad peresiseste probleemide lahendamisega, võlanõustajad, kes abistavad võlgadest vabastamisega jne.Et natukenegi mõelda, kuidas oleks võimalik iseennast, oma lähedast või sõpra aidata lahti saada alkoholi- või narkootikumidega seotud probleemidest, toimub Kuressaare päevakeskuses ja Kuressaare noortekeskuses peagi kogemustel põhinev teemakohane loeng. Loengule oodatakse rohket kuulajaskonda, sest eelpool mainitud probleemidest ja nende lahendamise võimalustest tuleb rääkima Villy Võrk.Villy Võrk juhib Lootuse küla Järvamaa filiaali, kus ta aitab sõltuvuse küüsi langenuid, kelle abistamine kõikidel teistel abistajatel on ebaõnnestunud.Loengu teema on „Rentslist imelisse ellu!“. Võrk räägib, kuidas Lootuse Külas on võimalik sõltuvust tekitavatest ainetest vabaneda, normaalsesse elukeskkonda tagasi pöörduda ning saavutada kaine mõtteviis. Et probleemi lahendusviisidest paremini aru saada, on kõigil võimalus sel päeval kohale tulla, kuulata, kaasa arutada ja küsimusi esitada.Võib-olla oled just sina see, kes leiab endale uue tee, sest varem pole sa sellisest võimalusest kuulnud! Informatsiooni loengu toimumise kohta saab Kuressaare päevakeskusest ja noortekeskusest.Janne Mets
Veel artikleid samast teemast »


description: Möödunud nädalavahetusel toimus Lätis järjekordne Tukums Cup, kust võtsid osa taas ka FC Kuressaare 2005. ja 2006. aasta poisid. Mõlemad võistkonnad saavutasid turniiril tubli kolmanda koha. Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

title: Noored jalgpallurid tulid Lätist kolmanda kohaga


description:
Saaremaa laevatootja Baltic Workboats AS ehitab Saksamaa tolliametile kolm 24-meetrist patrull-laeva. Lepingu maksumus on umbes 11 miljonit eurot.
Saare maakonna päevaleht - Meie Maa võrguväljaanne meiemaa.ee

maintext:
Uudised
Saarlased ehitavad Saksa tolliametile kolm laeva
Neljapäev, 13. oktoober 2016.
Loe kommentaare | Kommenteeri
Autor: BNS Neljapäev, 13. oktoober 2016. Margus Vanaselja. Foto: Irina Mägi / Meie Maa arhiiv Saaremaa laevatootja Baltic Workboats AS ehitab Saksamaa tolliametile kolm 24-meetrist patrull-laeva. Lepingu maksumus on umbes 11 miljonit eurot.
“Tegemist on meie jaoks küllaltki suure tellimusega, kuna Saksa toll on oluline klient meie jaoks strateegiliselt olulise koha peal,” ütles Baltic Workboatsi tegevjuht Margus Vanaselja.
Vanaselja tõi ehitatavate laevade puhul erilisena välja selle, et Saksamaa tolliameti soov oli saada laeva peale heitgaaside puhastussüsteemid.
Baltic Workboats sõlmis laevade ehitamiseks lepingu teisipäeval, teatas firma sotsiaalmeedias. Varem on ettevõte ehitanud kolme miljoni euro eest patrull-laeva ka Belgia tolliametile.
AS-i Baltic Workboats peamiseks tegevusalaks on alumiiniumist töölaevade valmistamine ja turustamine. Ettevõte on suurim alumiiniumist laevade tootja Läänemere regioonis.
Baltic Workboatsi käive oli möödunud aastal 24,2 miljonit eurot, mis on kaheksa protsenti enam kui 2014. aastal; ettevõtte puhaskasum langes veidi ja oli 3,2 miljonit eurot. “Tegemist on meie jaoks küllaltki suure tellimusega, kuna Saksa toll on oluline klient meie jaoks strateegiliselt olulise koha peal,” ütles Baltic Workboatsi tegevjuht Margus Vanaselja.Vanaselja tõi ehitatavate laevade puhul erilisena välja selle, et Saksamaa tolliameti soov oli saada laeva peale heitgaaside puhastussüsteemid.Baltic Workboats sõlmis laevade ehitamiseks lepingu teisipäeval, teatas firma sotsiaalmeedias. Varem on ettevõte ehitanud kolme miljoni euro eest patrull-laeva ka Belgia tolliametile.AS-i Baltic Workboats peamiseks tegevusalaks on alumiiniumist töölaevade valmistamine ja turustamine. Ettevõte on suurim alumiiniumist laevade tootja Läänemere regioonis.Baltic Workboatsi käive oli möödunud aastal 24,2 miljonit eurot, mis on kaheksa protsenti enam kui 2014. aastal; ettevõtte puhaskasum langes veidi ja oli 3,2 miljonit eurot.
Veel artikleid samast teemast »