title: Ilm muutub külmemaks

maintext:
Ilm muutub külmemaks
Ilm läheb külmemaks ja see muudab ka teed libedamaks. Lund juurde ei saja.
Saabuval ööl hakkab Eesti kohal pilvkate hõrenema, kuid enne keskööd sajab kohati veel vähest vihma, lörtsi ja lund. Puhub põhjakaare tuul 4 kuni 10, põhjarannikul loodetuul puhanguti kuni 15 meetrit sekundis. Õhutemperatuur langeb hommikuks 0 kuni -5, Ida-Eestis kohati -7 kraadini, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Hommikul on kõikjal vahelduva pilvisusega ja sajuta ilm. Puhub põhjakaare tuul 3 kuni 9 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on mandril 0 kuni -6, saartel 0 kuni +2 kraadi.
Päeval on vähese või vahelduva pilvisusega ilm, saartel ja Kirde-Eestis on pilvi rohkem ning kohati võib vähest lund sadada. Puhub põhjakaare tuul 3 kuni 9, Ida-Virumaa rannikul puhanguti 13 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on -4 kuni +1 kraadi.
Pühapäeval jääb püsima karge, vaikne ja kuiv ilm. Öösel on külma 3 kuni 10, päeval 1 kuni 6 kraadi.
Esmaspäeva öö on samuti sajuta ja külm. Mandril langeb õhutemperatuur -4 kuni -11 kraadini, saartel on ilm pehmem. Tuul aga pöördub öösel põhjakaarest läände ja tugevneb hommikuks kuni 15 meetrini sekundis.
Esmaspäeval hakkab taevas jälle pilve minema ja kohati tuleb lund ja lörtsi. Õhutemperatuur jääb päeval -1 ja -6 kraadi vahele, rannikul aga kerkib õhtuks +1 kraadini.
Teisipäeval on pilves selmimistega ilm, mitmel pool sajab lund, lörtsi ja vihma. Tugev tuul aga peaks õhtupoolikul nõrgenema. Kui teisipäeva öö hakul on mandril külma veel 6 kuni 9 kraadi, siis päeval kerkib õhutemperatuur kuni +3 kraadini.
Kolmapäev möödub juba 0-lähedaste temperatuuridega ning Mandri-Eestis kohati lume- ja lörtsisajuga.


maintext:
Uue nädala esimene päev tuleb soojakraadidega
Ilmajaama teatel uue nädala esimesel päeval lund oodata ei tasu, sest õhutemperatuur püsib kindlalt plusspoolel. Natuke võib sadada vihma või lörtsi.
Saabuval ööl on Eestis pilves selgimistega ilm ja kohati võib pisut sadada. Mitmel pool on udu ning tekib jäidet. Puhub läänekaare tuul 1-8 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on -3..+1, saartel kuni +3 kraadi, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Esmaspäeva hommikul jääb taevas valdavalt pilve ning paiguti võib veidi sadada. Paljudes kohtades udutab ning püsib ka jäiteoht. Tuul puhub valdavalt läänest 2-8 meetrit sekundis. Õhutemperatuur jääb nulli ja nelja soojakraadi vahele.
Päeval püsib kõikjal pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest vihma ja lörtsi. Mitmel pool on udu ning jäidet. Puhub lääne- ja edelatuul 3-8 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on +1..+3, saartel kuni +5 kraadi.

fasttext_language: et


maintext:
Ilmajaam lubab kolmapäevaks lund, lörtsi ja tuult
Ilmajaama teatel sajab kolmapäeval Eestis mitmel pool lund ja lörtsi ning puhub ka üsnagi kõva tuul.
Eeloleval ööl on pilves ilm. Ida-Eestis sajab lund, Lääne-Eestis lörtsi ja vihma, hilisõhtul paiguti ka lund. Kohati on udu ja jäidet. Mandril puhub muutliku suunaga tuul 2-7 meetrit sekundis, saartel loode- ja põhjatuul 7-11, puhanguti kuni 17 meetrit sekundis. Termomeetrinäidud on -4 kuni +3 kraadini, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Kolmapäeva hommikul on pilves ilm, Ida-Eestis sajab mitmel pool lund ja lörtsi Lääne-ja Kesk-Eestis on udu ning esineb jäidet. Õhutemperatuur jääb -1 ja +4 kraadi vahele.
Päeval on pilves ilm, mitmel pool sajab lund ja lörtsi. Paiguti võib olla udu ja jäidet. Puhub põhjakaare tuul 4-10, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 meetrit sekundis, õhtul tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -1 kuni +3 kraadini, õhtuks langeb mandril kõikjal miinuspoolele.


maintext:
Neljapäev tuleb sajuta, ent miinuskraadidega
Lähipäevadel kõigub õhutemperatuur sooja ja külma vahel ning teed lähevad kiiresti libedaks. Neljapäeval jäävad tihedad sajupilved Eestist kaugele, kuid pärast külma ööd ja hommikut on oodata natuke soojemat, ent tuulisemat päeva.
Homme on Eesti ilma kujundajaks Lõuna-Skandinaavia kohal tugevnev ja Baltimaade suunas laienev kõrgrõhuala. Öö tuleb selle all külm ja rahulik. Samal ajal liigub Põhja-Skandinaaviast kagu suunas niiske madalrõhulohk. Eestisse olulist sadu ei jõua, kuid kahe rõhu vahel tugevnev edela- ja läänetuul kannab meile neljapäeval soojemat õhku. Reedel jõuab Soomest Venemaale liikuva madalrõhulohu lähedal väheseid sademeid ka Eestisse.
Eeloleval ööl on Eestis pilves selgimistega ja peamiselt sajuta ilm. Tuul pöördub põhjast läände ja ulatub 2-7 m/s. Õhutemperatuur langeb -2 kuni -8 kraadini, selgimiste korral ka -10 kraadini. Saarte rannikul on sooja kohati üks kraad.
Neljapäeva hommik püsib peamiselt sajuta. Tuul puhub valdavalt läänest 2-7, põhjarannikul puhanguti 10 m/s. Õhutemperatuur ulatub -2 kraadist Lääne-Eestis -10 kraadini idaervas, saarte rannikul on kohati plusskraadid.
Päev tuleb pilves selgimistega ja peamiselt sajuta. Edela- ja läänetuul tugevneb 5-11, õhtupoolikul rannikul puhanguti kuni 15 m/s. Õhutemperatuur jääb -3 ja +3 kraadi vahel.
Reedel oleme Lõuna-Skandinaaviast kagusse suunduva kõrgrõhuala ning Soomest Venemaale liikuva madalrõhulohu vahel. Vähesed sademed on võimalikud, nende tõenäosus on suurim Ida-Eestis. Ka udu ja jäide võivad soojemas õhumassis tekkida. Öine õhutemperatuur on -3 kraadist Ida-Eestis +3 kraadini saarte rannikul, päevane õhutemperatuur tõuseb umbes kraadi jagu.
Laupäeval liigub üle Põhja-Euroopa järgmine madalrõhulohk Venemaa suunas ning vähese saju võimalus on Eestis mitmel pool. Ida pool on sadu valgem, lääne pool vesisem. Õhutemperatuur pendeldab nii öösel kui päeval null kraadi ümber.
Pühapäeval koondub madalrõhkkond Venemaale, Läänemere ääres tugevneb samal ajal kõrgrõhuala. Peamiselt mandril sajab veidi lund ja lörtsi. Õhutemperatuur on ööpäevaringselt -2 ja +2 kraadi vahel.
Esmaspäeval liigub madalrõhkkond piki Venemaad lõuna suunas ning kannab oma lääneserva mööda põhja poolt Eesti kohale külmemat õhku. Vähene ja harv sadu jõuab maapinnale lumena. Õhutemperatuur jääb miinuskraadidesse.


maintext:
Teisipäeval võib sadada nii lund kui ka lörtsi
Ilmajaama teatel on teisipäeval Eestis mõõdukalt külm ilm, aeg-ajalt võib sadada ka lund või lörtsi. Suuremat sadu on oodata õhtul.
Eeloleval ööl on pilves selgimistega ilm. Kohati sajab vähest lund ja lörtsi. Puhub loode- ja läänetuul 4-10, saartel ja rannikul puhanguti 15 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on 0..-6 kraadi, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Teisipäeva hommikul on pilvkattes ka selgemaid laike ja ilm on suurema sajuta. Puhub läänekaare tuul 3-8 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on -1..-5, kohati võib -8 kraadini langeda, rannikul on kuni +1 kraadi.
Päeval on pilves selgimistega olulise sajuta ilm. Puhub edelatuul sisemaal 4-5, rannikul 10 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on 0..-4, saarte rannikul kuni +3 kraadi. Õhtul läheneb saartele uus sajuala ning Lääne-Eestis hakkab sadama lund ja lörtsi, saartel ka vihma.


title: Homne ilm on kuiv ja rahulik ilm

maintext:
Homne ilm on kuiv ja rahulik ilm
Pühapäev tuleb Eestis kuiva ilmaga ning sajuks võib minna alles esmaspäeval.
Eelolev öö on vahelduva pilvisusega ja olulise sajuta. Puhub põhjakaare tuul 2-7 meetrit sekundis ning külma on öötundidel 3 kuni 8 kraadi, sisemaal võib termomeetri näit kohati langeda ka -10 kraadini.
Ka hommikul on ilm vahelduva pilvisusega ja kuiv. Tuul on nõrk ja muutliku suunaga ning külma on sisemaal kuni 9, saartel kuni 3 kraadi.
Päevgi on vahelduva pilvisusega ja olulise sajuta. Puhub põhjakaare tuul 5-10 meetrit sekundis. Õhutemperatuur jääb homme päeval -1 ja -6 kraadi vahele.
Esmaspäeval aga pilvisus tiheneb ja paiguti võib sadada ka vähest lund või lörtsi.


maintext:
Esimese jõulupüha ilm on soojakraadidega, kuid tuuline
Jõululaupäev möödus tuuliselt, vihmaselt ja soojakraadidega. Lähipäevad tulevad aga veel tormisemad.
Eeloleval ööl on pilves selgimistega ilm, mitmel pool sajab vähest lörtsi ja vihma. Puhub edela- ja lõunatuul 5 kuni 11, saartel hommiku lähenedes kuni 20 meetrit sekundis. Termomeetrinäidud jäävad 0 ja +3 kraadi vahele, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Hommikul on pilves selgimistega ilm, peamiselt Ida-Eestis sajab kohati lörtsi või vihma. Õhutemperatuur on 0 kraadist +3 kraadini.
Päeval on pilves selgimistega ilm, õhtupoolikul sajab Ida-Eestis kohati lörtsi. Puhub edelatuul 7 kuni 12, ennelõunal saartel ja rannikul puhanguti kuni 20 meetrit sekundis, õhtul tuul veidi nõrgeneb. Sooja on esimesel jõulupühal 1 kraadist 4 kraadini.
Uue nädala esimesel poolel aga hakkab torm päev-päevalt üha tugevnema. Esmaspäeval ulatuvad lääne- ja edelatuule puhangud 23 meetrini sekundis. Mitmel pool sajab vihma ja sooja on 5 kraadi ringis.
Teisipäeval tuul tugevneb veelgi, puhudes saartel iiliti 25 meetrini sekundis ning kohati sajab vähest lörtsi. Õhutemperatuur jääb -1 ja +3 kraadi vahele.
Kolmapäeval saavutab torm oma haripunkti. Tuulisem on saartel, kus loodetuul on puhanguti kuni 27 meetrit sekundis. Kohati sajab lund ja lörtsi ning õhutemperatuur on 0 ümber.
Neljapäeval tuul nõrgeneb ja õhutemperatuur tõuseb +2 kraadi juurde.


maintext:
Reedel püsib pilves ilm, temperatuur on 0 kraadi ümber
Reedel on ilm peamiselt pilves ja mõnel pool sajab kergelt lötrsi ja vihma, õhutemperatuur püsib 0 kraadi ümber.
Eeloleval ööl on pilves selgimistega ilm, kohati sajab kergelt lörtsi ja vihma, Ida-Eestis ka lund. Paiguti on udu ja jäiteoht. Puhub läänekaare tuul 3 kuni 9, saartel ja rannikul puhanguti kuni 14 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on -3 ja +3 kraadi vahel, vahendas "Aktuaalne kaamera".
Hommikul on pilves selgimistega ilm, kohati sajab lörtsi ja vihma, Ida-Eestis ka lund, sadu on enamasti nõrk. Võib tekkida udu ja olla jäidet. Termomeetrinäidud on -3 ja +2 kraadi vahel.
Päeval on peamiselt pilves ilm, kohati võib nõrka sadu ja udu olla. Puhub lääne- ja loodetuul 6 kuni 10, Liivi lahe ümbruses puhanguti kuni 14 meetrit sekundis. Sooja on 0 kraadist 3 kraadini.
Nädalavahetusel sajab kohati vähest lund, lörsti ja vihma. Päevasel ajal on õhutemperatuur natuke üle 0, öösel võib sisemaal kergelt aga miinusesse langeda.
Uus nädal alagab vähese lörtsi- ja lumesajuga. Termomeetrinäidud püsivad aga 0kraadi lähedal. Teisipäeval tuleb sarnane ilm, kohati võib veidi sadada ja sooja on päeval 0 kraadist 4 kraadini. Tuul puhub neil päevil peamiselt läänest ja loodest ning on nõrk või mõõdukas.


title: Kesknädal

maintext:
Rahvarinde muuseum näitab valimisreklaami
14. December 2016
Veebruari lõpuni on Rahvarinde muuseumis põnev väljapanek Pärnu Ühisgümnaasiumi 10. klassi õpilase Lauri Tolmatsi kogust. Sellesse kuuluvad valimisteemalised postrid, T-särgid, moosipurgid, tikutoosid, seljakotid jm. Näituse kujundas Marge Pervik-Kaal.
„Väljapanek annab hea ülevaate kõikvõimalikest väiksematest ja suurematest, kallimatest ja odavamatest imevidinatest, mis on välja mõeldud selleks, et valimistel ülesseatud kandidaati rahva seas teadvustada ja mällu jäädvustada,“ kommenteerib näituse kuraator, Rahvarinde muuseumi juhataja Helen Lausma-Saar.
Ta lisab, et näituse kujundus on õpetlik ja loodussäästlik: „Kõik valimiskampaaniatega kokkupuutunud teavad, et valimiste ajal koguneb alati uskumatult palju kõiksugu esemeid. Seetõttu oleme paigutanud esemelise ekspositsiooni lihtsatesse pappkastidesse – seda kontrastina valimisnännile, mille materjal ja kogused on hirmuäratavalt loodusvaenulikud. Selline kujundus peaks külastaja silme ette manama valimiste ökoloogilise jalajälje suuruse.“
Lausma-Saare sõnul on muuseumi soov täiendada näituse ajal Lauri Tolmatsi kogu. Selleks on väljapaneku juures kast, kuhu külastajad saavad annetada enda valduses olevaid valimisreklaame.
„Laupäeval, 21. jaanuaril algusega kell 13 tutvustab eksponaatide omanik Lauri Tolmats Rahvarinde muuseumis oma kollektsiooni ja räägib põnevatest seikadest valimisreklaamide kogumisel läbi aastate,“ lisab muuseumi juhataja. „Ootame rohkesti huvilisi päevast osa saama ja ka omalt poolt kollektsiooni täiendama.“
Rahvarinde muuseum paikneb Tallinnas Vabaduse väljakul (sissepääs suure ekraani alt) ja on avatud kolmapäevast pühapäevani kl 10-17.
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Kuidas Töötukassa raiskab rahva raha
AIVO OINA, 08. December 2016
Too tööotsija on 11 aastat töötanud hulgimüügifirma direktorina ning sellega seoses lõpetanud Mercuri müügipersonali juhtimise ja EMI majandusarvestuse koolituse. Töötukassa juhtlause koolitatule pärast neid rahakulutusi oli „Otsige nüüd hoolega tööd!“. Seda tööotsija tegigi.
Leidis veebist Valgas kirjas oleva firma Walk. Operatiivselt selgus, et just see vajab lektorit Raplamaale arvuti algõpetuse koolitajaks ja – nagu ime! just Töötukassa tellitud kursustele. Tööotsija tutvus koolitusprogrammiga firma kodulehel, ent firma juht Irina Jermolajeva teatas, et Töötukassal on range nõue: peab olema eelnev kolmeaastane töökogemus lektorina!
Huvitav, mida mõtles Töötukassa, kui investeeris talle usaldatud rahva raha koolitusse, mis samas ei sobi? Kirjutaski tööotsija Töötukassale küsiva kirja. Vastus teenuste osakonna juhataja asetäitjalt Karin Andrelt tuli üsna kohe ja sellel oli kaunis reklaamkuulutus „Toetame töö ja töötaja leidmisel!“. Pärast sellist kena lauset jäi tööotsija oma saatust ootama. Poolteise nädala pärast saabus vastus. See oli kombekohaselt pikk. Vaid paar rida sellest: „Kui koolitaja kaasab uue lektori, siis peab lektor olema viimase 36 kuu jooksul läbi viinud kas Microsoft Office, OpenOffice või LibreOffice põhiprogrammi(de) kasutamise grupikoolitusi eesti või vene keeles (sõltuvalt lepingust) kokku vähemalt 120 akadeemilist tundi.“
Too tööotsija oli enne Töötukassa kursustele saatmist käinud Töötukassas karjäärinõustaja juures. Too oli jätnud küll üsna ebaleva mulje, rõhutades, et töötab alles esimesi kuid selles ametis. Tagantjärele tekib küsimus: kas ka karjäärinõustaja poleks pidanud enne Töötukassas tööle asumist läbima kolmeaastase karjäärinõustamise? Võib-olla siis oleks selgunud mõttetus saata tööotsija kursustele, mis töötamisõigust ei anna?
Huvitav, kas need kaevurid, kes Ida-Virumaal pagariks õpetati, said kõik küpsetama? Vaevalt küll.
Meie riik on kulutanud meeletuid rahasummasid, rajades Ameerikasse kivisöeelektri tootmist; arendades Auvere jõujaama, mis ikka seisab; solgerdades praamihangetega ning toites korruptsiooni laevandusfirmas ja lennunduses. Üks tagajärgi – Haigekassa eelarves on ülisuur miinus. Nüüd lisandub raiskamistralli Töötukassa.
Arvutikasutamise algõpetus on üsna algeline koolitusprogramm, mida suudaks vedada iga mõneaastase praktikaga arvutiamatöör. Selleks poleks vaja kalleid koolitusi. Bill Gates polnud saanud isegi algharidusega ühele poole, kui lõi maailmale Windowsi, aga nüüd õpivad sellest kõik ülikoolid ja akadeemikud.
Ennäe, Eesti Töötukassal omad nõudmised! Peaasi et saaks raha kantida! Ja kui ka enamat kasu sest pole, siis vähemalt käibemaksu laekub rahanäljas riigikassasse üsna korralikult…
AIVO OINA
Viimati muudetud: 12/08/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Nädala juubilar INDREK HIRV 60
„ Iga ring Toomel venitab luule salapärast maailma suuremaks,“ selle on Indrek Hirv valinud motoks oma luulekogule „Kuradisild“ (2016).
Tema näidendi „Pauluse kiriku kellad“ (2007) peategelane helilooja Heino Eller kõneleb nii: „Aga muidu on see pala tartulik, saate aru – mitte rahvuslik või eestilik, vaid tartulik!“ Eesti Muusikapäevadel lavastas selle mononäidendi Margus Kasterpalu; Heino Ellerit kehastas Rain Simmul.
15. detsembril 1956 ilmale tulnud Indrek Hirve sünnikohaks on Kohila. Lapsepõlv ja noorusaastad möödusid aga Tartus, kus tulevane multitalent lõpetas 10. algkooli ja A. H. Tammsaare nim. I Keskkooli. Niisiis – treffnerist, kes nagu ka „Tõe ja õiguse“ Indrek, on õppinud Mauruse koolis.
„ Kui mu isa oli sama vana kui mina praegu, oli ta iseloomulik naeratus kadunud: sõda, vene vangilaager ja pidev enese mahasalgamine alandavas nõukogude õhustikus olid ta poolenisti murdnud (viin oli tollal, muide, ka väga odav),“ kirjutab Indrek Hirv raamatu „Tartust Pariisi ja tagasi“ artiklis „Pikk põlvkonnasamm” oma isast maalikunstnik Louis Pavelist (1915–1977). Indreku ema on graafik Helgi Hirv (1925–1977).
Kunstnikeperes võrsunu lõpetas 1981. a Eesti Riikliku Kunstiinstituudi keraamika erialal. Kunstis on Indrek Hirvele toonud kuulsust portselanimaal. Huvi selle vastu tekkis 1977. aastal, Leningradis Lomonossovi-nimelises portselanitehases praktikal olles. Hirve portselanimaale on eksponeeritud näitustel Eestis, Jugoslaavias, Hollandis, Poolas ja Mehhikos. Graafilisi töid eksponeeris ta esmakordselt 1977. a Tartu sügisnäitusel ja noortenäitusel.
Eesti kunstiellu on Indrek Hirv end jäädvustanud ka Konrad Mäe ateljee loojana; sidemed selle ateljeega on tal tänini.
Värvide teema avaldub Indrek Hirve loomingus, milles on keskendutud Eesti ajaloole. „Kõige ilusamad värvid, need, mida nad – teadlikult või poolteadlikult – endale lipuks soovisid, olid koduvärvid, värvid kodutalu lauda tagant: kas sinine, must ja roheline või siis sinine, must ja valge,“ toonitas Indrek Hirv kõnes, mida ta pidas 2010. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsi esindajana Otepääl, kus sinimustvalge lipp 1884. aastal õnnistati.
Rahvuslipu õnnistas kirikuõpetaja Rudolf Gottfried Kallas, kelle poja Rudolf Gottfried Hinno Kallase traagilisele saatusele pühendas Indrek Hirv filmistsenaariumi „Sinimustvalge needus“, mis ilmus trükis 2009 ja on illustreeritud paljude ajalooliste fotodega.
Raamatus „Tartust Pariisi ja tagasi“ on Indrek Hirvel juttu ka revolutsionäär Viktor Kingissepast ja riigimees Jaan Poskast. Muu hulgas ta toob ära Poska soovituse Kingissepale punaste poolt võimu ülevõtmisel Tallinnas 1917. aastal: „Eks käige siis vahel ooperis ka, muidu rahvas ei tea, kes parajasti võimul on.“
Luuletaja sai Indrek Hirvest 30-aastaselt. Tuntuse pälvis ta juba esikkoguga „Uneraev“. Praeguseks on luulekogusid ilmunud üle kahekümne.
Indrek Hirve on nimetatud omalaadseks nähtuseks eesti kultuuris ja Tartu juurtega maailmaränduriks: 1989–1991 elas ta Hollandis, 2005–2006 Saksamaal. Hollandis oli ta ka Raadio Vaba Euroopa Amsterdami korrespondent, keskendudes selles ametis kultuuriülevaadetele ja kommentaaridele. Ühest intervjuust selgub, et Hirv elab parajasti Soomes.
Ikka võib aga tema olemuses tabada paralleele Tartu ja maailmalinnade vahel. „Tartu kohta on öeldud, et see on meie oma väike Pariis,“ kirjutab Hirve raamatu „Tartust Pariisi ja tagasi“ eessõnas koostaja Kadri Asmer. Sama raamatu loos, kus on juttu legendaarsest arhitektist Arnold Matteusest, võrdleb Hirv Tartut Karlsruhega.
Indrek Hirv on sirutanud käe ka muusikale, täpsemalt laulule. Oma heliplaadil laulab ta populaarseid tangosid. Idee pärineb vanematelt, kes kuulasid tangosid vanadelt plaatidelt ja neid ka ise laulsid. Eestikeelseid tekste, mida Hirv ise tangodele kirjutanud, on ühes arvustuses iseloomustatud nii: ”Tekste iseloomustab Hirvele omane täpsus väljenduses, peenetundelisus, ning hillitsetud romantilisus.“ Hirve sõnul hakkasid tangod teda kummitama ja inspireerisid kirjutama näidendit „Viimane tango 1944 – Pallase lõpp”. Näidendi, mille lavastas Andres Dvinjaninov, pühendas autor oma isale Louis Pavelile. Rein Rannapi ja Indrek Hirve koostöös sündis heliteos „Hingelinnud“.
Lõppeva aasta 16. juulil sai festivali Klaaspärlimäng raames Tartus Jaani kirikus teoks kontsertvõistlus, kus osalisteks poeet Indrek Hirv ja nimekas pianist Kalle Randalu.
1993. a omistati Indrek Hirvele eesti kirjanduse aastapreemia. 2010. a pälvis ta Gustav Suitsu stipendiumi, 2011. a Valgetähe teenetemärgi IV klassi. Oma luulepreemiaga on teda tunnustanud Paistu vald.
Indrek Hirve neljast lapsest on praeguseks kõige tuntumaks saanud tütar Tui Hirv – laulja, luuletaja ja muusikakriitik.
JAAN LUKAS
Viimati muudetud: 12/14/2016
Jaga
|
JAAN LUKAS, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Maha igasugune ükskõiksus!
Riigivõlga veelgi suurendada oleks vale. Praegu ei paista meie riigil rahast puudust olevat, sest seda pillutakse mitmel viisil iga nelja tuule poole. Igapäevase valetamise eesmärk on aga viia inimeste mõtted tegelikust olukorrast eemale.
Need, kes kord reedavad, teevad seda edaspidigi, niipea kui vaid avaneb võimalus. Ükskõiksete kõrvalseisjate abil toimuvad kõiksugused kuriteod ja muud halvad asjad. Kõige hullem on argus ja ükskõiksus.
Kust peaks tulema Eesti majanduse kasv, kui põllumajandus on hävinenud ja tööstust samahästi kui pole enam?
Pole vaja mitut tuhandet paragrahvi, vaid konkreetseid, kõigile arusaadavaid seadusi. Näiteks pärimise ja laenamise valdkonnas. Nii on omanikeks saanud ka need, kellel pole kadunutega mingit pistmist. Sageli saavad laene need, kellel sissetulek laenu tasumist ei võimalda või kellel juba võlad olemas, ning kui ei suudeta maksta, hakkavad tiksuma intressid. Kui aga mõnel töömehel jääb palk saamata, ei huvita see mitte kedagi.
Eestis ei tohi alaealist karistada ja lasta tal veidigi raskemat tööd teha, küll aga lubatakse seksida. Kes kaitseb selliste „laste“ eest? Mis aga puutub joomisse, siis siin algab kõik kodust. Kui palju leidub neid, kes oma laste sünnipäevi on pidanud ilma alkoholita? Kodu on aga koht, kust saadakse alused edaspidiseks eluks.
Eestis riigilipu vahetamise ajal metsa pähe kirja pandud võsast ei saa veel aastakümneid puitu. Kui palju näete palgipuid? Väga vähe. Meil käib elu ikka nii, et üheksa korda lõigatakse, üks kord mõõdetakse. Ja mõõdupuu on igakord ja igaühel isesugune.
Meie riik ja rahvas ei kaitse oma vabadust mitte kuskil Iraagis ega Afganistanis, vaid ikka siin, oma kodumaal. Riigi tugevus sõltub sisejulgeolekust. Kulla valitsus, tõstke politseinike ja tuletõrjujate-päästjate palka! Neid mehi ei peaks mitte ära koondama, vaid tuleks juurde võtta!
Häid jõule ja head aastavahetust Eestimaa rahvale! Ning olgu tal ikka lootust paremale elule!
KOIDULA KURG, Valga
Viimati muudetud: 12/21/16
Jaga
|
KOIDULA KURG, 21. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Keskerakondlik rahvusvaheline võrgustik
Soome, Rootsi ja Norra keskerakonnad kasvasid kõik välja agraarparteidest, mis seisid riigi tasakaalustatud arengu ja detsentraliseerimise eest. Nende kõigi tunnusvärv on roheline ning sümboliks neljaleheline ristikhein. Norra teatavasti Euroopa Liitu ei kuulu, aga kõik teised on sellel tasandil osa ALDE-st.
Koostöö Euroopa Liidus
Euroopa Parlamendi ALDE fraktsiooni kuulub lisaks Yana Toomile kolm keskerakondlast Soomest ja üks Rootsist. Strasbourg'is toimuvatel istungitel on soomlane Hannu Takkula koguni Toomi pinginaaber. Paavo Väyrynen, teine Soome keskerakondlane, kuulub nagu Toomgi Europarlamendi delegatsiooni Euroopa Liidu ja Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis.
Euroopa Ülemkogu kohtumiste eel kogunevad valitsusjuhid oma Euroopa tasandi erakondade kaupa eraldi nõupidamistele, kus arutatakse läbi ühiseid prioriteete. Kui seni käis ALDE koosistumistel Taavi Rõivas, siis nüüd hakkab seal käima Jüri Ratas.
ALDE (Allianss Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest) on Euroopa Ülemkogu kohtumistel esindatud seitsme peaministriga, kes tulevad valdavalt paremliberaalsetest erakondadest. Seetõttu tunnevad Soome peaminister Juha Sipilä ja tema Sloveenia kolleeg Miro Cerar tõenäoliselt rõõmu selle üle, et said endale nüüd Eestist sobivama partneri. Muide, Cerari vasaktsentristlik partei kannab nime Kaasaegne Keskerakond.
ALDE erinevad leerid
Kui uus valitsus Eestis ametisse astus, siis teatas ALDE president Hans van Baalen, Hollandi paremliberaal, meie uut peaministrit tervitades, et ootab temaga kohtumist mõni nädal tagasi Varssavis toimunud ALDE kongressil, kuid kõnega lasti sel üritusel esineda ikkagi hoopis eelmisel peaministril Taavi Rõivasel.
Teine reformierakondlane Urmas Paet kukkus aga nüüd ALDE asepresidendi valimisel haledalt läbi, saades viie kandidaadi hulgas kõige vähem hääli. Paistab, et Reformierakonda tabavad lüüasaamised mitte üksnes kodumaal, vaid ka rahvusvaheliselt.
ALDE on seadnud sihiks saada 2019. aasta valimistel Euroopa Parlamenti vähemalt 100 kohta. Praegu on selles fraktsioonis 69 saadikut. Täna domineerivad paremliberaalid, mitte tsentristid, aga valimised võivad muuta jõudude tasakaalu viimaste kasuks.
Samas on nii või teisiti tegemist ühe poliitilise perekonnaga, mille sisemised erimeelsused ja omavaheline võitlus kohtade pärast ei takista alati konstruktiivset koostööd.
"Ma olen kindel, et Eesti uus valitsus saab olema ALDE-sse kuuluva Keskerakonna esimehe Jüri Ratase juhtimisel Eestis ühendav jõud, mis teeb riigi tugevamaks sellega, et edendab meie ühiseid liberaalseid väärtusi, ning saab olema Euroopa Liidu ja NATO aktiivne liige," rõhutas ALDE president Hans van Baalen meie uue valitsuse ametisseastumise puhul.
Lähedane partner Soome
"Soomlased näitasid parlamendivalimistel selgelt, et senine valitsus ei ole oma tööga hakkama saanud, ja poliitika suund peab muutuma – see muudatus otsustati väga veenvalt. Võib öelda, et soomlased tegid ära selle, mis eestlastel jäi Riigikogu valimistel tegemata," ütles Enn Eesmaa eelmise aasta aprillis, kui õnnitles Soome Keskerakonda parlamendivalimiste võitmise puhul.
Kui varem pidi vana Soome-sõber Eesmaa tegema Eesti välispoliitika juhtidele korduvalt etteheiteid soomlastega kraaklemise pärast, siis nüüd on Eesti saanud uue presidendi ja uue valitsuse, mille kõigil osapooltel on Soomes lähedased sõsarparteid. Reformierakonnal see teatavasti puudub.
Toimunud muutus loob head eeldused selleks, et hõimurahvaste läbisaamine paraneks.
Soome Keskerakond, mis sai tänavu juba 110-aastaseks, võitis valimised Juha Sipilä juhtimisel, kogudes 21,1% häältest. Sipilä moodustas seejärel parempoolse kallakuga koalitsiooni, kuhu kuuluvad veel Koonderakond ja Põlissoomlased. Valimistel neljandaks langenud sotsiaaldemokraadid jäid opositsiooni, aga võistlevad nüüd küsitluste kohaselt Keskerakonnaga riigi populaarseima erakonna tiitli pärast.
Keskerakond ja konservatiivne Koonderakond on küll säilitanud rahva hulgas oma valimisteaegse toetuse, kuid varem ainult opositsiooni kuulunud populistlikud Põlissoomlased ei ole seda valitsusvastutust kandes teha suutnud.
Soome sisu
Eestile eriti olulises välis- ja julgeolekupoliitikas on Soome Keskerakonna esmaseks prioriteediks "stabiilsuse hoidmine Põhjalas ja Läänemere piirkonnas". Nii ütles selle erakonna valimisprogramm.
"Väikeriigi julgeoleku tagab võimekus mõista muutusi maailmas, koos arukusega määrata selles oma koht," kirjutas Sipilä enne valimisi ajalehes Kaleva avaldatud programmilises artiklis.
Soome Keskerakond toetab süvendatud kaitsekoostööd Rootsiga ja NATO rahupartnerluse arendamist, kuid sõjaline liitudevälisus on Sipilä sõnul "mitte üksnes Soome huvides, vaid ka oluline osa stabiilsuse hoidmisel Põhjalas". Samas jäetakse ikkagi lahti ka võimalus taotleda NATO liikmelisust, kui valitsus ja soomlased rahvahääletuse kaudu kunagi sellise otsuse langetavad.
Eestis on sellist lähenemist kritiseeritud, eriti tegi seda meie eelmine president Toomas Hendrik Ilves, aga Soome Keskerakonna häälekandja Suomenmaa toimetaja Anja Manninen märkis seda kommenteerides, et välispoliitika on Soome tugevus.
"Rahututest aegadest hoolimata ei saa Soome välispoliitilised otsused tugineda teiste riikide poolt antavatele mudelitele," kirjutas Manninen. "Soome langetab oma otsused vastavalt sellele, mis on Soome huvides. Soome otsused tuginevad rahvuslikule enesehinnangule. See enesehinnang on ehitatud üles saja aastaga, seega võime meie riigina juba lõpetada maailmalt küsimise, mida meist arvatakse. Enesehinnang tuleneb ainult meist endist. See ei sõltu teiste komplimentidest ja kiitusest."
Rootsis kaldutakse paremale
Rootsi Keskerakond ei mängi sealsel poliitilisel maastikul tänapäeval enam nii suurt rolli nagu veel 1970-ndatel, kui see oli üks suurimatest erakondadest. Praegu kuulub see partei opositsiooni, viimastel parlamendivalimistel saadi 6,1% häältest.
Rootsi poliitika omapäraks on erakondade blokeerumine. Keskerakond üritas sellest alguses hoiduda, jääda tsentrisse, tehes edukalt koostööd ka sotsiaaldemokraatidega, aga praegu on see osa nn. kodanlikust blokist, mida juhivad moderaadid.
2014. aasta sügisel toimunud valimistega tulid Rootsis võimule sotsiaaldemokraadid, kes koos rohelistega moodustasid vähemusvalitsuse.
Sotside juht Stefan Löfven üritas kaasata koostööle ka Keskerakonda, aga see jäi siiski truuks liidule moderaatidega ja üritab 2018. aastal koos nendega võimule naasta. Praegu näitavad küsitlused, et see võib ka õnnestuda. Täna toetaks Keskerakonda 8,1% valijatest.
Rootsi mudel, mille puhul osa erakondi on välistanud koostöö teistega, ei ole kindlasti hea eeskuju, sest see on viinud valitsuseni, mille moodustanud erakonnad said valimistel vaid 37,9% häältest.
Selles mõttes on leitud Eestis parem lahendus.
Norras ollakse vasakleeris
Norra Keskerakond on sidunud ennast seevastu hoopis vasakpoolse blokiga, mis 2013. aastal võimult tõugati. Keskerakond sai siis oma ajaloo halvima tulemuse – 5.5% häältest.
Praegu näitavad küsitlused, et see blokk võib järgmisel aastal taas võimule tulla. Keskerakonda kavatseb toetada 6–8% valijatest.
Seega võib juhtuda, et 2019. aasta Riigikogu valimisteks on keskerakondlased valitsuses ka Rootsis ja Norras, aga mõlemas riigis väiksema partnerina, ühes parempoolses ja teises vasakpoolses koalitsioonis.
Tsentristide jaoks on kindlasti mõistlikum selline mudel, mille puhul nemad ise täidavad ühendavat rolli, nagu nüüd Eestis, kus mängitakse tasakaalustavat jõudu sotsiaaldemokraatide ja konservatiivide vahel. See ongi tsentristide loomulik asukoht poliitilisel skaalal.
Kolleegid tunnustavad
Soome ja Rootsi keskerakondlastega seob Eesti tsentriste institutsionaalselt ka töö Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees, kus ALDE fraktsiooni kuulub kolm soomlast ja üks rootslane. Eesti Keskerakonda esindas seal seni Mailis Reps, kes oli ühtlasi fraktsiooni peasekretär. Nüüd tuleb määrata riigikogulaste hulgast uus inimene.
Kui Reps sai hiljuti haridus- ja teadusministriks, siis teatas ENPA ALDE fraktsioon teda õnnitledes, et "tänab teda pikaajalise pühendumise eest liberaalsetele väärtustele Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees".
See oli tunnustus tehtud töö eest. Eesti Keskerakonna koostööprotokoll erakonnaga Ühtne Venemaa kannab ka Repsi allkirja, aga ei ole kuulda olnud, et nimetatud partei teda ministriks saamise puhul õnnitlenud oleks. Nähtavasti ei olda sealtpoolt senise koostööga kuigi rahul.
ANDRES LAIAPEA,
poliitikavaatleja
[fotoallkiri]
HEA KONTAKT: Soome Keskerakonna esimees ja peaminister Juha Sipilä (vasakul) tunneb tõenäoliselt rõõmu selle üle, et sai endale nüüd Eestist sobivama partneri Keskerakonna ja Jüri Ratase näol. Foto Stenbocki maja Facebooki lehelt.
Viimati muudetud: 12/14/2016
Jaga
|
ANDRES LAIAPEA, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Haldusreform Võrumaa mehe pilgu läbi
Just sellisest nähtusest, kus üks Eesti paikneb pealinnas ja ülejäänud osa Eestist kusagil ääremaal, tulenebki minu missioon Riigikogus. Tahan saavutada olukorra, kus Võrumaal, nagu ka ülejäänud Eestis, areng ei seisaks, et ka maapiirkondades oleks majanduslikku elujõudu ja intellektuaalsust. Tahan saavutada olukorra, kus ääremaadelt mitte ei põgenetaks, vaid sinna hoopis tahetaks minna – ilusa ja tervisliku elukeskkonna pärast. Tahan seista nüüdisaegse Eesti eest, kus iga kilomeeter Tallinna kesklinnast eemaldumist ei tähendaks töövõimaluste halvenemist ja palga alanemist.
Ma soovin kogu oma energia ja teadmised rakendada selle hüvanguks, et Eestis hakkaks lõpuks toimima regionaalpoliitika selle kõige paremas tähenduses. Paljud tublid poliitikud on selles valdkonnas vaeva näinud, kuid vaatamata ühistele jõupingutustele on ääremaadel probleeme töökohtade vähesusega, töötasude ebapiisava tasemega, ettevõtete väikese huvitatusega ja üldise majandusaktiivsuse soikumisega. Sellest omakorda tuleneb, et hääbub sotsiaalne ja füüsiline infrastruktuur ning inimesed on sunnitud oma püsivast elupiirkonnast lahkuma.
Poliitikutele mõistetavas keeles tähendaks ülaltoodu seda, et üheks oma oluliseks prioriteediks parlamenditöös seaksin haldusreformi küsimustega tegelemise. See teema on üleval olnud täpselt senikaua, kui nüüdisaegses iseseisvas Eestis üldse poliitikat on tehtud, ja ikkagi pole kõiki rahuldava tulemuseni jõutud. Reform peab joone alla saama, ja seda viisil, et siit enam mingit arengupidurit Eestile poleks, ei üldise arengu ega ka regionaalpoliitiliste probleemide lahendamise mõttes.
Haldusreform on ühelt poolt nagu mõttetu teema, sest vaesust liites ju rikkust ei tekita, kuid segadust ja probleeme võib sisseharjunud struktuuri muutus kaasa tuua küllaga. Teisalt kujundab halduskorraldus ikkagi reaalset elu – kas siis soodustab arengut või takistab seda. Tänane halduskorraldus on viinud suuremate linnade välised alad üha kiirenevale allakäigule ja halastust ei ole loota ka väiksematele linnadele. Järelikult, tänane halduskorraldus ei tööta, vaja on muutusi, ja seda olulisel määral. Peame suutma oma mugavustsoonist välja astuda enne, kui on liiga hilja ja enam polegi mõtet mingit reformi ellu viia. Mida sa väljasurnud maapiirkonda ikka reformid…
Olen Võru linnavolikogu esimehena väga praktiliselt ja reaaleluliselt tunnetanud, et kohalikud omavalitsused peavad leidma võimaluse liituda. Igaühel omaette võib ju uhke ja sõltumatu tunne olla, kuid läbi ajaloo on ikka ja jälle tõestamist leidnud asjaolu, et ühistöös peitub jõud. Kui nüüd näitega pisut teise äärmusse minna: ei saa ju iga küla omada vallamaja, korraldada iseenda ühistransporti, harida omi lapsi, korraldada ise politseiteenust, ehitada ise oma teid jne. Mõningaid asju on mõistlik teha üheskoos ja mõned funktsioonid on arukas üldse riigi kanda jätta.
Mingi koha pealt jookseb paratamatult mõistlik elanikearvu piir, alla mille ei ole võimalik normaalsel tasemel ja ka majanduslikku mõistlikust arvesse võttes piirkonna elu korraldada. Täna on meil ikkagi liiga palju liiga väikseid omavalitsusi, ja see on ka üheks põhjuseks, miks maal elu kiratseb.
Ühesõnaga, tegemist on väga keeruka ja väga vastutusrikka teemaga, et maapiirkonnad saaksid areneda ja et inimestele liitumise läbi liiga ei tehtaks. Poliitikuna tahan ma Riigikogus näidata, et hea haldusreform annab maale taas elujõu ja et Eestimaa ei kasva väljaspool suuremate linnade piire lihtsalt võssa. Ja praktikuna ei soovi ma Riigikogus mitte seda ainult näidata, vaid ka rakendada oma jõud oluliste asjade reaalsesse tegemisse.
Mul on väga hea meel, et lõpuks on Eestimaal saabunud aeg, kus keskerakondlik poliitika saab ka valitsuse tasandil ellu viidud. Lõpuks on Eestis tekkinud ajalooline poliitiline võimalus selleks, et meie riigis pääsevad mõjule inimkesksed majandus-sotsiaalsed lahendused ja meie kõigi elu muutub selletõttu paremaks. Omalt poolt proovin parlamendis olla igal võimalikul viisil Keskerakonna poliitilise suuna üks elluviijatest ja partei algatuste toetaja.
[esiletõste] Tänane halduskorraldus ei tööta, vaja on muutusi, ja seda olulisel määral.
TOOMAS PAUR,
Riigikogu liige
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
TOOMAS PAUR, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Raivo Uukkivi: Ootamatult tulnud ähvardus liita Raasiku Anijaga on ikka täiesti haiglane
INDREK VEISERIK, 21. December 2016
Kas Raasiku vald jääb iseseisvaks? Kuipalju elanikke 5000-st puudu on?
Loodetavasti jätkab Raasiku iseseisvana. Sellise eesmärgi püstitas volikogu juba kevadel 2016. Tänase seisuga (14. detsember – Toim.) on puudu 36 inimest. Alates aasta algusest on lisandunud 247 inimest, neist alates aktiivse kampaania algusest ehk 1. novembrist 170. Loodame viimase paari nädalaga saada üle ka viimasest veel puudu olevast 36-st.
Kaardile vaadates on selge, et Raasiku peaks liituma Rae vallaga. Kas toetate seda?
Jah, kaardile vaadates, aga ka inimeste liikumist monitoorides oleks see ainus loogiline liitumissuund. Vabariigi Valitsuse komisjon andis meile vastava soovituse suvel. Sellele järgnes Raasiku volikogu ettepanek Rae volikogule: võiks alustada ühinemisläbirääkimistega, et välja selgitada, kas ja millistel tingimustel võiks või ei saaks need kaks naabervalda ühineda vabatahtlikult. Paraku Rae vallavolikogu (mille liige ma ka olen) otsustas minimaalse häälteenamusega, et ei ole vaja üldse mingeid läbirääkimisi. Mina toetasin Rae volikogus läbirääkimiste alustamist.
Mis Rae vallal Raasiku valla vastu on, et ei nõustutud liituma? Kas kardetakse konkreetselt teid kui endist Rae vallavanemat või pigem Raasiku valla vaesemat rahakotti?
Vot sellises võtmes on minul raske vastata… Kas keegi mind kardab või peaks kartma, seda tuleks küsida nendelt, kes ei soovinud naabritega suhelda. Raasiku vald iseenesest on endaga toime tulev vald, sarnaselt teistegi Tallinna ümbruse valdadega. Seega, kui Raasiku peaks näiteks Raega ühinema, siis pole ta mingi vigane pruut, vaid oma rahakotiga ja päris vähese laenukoormaga omavalitsus. Tegelikult Rae valla reformierakondlik võimuliit ju püüdis leida põhjusi selles, et näe neil (Raasikul) on vaja teha investeeringuid ja me (Rae) peame hakkama sinna oma maksumaksja vahendeid panustama. See oli ja on demagoogiline väide, eriti ilma arutluseta vastavatel teemadel ja põhjendatud argumentideta.
Kui läheb sundliitmiseks, kas siis Raasiku liidetakse Rae või Anija vallaga?
See on ka hea küsimus. Oleks ju loogiline, et kui valitsuse poolt loodud piirkondlik komisjon tegi meile soovituse Raega alustada, siis ta nüüd kasutaks ka jõudu ja liidaks sunniga Rae külge. Paraku see nii ei ole. Mina ei oska kommenteerida, kes ja kus ning missuguseid argumente kasutades on motiveerinud komisjoni, kuid midagi on toimunud, sest komisjoni viimase „soovitusega“ kaasnes ähvardus liita Raasiku Anijaga juhul kui 5000 täis ei saa. See on nii haiglane ettepanek, et ei oskagi selle autorile midagi head soovitada.
Kas peate Reformierakonna poolt algatatud haldusreformi üldiselt õnnestunud ideeks?
No tegelikult seda, kes mida üldse algatas, on juba raske väita. Jah, Reformierakond seda viimast otsa vedas ja püüab propagandistlikult endaga siduda reformi ärategemist. Tegelikkuses pole tegemist ju haldusreformiga, vaid ainult selle ühe osaga – haldusterritoriaalse reformiga. Sellisel viisil pole siin midagi, mida nimetada õnnestunuks. Täna räägitakse küll, et jube hea idee ja et kõik muudkui tahavad ühineda, üle riigi räägitakse läbi jne. Tegelikult kaasneb kogu selle reformiga sulaselge äraostmine – üheltpoolt ühinemistoetused ja teiseltpoolt terve aastapalk koha kaotavale vallavanemale. Kui see pole poliitiline riiklik altkäemaks, siis ebaeetiline on see kindlasti.
Kokkuvõttes on tänase reformi puhul tegemist ikka vaid piiride ümberjoonistamisega, millega ei lahendata ju inimeste valgumist töökohtade järel tõmbekeskustesse. Kogemus näitab Eestis selgelt, et kui majanduses midagi ei muudeta ja töökohti maapiirkondadesse ei teki, siis liida sa neid valdu kokku palju tahad, inimesed lahkuvad ikka. Head näited on Märjamaa vald, Türi vald, Suure-Jaani – kõik on ühinenud vallad, ja kõikides rahvaarv väheneb. Inimene (eriti tööjõuline) läheb sinna, kus on tööd.
Kuidas suhtute sellesse, et osa valdu on pöördunud kohtu poole?Kas Riigikohtu otsus võib kogu protsessi pea peale pöörata?
Kui tekivad eriarvamused, siis demokraatlikus riigis ikka küsitakse kohtult erapooletut (loodetavasti) seisukohta. Eriti nii olulises asjas kui kogukondlik autonoomia ja iseotsustamise printsiibi riivamine. Kahjuks pole ma selgeltnägija, ja seega ei oska ennustada kohtu otsust. Tervet seadust ta peapeale ei keera, aga põhjendamatu 5000 elaniku nõude ja sundliitmise osas võiks ju selget seisukohta oodata. Õnneks pole kaua jäänud – otsust lubatakse 20. detsembril.(Loe ka tänasest Kesknädalast Riigikohtu otsusest – Toim.)
Mida arvate uuest riigihalduse ministrist Mihhail Korbist? Kui võimekaks haldusreformi läbisurumisel teda peate?
Ei oska temast kui ministrist midagi arvata. Pole kunagi varem kuulnud teda sõna võtmas haldus- ja/või riigireformi teemal. Tunnen teda küll ajast, mil ta oli linnaosavanem. Tema esimesed väljaütlemised ei ole küll väga julgustavad, sest Keskerakond on sellisel kujul tehtavat haldusreformi (sh sundliitmist) kritiseerinud, kuid nüüd on Korb nagu sellesama mudeli kaitsele asunud.
Vähemasti on meedia sellise mulje jätnud. Loodan, et saan temaga lähitulevikus sel teemal suhelda ja siis ehk ka oma arvamust korrigeerida. Igal juhul soovin talle tahtmist sisuliselt end kurssi viia ja mitte lasta end juhtida nõunikel, kes nõustasid Kiislerit ja Aasa, sest vastasel juhul tehakse uus minister lihtsalt naerualuseks.
Küsis INDREK VEISERIK
Viimati muudetud: 12/21/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Rail Balticu rajamist tuleb analüüsida Eesti rahvuslikest huvidest lähtuvalt
Ühiskonnas on kujunenud selge ja valdav suhtumine Rail Balticusse:
Kõik me tahame head rongiühendust Euroopaga ja Eesti sees;
RB oma praeguses versioonis on kindel läbikukkumine. Sel pole isegi majanduslikku põhjendatust, kuid kaasnev sotsiaalne ja looduskahju on mastaapne ja pöördumatu;
Olles Euroopa Liidu kodanikud ei tolereeri me meie ühise EL raha raiskamist, saati ei luba me EL raha kasutada ühiskonnale selgelt kahjulike projektide peale;
RB on võimalik ja tuleb teostada sellisena, et sellest saaks ühiskonnale kasulik jätkusuutlik raudtee.
Tänasesse seisu on meid toonud mitu fundamentaalset viga:
Eeldatakse, et
jätkub lõputu majanduskasv, järelikult ka vedude mahu kasv ja seda veel vähemalt 40–50 aastat,
ringmajanduse kontsept, mille tulemusena väheneb majanduses kaubavedude vajadus, ei realiseeru.
Eesti elanikkonna huvid on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile midagi teisejärgulist ja need peavad taanduma mingite „kõrgemate“ regionaalpoliitiliste ja globaalmajanduse huvide ees.
Trass läbi Pärnu, aktsendiga kiirel reisiühendusel, oli mingi hetke poliitiline otsus, milleks ei olnud ei Brüsseli käsku ega mingeid analüüse. Alternatiiv läbi Tartu jäeti põhjendamatult kõrvale. Kõik järgnevad mõjuhinnangud telliti ainult Pärnu trassile.
Puudub projekti pidev sõltumatu auditeerimine.
Kodanikuühiskonna hääl on „kägisemine“, millel ei tohi lasta suuri otsustajaid segada. „Kaasamiseks“ on sisse töötatud meetod: teie räägite, meie kuulame tuimalt ära, ütleme, et teie ettepanekud ei kõlba ja olemegi avalikkusega arvestanud. Siinjuures pole toimunud Arhusi konventsiooni nõuetele vastavat arutelu.
On selge, et:
Reisijate kaugvedu RB-l ei tule, sest pole vajaliku mahuga reisijatevoogu, sõidu kallidus ega aeg ei konkureeri lennukiga. Seda kinnitab isegi RB rajamist pooldavaid Eesti–Läti–Leedu (NB! Poolat pole nende hulgas) äriühinguid koondav RB Business Network. Kaubarongide kiiruseks nimetab see ühendus 120 km/t. Järeldus: üle 160 km/t võimaldava kiirraudtee järele pole mitte mingit vajadust.
RB-t mingilgi määral õigustava mahuga kaubavooge on oodata ainult Soomest. Nii Soome peaminister kui ka EL Komisjoni transpordipeadirektoraadi juht Henrik Hololei näevad RB-l mõtet ainult koos Tallinna–Helsingi tunneliga. Järelikult mõlemad liigitavad RB sellisel kujul utoopia valdkonda. (Senine maailma pikim raudteetunnel on 57 km pikk, ehitus kestis 20 aastat).
Vabariigi Valitsusel on vaja:
Analüüsida ausalt ja Eesti rahvuslikest huvidest lähtuvalt RB-t kui võimalust nii Eesti paremaks ühendamiseks Euroopa südamega kui ka Eesti-sisese raudteeühenduse parandamiseks. Hinnata tasakaalustatult sotsiaalseid, keskkonnakaitselisi, riigikaitselisi ja majanduslikke kriteeriume.
Võtta aeg maha ja asuda läbirääkimistesse EL Komisjoniga finantseerimise ajapikenduse saamiseks, et selgitada täiendavaid trassivalikuid nii Eestis kui ka Lätis. Ka Lätil võib olla suurem huvi omada head raudteeühendust läbi linnade kui mööda tühja mereranda.
Nõuda EL Komisjoni kaudu selgust Poola plaanide suhtes.
Võtta arvesse ka Tartu huvi. 1,5 tundi Tallinna ja alla 2 tunni Riiga tooks Tartu mõistlikku lähedusse kogu maailmale.
52 miljonit riigieelarve-eelnõus asendada summaga 0,52 miljonit, mille eest teostada punktis 1 nimetatud seni puuduv vajalik analüüs.
Määratleda ja fikseerida RB iga etapi juures poliitikute ja ametiisikute konkreetne vastutus.
Kokkuvõtteks: Vabariigi Valitsuse võimuses on RB päästmine läbikukkumisest, mis praeguse variandi puhul on vältimatu.
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Uus koalitsioon panustab tasakaalustatumasse Eestisse!
Maal tegutsevad väikeettevõtjad ja pealinnast kaugemal elavad inimesed on seisakut tunnetanud juba aastaid. Tänaseks on riigijuhtimises lõpuks märgatud, et Eesti arendamine ainult jõukuse poolelt ei vea teist poolt koheselt järele ja riik peab olema valmis panustama keskkonda, mis rikkuse kasvatamiseks soodne pole. Sellega seoses on eriti hea meel tõdeda, et sotsiaalsete probleemide teadvustamine ja neile probleemidele lahenduste leidmine kajastub tuntavalt uue valitsuse maksu- ja majanduspoliitilistes eesmärkides.
Uue koalitsioonilepinguga ette nähtud eesmärkide elluviimisest võidavad paljud pealinnast kaugemal elavad Eesti inimesed, sealhulgas Lõuna-Eesti elanikud. Poliitilised valikud on alati keerulised, kuid algus on tehtud ja kokkulepitu tulemusi hakkame sammhaaval nägema juba järgmisel aastal.
Peatselt algaval aastal tõstab valitsus alates kolmandast lapsest makstava lapsetoetuse praeguselt 100 eurolt 300 eurole kuus, millega kolme ja enama lapsega pere saab toetusena 400 eurot kuus. Madalama palgaga inimeste toimetuleku parandamiseks suurendatakse 2018. aastast tulumaksuvaba miinimumi praeguselt 170 eurolt 500 eurole kuus. Seatud eesmärgi elluviimisel saab rohkem kui pool miljonit töötavat inimest ehk 86 protsenti töötajatest kuus kätte rohkem raha kui praegu. Täpsemalt on muudatuse sisuks, et kuni 1200 eurot teeniv inimene saab senise korraga võrreldes ühes kuus rohkem kätte 62 eurot, mis teeb aastas 744 eurot lisatulu.
Loomulikult peame sellise põhimõttelise muudatuse jaoks tegema muutusi ka riigieelarve teistes lahtrites, kuid kui aastaid pole meie inimeste tegelikku elu ja toimetulekuraskusi arvesse võetud, siis ükskord tuleb need valikud teha. Tuleb mõista, et vaesuse tõttu hariduseta jäänud noored või keskustest kaugel seisvad tühjad kodud ei tõsta Eesti majandust unistuste tasemele ega taga riigi turvalisust. Koalitsioonileppe tänased kritiseerijad ilmselt ei tea, mismoodi peavad paljud Eestimaa inimesed hakkama saama, või usuvad nad tõesti siiralt, et ühe lille pidev väetamine paneb hoogsalt kasvama lille ka kõrvalpotis.
Tasakaalustatud ja turvalise riigi tagamiseks on oluline suurendada selle põhilise tagatise – haridussüsteemi – rahastust. Positiivsena nähakse erakoolide rolli Eesti hariduse edendamisel. Koalitsioonileping näeb ette erakoolide tegevustoetuse tagamise kohaliku omavalitsuse keskmisel tasemel. Eraldi hakatakse välja töötama jätkusuutlikku erakoolide rahastamise kava. Samuti suurendatakse maakonnakeskustest kaugemal asuvate maagümnaasiumide rahastust. Kindlasti on kohalikele omavalitsustele suureks toeks lastele vajalike tugispetsialistide teenuste kättesaadavuse suurendamine ning omavalitsustele selleks ette nähtud toetuste eraldamine.
Keskerakond ka opositsioonierakonnana ei kahelnud haldusreformi vajalikkuses. Valitsuskoalitsioonis olles peab ta aga leidma võimalikult mõistlikud ja kohalike inimeste soove arvestavad lahendused, et juba varasemalt algatatud protsessiga edasi minna. Kohalikud omavalitsused ootavad aastaid tulubaasi tõstmist ja neile riiklike ülesannete üleandmisel kaasnevat rahastust. Rõõm on tõdeda, et uus koalitsioon seda ka oma kokkulepetes lubab.
Millised hakkavad olema täpsed lahendused ja ajalised raamid, see on mitmete küsimuste puhul veel läbitöötamisel. Samas annavad senised kokkulepped ja koalitsioonipartnerite suur tahe lootust, et Eesti on muutumas tasakaalustatumaks ning et maapiirkondade, põllumeeste ja piiriäärsete kogukondade tugevusest võidab kogu Eesti. Edu uuele valitsusele!
KESKMÕTE: Uue koalitsioonilepinguga ette nähtud eesmärkide elluviimisest võidavad paljud pealinnast kaugemal elavad Eesti inimesed, sealhulgas Lõuna-Eesti elanikud.
ANNELI OTT,
Riigikogu liige
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
ANNELI OTT, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Marko Šorin: minu prioriteet on seista Pärnumaa eest
TAAVI PUKK, 07. December 2016
Marko, oled nüüd Pärnumaa elanike esindaja Riigikogus. Kas kirjeldad lühidalt, kuidas poliitikasse tulid?
Kohalikku poliitikasse sattusin juba 1996. aastal, kui, kandideerides Sindi linnavolikogusse, osutusin valituks ning volikogu usaldas mind eelarvekomisjoni esimehe kohale. Sain valituks ka 1999. aastal toimunud kohalikel valimistel, kuid siis tuli poliitikasse sisse pikem paus, kuni 2010. aastani, mil asusin tööle Sindi abilinnapeana.
Kui valitsusevahetus oli juba enam-vähem kindel, kas mõtlesid ka sellele, et tuleb parlamenditööle asuda?
Mõned tuttavad tegid vihjeid, et mul „nüüd on ka minek“. Kuid tegelikult ma väga sellest mõttest vedu ei võtnud. Olen selleks liiga praktilise meelega, et lihtsalt põnevusega kaasa minna. Kui asjaolud said 100% selgeks, alles siis tegin enda otsused väga kiiresti ära.
Kohalik ajaleht „Pärnu Postimees“ elas sulle kõvasti kaasa ning kirjutas pea iga päev, kas sul on lootust parlamenti minna ning kas sinna ikka minna tahad. Millest sedavõrd suur huvi tingitud võis olla?
Võin oletada, et huvi võis olla tingitud ootusest, et Pärnumaa saadikute arv Riigikogus ei väheneks pärast seda, kui siit väga suure mandaadi saanud Kadri Simson ministriks sai. Pärnumaalased on olnud läbi aegade üsna lahked jagama enda toetust ka mitte-pärnumaalastele, kes siin vaid kandideerinud on ja kellel ei pruugi siinse eluoluga kuigivõrd seost olla. Mina olen aga olnud viis aastat Sindi linnapea ning Pärnu omavalitsusliidus maakonna murede ja rõõmudega kokku puutunud. Maakonna huvide eest seismine on mul seega selge prioriteet. Paraku jäi võimuvahetusega Pärnumaa hääl ikkagi nõrgemaks, sest sotsiaaldemokraat Aet Maatee loobus enda kohast.
Viimastel kohalikel valimistel tegi Sindi linnas Keskerakonna nimekiri sinu juhtimisel puhta töö ning volikogus saavutasite absoluutse enamuse. Ise kogusid 30% hääletamas käinute toetuse. See on väga tugev mandaat, mis maha jätta. Millest on kõige rohkem kahju linnapea tööd jättes?
Oh, jah! Neid asju on päris palju ja siin valikut teha on päris keeruline. Ennekõike ikka inimesed, nii head kolleegid linnavalitsusest kui ka allasutustest. Aga ka linnakodanikud, kuna olen ise üks neist elupõliselt sintlastest. Samas saan ma olla üsna kindel, et investeeringud, mis näiteks järgmiseks aastaks olid planeeritud, peavad saama tehtud. Ma ei taha uskuda, et siin keegi midagi ümber keeraks.
Käesolev aasta oli linnapea ametis tõenäoliselt pingeline, sest ka Sindi pidas haldusreformi käigus ühinemisläbirääkimisi. Millises seisus need hetkel on?
Sindi on olnud Pärnumaal üsna kummalises seisus. Suvel ei olnud Sindil mitte kellegagi läbi rääkida, sest lükkasime tagasi Pärnu linna ettepaneku, aga meie naabrid loobusid jällegi Sindi ettepanekust. Viimane asjaolu on kummaline just seetõttu, et sügisel tehti naabrite poolt juba Sindile endale ettepanek. Hetkel on leping (Sindi–Tori–Sauga–Are) avalikustamisel ja tulemas on rahvahääletus. Kuid ennustan, et muudatusi Pärnumaal tuleb veelgi.
Kuidas hindad uue valitsuse lähenemist kohalikele omavalitsustele, kas ja kuivõrd on see endisest koalitsioonist parem lähenemine?
Tean, et omavalitsustele tahetakse juurde anda nii finantse kui ka ülesandeid, et omavalitsused annaksid ikka oma valitsuse mõõdu rohkem välja. Juba see on paradigma muutus. Eelnevalt on kohalikke omavalitsusi peljatud, ja seda lähtuvalt konfliktist Keskerakonna juhitud Tallinnaga, kardeti, et iga „heategu“ omavalitsuste suunas aitab ka Tallinna linna, ja selline lähenemine piiras kogu suhtumist. Täiesti ebanormaalne! Nüüd saab minna ainult paremaks.
Millise esmamulje jättis parlamenditöö, kolleegid fraktsioonis ja istungisaalis?
Ega ma pole veel õiget „maiku“ saanud, sest aeg on olnud üsna lühike. Olukorra teeb põnevaks see, et tean ju absoluutselt kõiki parlamendiliikmeid nii nägu- kui ka nimepidi, mind aga teavad vähesed. Aga esimesed uued kontaktid on juba loodud, seega olen põnevil. Fraktsiooni inimestega olen enam-vähem kõigiga varem kokku puutunud.
Lõpetuseks: millist raamatut viimati lugesid?
Pooleliolev raamat on Julius Kuperjanovist („Hundipoja surm“, Olev Teder), sest vanem poeg on praegu Kuperjanovi pataljonis aega teenimas. Sellega on meil peres Eesti järjepidevuse näide olemas, ka mina olen ajateenistuse läbinud Eesti Kaitseväes. Ega selliseid peresid veel palju pole, kus mitu põlve on oma riigi armees käinud.
Enne seda lugesin raamatut Ungari 1956. aasta ülestõusust („35 päeva“, Bela Liptak), sest alustasime Sindi ajalooklubi selleaastaseid kokkusaamisi Ungari sündmuste ülevaatega. Ettekanded olid nii minul kui ka ajalooklubi peamisel eestvedajal, Sindi Gümnaasiumi ajalooõpetajal Lembit Roosimäel.
Küsitles TAAVI PUKK
Viimati muudetud: 12/07/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Helmut Hallemaa: uus koalitsioon liigub õiges suunas
TAAVI PUKK, 14. December 2016
Helmut, novembrikuisel erakonna kongressil said kuldmärgi, sest oled erakonna asutajaliige. Mis olid toona need põhjused, mis sind Rahvarindest ka Keskerakonna asutamiseni viisid?
See vastab tõele: olin nende 204 mõttekaaslase hulgas, kes 12. oktoobril 1991 panid aluse Eesti Rahva-Keskerakonnale, nüüdsele Keskerakonnale. See oli aeg, kus kõik muutus väga kiiresti – vaja oli kõigi Eesti inimeste elu parandada, panna alus tulevikule. Üks suur põhjus oli regionaalne areng ja regionaalpoliitika, mida toonase peaministri Edgar Savisaare valitsus pidas oluliseks ning mida läbi ettevõtluse arengusse panustamise reaalselt toetas, ka rahaga. See hoiak ja eesmärk – kogu Eesti peab elama! – on jäänud meie lipukirjaks tänini. Kindlasti olid põhjuseks kõigi Eesti inimeste vajaduste arvestamine, nende eest seismine, mitte vaid väljavalitute heaolu.
Poliitika on mulle alati huvi pakkunud, olnud põnev ja köitev. Püüan mitte tõsiselt võtta kuulsat Murphy seadust: „Inimene, kellele meeldivad poliitika ja vorst, ei peaks kunagi teada saama, kuidas neid tehakse.“ Mulle meeldivad mõlemad.
Kuidas oled kõik need aastad Keskerakonna arengut jälginud, kas rahuliku südamega?
Ega ma seda arengut ikka nii väga kõrvalt jälginud ka pole. Olen ikka olnud osaline selles arengus, kogu selle kahekümne viie aasta jooksul, vahel aktiivsemalt, siis jälle vähem panustades. Algusaegadel olin ka mitmes koosseisus erakonna juhatuse liige.
Kogu Eesti ning meie oma Keskerakonna hea käekäik ja jätkuv areng on mulle olnud ning on ikka oluline ja südamelähedane. Olen ideede genereerija ja elluviija, hariduselt geograaf. Töötanud olen vabaühendustes, erakonnas, riigiasutustes, ettevõtluses. Oman omavalitsuskogemusi: Viljandi linnavolikogu liikme staatus peatus koos parlamenti tulekuga; selleni olin ka saadikurühma esimees. Aastatel 2005–2013, kaks perioodi, olin täitevvõimus Viljandi linnavalitsuse liikmena. Linnavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni liikmena jätkan ka nüüd. Volikogus olin aktiivne küsija ja sõnavõtja.
Kas kohalikule poliitikale keskendumine on siiani olnud sinu teadlik valik? See on sul, vaatamata pikale poliitilisele kogemusele, ju esimene koosseis parlamendis olla.
Vastasin eelmises vastuses juba osaliselt ka sellele küsimusele. Mitmed muud ettevõtmised ning tegevus ja töö teistel radadel ja muudes ametites ei võimaldanud riigi tasemel poliitikasse täiega panustada. Ju muud eelistused suunasidki tegutsema kohalikus poliitikas.
Mina isiklikult aga ei näe suurt ja erilist vahet kohaliku poliitika ja riigi poliitika vahel. Muidugi on erinevad mastaabid ja ka astutavate sammude iseloom. Kuid mõlemad poliitikad peavad, sõltumata tinglikust paiknemisest või asukohast, olema suunatud oma rahva, Eesti inimeste elujärje ja inimväärse toimetuleku tagamisele. Olen seisnud sotsiaalsema, turvalisema ja õiglasema Eesti eest. Kavatsen seda teha ka parlamendis. Ja see on ju meie koduerakonna lipukirjaks ja kogu poliitilise tegevuse sisuks. See on üks oluline põhjus, miks olin Keskerakonna loomise juures ja olen jäänud sellesse erakonda tänini.
Küsime kohe ära: mis seis on sinu doktoritööga, millest Viljandimaa kohalik ajaleht kirjutas? Kas oled selle pooleli jätnud või plaanitsed siiski jätkata?
Läbisin doktorantuuri Tartu Ülikoolis geograafia erialal. Töö teema oli seotud regionaalselt tasakaalustatud säästva arengu hindamise ja prognoosimisega, seda energiakasutuse jätkusuutlikkuse emergia ja eksergia analüüside põhjal. Doktoritöö jäi mul nominaalajal ehk doktoriõpingute lõpuks kaitsmata. Põhiline probleem seisnes selles, et nõuded muutusid järjest rangemaks. Lisaks oli mul õpingute keskel pisut tegu tervisega, mis ei võimaldanud jätkata kohati magamata öödega töötamist. Paraku on see doktoriõppe üldisem probleem kogu Eestis. Väga väike stipendium sunnib koos õpingutega ka töötama. Ja kui see töökoht ei ole just sama valdkonna teadusasutuses, ongi probleem olemas. Mul on ülimalt hea meel, et meie koalitsioon tõstab doktorantide stipendiume eesmärgiga tagada teadus- ja arendustegevuseks kvaliteetne järelkasv. Eesmärgiks oleme seadnud teadus- ja arendustegevuse rahastamise viimise ühe protsendini sisemajanduse kogutoodangust.
Doktorikraadi omandamise plaani pole ma maha matnud. Doktoritöö on mul endiselt laual, lihtsalt ma praegu ei ole saanud tegelda sellega väga aktiivselt, ta ei ole laua esimesel nurgal. Kindlaid lubadusi ma siiski ei jaga.
Millised Järva- ja Viljandimaa lahendamata küsimused viid endaga Riigikogusse? Millega loodad parlamendis tegelda?
Minu peamine soov on Riigikogus panustada just regionaalpoliitikasse, regionaalsesse arengusse.
Kindlasti on oluline Tallinna–Tartu maantee Koselt Mäoni neljarealiseks ehitada ning edasi möödasõiduradadega kolmerealiseks muuta. Sellest on kasu ka Järva- ja Viljandimaa arengule. Väga tähtis on kohalike omavalitsuste tugevdamine, nende tulubaasi taastamine. See võimaldab panustada kohalikesse teedesse. Nende tolmuvabaks muutmine on kohaliku elu ja arengu tagamise ja kaasajastamise võtmeküsimus.
Ülioluline on panustada kergliiklusteede võrgustiku jätkuvale laiendamisele, uute teede ehitamisse, ka Järva- ja Viljandimaal, Paide ja Viljandi linnas.
Viljandis on oluline linna läbivate põhimagistraalide ehitamine ja kesklinna arendamine, kergliiklusteed Männimäe tööstuspiirkonda Reinu teel ja Männimäe elamurajoonis Riia maantee ääres. Siin aga sõltub asi projektide kvaliteedist. Reformi ja IRL-i linnavalitsuse senise töö kvaliteet on jätnud soovida.
Üks peamisi Viljandimaa objekte on Viljandi maakonnahaigla renoveerimine ja põhjalik uuendamine, sellest suure osa toomine Viljandi kesklinna koos tervisekeskuse ja perearstikeskusega üleeuroopalise pilootprojekti toel.
Ugala teatri remont saab järgmisel kevadsuvel valmis. Selle üle on vaid hea meel. Taas on see kuulus teater ka hoone ja töötingimuste mõttes Baltikumi moodsaim. Lõpule tuleb viia Paide Kultuurikeskuse renoveerimistööd, see on tähtis. Paides vajavad ehitamist põhikooli uus hoone ja rajamist riigigümnaasium.
Olen Viljandis ja Viljandimaal seisnud tasuta bussisõidu eest. Nüüd liigumegi kogu riigis tasuta ühistranspordi suunas: maakondlikele transpordikeskustele läheb suurem raha, 2018. aastast lisandub senisele dotatsioonile 21 miljonit. Maakonnaliinidel saab teenust pakkuda tasuta, samuti parandada liinivõrku.
Kuidas hindad uue koalitsiooni kavatsusi regionaalpoliitilistes küsimustes? Mida arvad maksureformist?
Uue koalitsiooni kavatsused regionaalpoliitilistes küsimustes on liikumine ainuõiges suunas, ja seda ometi kord. Tasuta ühistranspordist ja kohalikest teedest oli just juttu.
Omavalitsusi kui inimestele lähimat haldustasandit tugevdatakse. Võidavad kõik omavalitsused üle Eesti: uus valitsus lõpetab kriisiaegsed kärped, annab tagasi tulubaasi, muudab selgeks kohalike omavalitsuste ja riigi vahelise tööjaotuse. Alla tulevad uued ülesanded, ning seda koos rahastusega. Haldusreform täidetakse sisuga. Lõpuks paistab tunneli teises otsas valgus, sellest on tolku ka kohtadel.
Tasuta koolilõuna toetus omavalitsustele kasvab euroni. Tõuseb õpetajate palk, 2019. aastaks on see 120% riigi keskmisest palgast. Omavalitsusi motiveeritakse lasteaiaõpetajate palkade tõstmisel kooliõpetajate palga alammäärani. Taastatakse vahendid koolide tugispetsialistide palkadeks.
Maksumuudatuste pakett mõjutab igaühe elu. Tulumaksureform soodustab madalapalgaliste ja kuni keskmist palka teenivate ehk tervelt 86% töötavate inimeste paremat toimetulekut. Maksuvaba tulu tõuseb 500 euroni; see toob kaasa netopalga arvestatava tõusu, sest inimestele jääb rohkem raha kätte. Sisus liigume astmelise tulumaksu juurde. Ka pensionärid ei pea oma kõrgemalt pensionilt enam tulumaksu tasuma. See on ju normaalne, sest eelnev maksustamine Reformierakonna juhtimisel oligi absurdne.
Sinu kui erakonna asutajaliikme käest on kohane küsida, mida arvad Keskerakonna hetkeseisust. Kas näed erakonnas pigem lõhet või ühtsust?
Eks see küsimus tulene äsjasest kongressist. Meie erakond on oma enam kui 15 500 liikmega Eesti suurim ja ka Eesti vanim. On loomulik, et siin on erinevaid mõtteid, nägemusi, seisukohti. Arutatakse ja debateeritakse, ka vaieldakse. Vahel lähevad need aruelud tõesti tõsisemaks, kujundlikult valjemaks. Loomulik on ka poliitiline võitlus, sest mis erakond see muidu oleks.
Olen veendunud ja loodan küll, et mingit suurt lõhet erakonnas pole ja lõhenemist ei tule. Jüri Ratase tõus partei uueks esimeheks ei tekita organisatsioonis lõhet. Täna on ikka pigem vastupidi: me ju tõusime valitsusse, ning veel selle juhterakonnana. Nüüd on vaja üheskoos pingutada Eesti ja tema inimeste heaks. Mulle sümpatiseerib erakonna vastse esimehe ja peaministri korduvalt rõhutatud seisukoht: Keskerakonnas pole üleliigseid inimesi ning igaühe panus ja panustamine on tähtis ja oluline.
Keskerakonna suurt organisatsiooni pole võimalik ühe persooni käe läbi juhtida, „ohjata“. Tähtis on meeskonnatöö. Piirkondadel on arengute suunamises väga suur roll, ja mina pean seda Keskerakonna tugevuseks. Panustada tuleb piirkondade, osakondade, kogude tugevdamisse. See loob erakonna tugevuse, ongi meie peamine väärtus. Ka mina seisan selle eest. Meie noortekogu on arvukas, peame siin olema peale Tallinna aktiivsemad kogu Eestis.
Täna on vaieldamatult muidugi kõige tähtsam kohalike omavalitsuste volikogude valimisteks valmistumine. Need on juba vähem kui aasta pärast, tuleva aasta 15. oktoobril, piltlikult öeldes – homme. Valimisnimekirjade tegemine on alati keeruline protsess. Siin tuleb maha istuda ja leida lahendused.
Lõpetuseks: millist raamatut viimati lugesid?
Praegu on korraga lugemislaual kolm raamatut, seejuures täiesti erinevatest ooperitest: Ahto Kaasiku „Põlised pühapaigad“, ka rohkem selline teatmeteos; „Igor Mangi elu ja astroloogilised tarkused“; Michael D`Antonio kirjutatud raamat USA 45. presidendist „Tõde Trumpist“.
Donald Trump on juba raputanud maailma suurriigi USA poliitilist süsteemi ja ühiskonda. Tegelikult on sel mõju kogu maailmas. Trumpi võit oli kindel, hoolimata meedia turmtulest, prognoosidest, poliituuringutest, populaarsusküsitlustest. Tahaks tõesti hoopis rohkem teada, mis mees ta selline ikkagi on. Ja muidugi mitte ainult ühe raamatu põhjal.
Küsis TAAVI PUKK
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
üksteisest pimesi mööda me käime.
üksteisest pimesi mööda me käime.
Me näeme ainult inimvarje – mitte inimest,
Me näeme ainult inimvarje – mitte inimest,
kuid ometigi mõni on ime.
kuid ometigi mõni on ime.
Vaatan ja leian mõnegi nende seast,
Vaatan ja leian mõnegi nende seast,
nagu mu luule-ridade reast.
nagu mu luule-ridade reast.
Oi, südame ligi ma kohe peidan,
Oi, südame ligi ma kohe peidan,
Jälle siis tänase külge punun eilse,
Jälle siis tänase külge punun eilse,
Ehk leian hinge ilma kestata?
Ehk leian hinge ilma kestata?
Kõigil meil on kaksikmõtted:
Kõigil meil on kaksikmõtted:


title: Kesknädal

maintext:
Oli see alles aasta!
Mööduv 2016. aasta pakkus tõepoolest palju ootamatusi. See oli suur muutuste aasta, mis kätkes endas kohati ka valulikkust paljudele senise status quo’ga nii maailmas ja Eestis kui ka Keskerakonnas harjunud inimestele. Kuid elu üks olulisim osa on muutused.
Aasta esimese poole suurim võpatus Eestile oli kahtlemata maestro Eri Klasi lahkumine 26. veebruaril. Me kõik olime aastakümnete jooksul nii harjunud selle isaliku persooniga, kes ekraanile tulles mõjus sugestiivselt tasakaalustava ja kainestavana. Paraku oleme kõik lihtsurelikud ja aeg ei jää seisma ka mitte kõige võimekamate jaoks.
Edgar Savisaare ümber toimuv jättis kahtlemata suure jälje 2016. aastasse. "Praegusel hetkel on Edgar Savisaar sisuliselt hiidkrevett, kellele on ora sisse torgatud ja teda keeratakse madala tule kohal. Teda vaikselt grillitakse. Seda just nimelt teebki uurimine ja prokuratuur," iseloomustas toimuvat tabavalt ajakirjanik Priit Hõbemägi. Raske oleks siia juurde midagi lisada.
Erakordseks muutis aasta kahtlemata Keskerakonna sööst otse Stenbocki majja valitsust juhtima. Selle eesmärgi nimel olid pikki aastaid eelnevalt sajad inimesed ränka vaeva nähes pingutanud. Ja siis 23. novembril näiliselt väga kergelt see kauaoodatud sündmus aset leidiski – peaminister Jüri Ratase valitsus astus ametisse. Ei mingit hambad ristis punnimist, enda läbi müüri surumist, vaid selle asemel paar osavat liigutust, ja skoor tuligi!
„ Keskerakonnal lasub suur vastutus oma rahva hea käekäigu ning õnnistatud tuleviku ees. Keskerakonnalt oodatakse palju. Nagu jõuluvanalt,“ kirjutab teoloog Jüri Pallo tänases juhtkirjas.
Loomulikult tuleb siinkohal tänada Reformierakonna ja selle juhi Taavi Rõivase ülimalt rumalat käitumist terve aasta. Ülbus oma partneritega ja pidev „külmategemine“ maksab lõpuks kätte. Suur kombinaator leidis end aasta lõpuks ise opositsioonist.
Ja milleks oli Reformierakonnale vaja kaht presidendikandidaati? Kogu kevade ja suve toimunud Marina Kaljuranna promomine oli ju jube. Vaid Siim Kallasele panustades oleks neil oma mees praegu Kadriorus, ja asi ants.
Aga ei, pärast autoriteetse Andrus Ansipi lahkumist Brüsselisse läksid oravad omavahel tõeliselt raksu, sest Rõivasel puudub autoriteet ja meelekindlus. Viha aga pimestab ja muudab inimesed rumalaks.
Donald Trumpi võit USA presidendivalimistel oli kahtlemata suursündmus. Kuid pange end valmis pettumusteks – naftagigandi Exxon Mobil juhi Rex Tillersoni määramine välisministriks ja teiste ärituusade edutamine iseloomustab kujukalt, kuidas rahamaailma vägevad astuvad praegu otse poliitikalavale ega taha enam kulisside taga niite tõmmata.
Loomulikult juhtus see aasta veel paljut, millest seekord kirjutada ei jõua. Soovin kõigile rahulikke jõule ja rõõmsat aastavahetust! Uuel aastal alustame taas hoogsalt.
INDREK VEISERIK
Kesknädala peatoimetaja
Viimati muudetud: 12/21/16
Jaga
|
INDREK VEISERIK, 21. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Lepa kinnipidamine suretas Savisaare kohtuprotsessi TTV-s näitamise idee
Postimees kirjutas, et Lepale esitatud kuriteokahtlustuse järgi tegi ta telekanali hittsaatest „Vaba mõtte klubi“ endale varjatud rahamasina. Võimalik, et nii oligi. Seda meie ei tea. „Vaba mõtte klubi“ on olnud eetris juba aastaid ja seda toota oli veelgi odavam kui teleekraane vallutanud kokasaateid. Tuli lihtsalt kutsuda stuudiosse mõned inimesed, kelle osalemise põhistiimuliks ei olnud mitte saate honorar, vaid saavutatud tuntus. Operaator ja valgustaja olid niikuinii TTV palgal.
2016. aasta kevadel oli TTV eetris seriaal „Savisaare protsess“, mis pani millegipärast paljud inimesed muretsema maksumaksja rahakoti kasutamise pärast TTV-s. Raiskamine!? Aga huvitav, huvitav! Uurimisorganid ei ole senini maininud, et selle seriaali rahastamisega oleks midagi valesti. Selge see, et seriaali rahastamine püüti hoida veelgi puhtam kui prillikivi! Uurimise alla sattus hoopis „Vaba mõtte klubi“ oma olematu eelarvega.
Edasised TTV-ga seotud sündmused langevad kahte väga kitsasse ajalõiku. Esimene grupp sündmustest toimus „hapukurgihooajal“ – juunis 2016, mil TTV näitas ainult kordussaateid, ja kõik, kel vähegi võimalik, olid puhkusel. Lepp avaldas idee, et Savisaare protsessist tuleks teha TTV-s otseülekanne.
Umbes samal ajal tormas „vilepuhuja“, vaatamata suvepuhkustele, õiguskaitseorganitele ette kandma probleemidest “Vaba mõtte klubi“ rahastamisega. „Mina täitsin oma kodanikukohust, kuna ma ei saanud kuriteost vaikida. Sealt see asi alguse sai, mis suure pauguga lõhki lõi,“ väitis anonüümsust palunud mees.
Alustati kriminaalmenetlusega, mille raames uuritakse TTV rahade suures ulatuses omastamist. Kas s elline sündmuste ajaline kuhjumine oli absoluutselt juhuslik ega polnud kuidagi seotud järgmisel aastal algava Savisaare protsessiga?
Järgmised ajaliselt kitsasse ajavahemikku surutud sündmused said avapaugu siis, mil prokuratuur esitas tänavu 29. novembril süüdistusmaterjalid kohtusse n-ö viimsel minutil, nagu see on kombeks „Eesti laulust” osavõtjatel. Savisaare kriminaalasja arutama loositi kohtunik Anne Rebane. Vahetult enne kohtuniku määramist lekkisid kriminaalasja süüdistusmaterjalid ajakirjandusse ja 7. detsembril peeti kinni Lepp, kahtlustatuna TTV raha omastamises.
Kuidas Lepa süüdistus edasi areneb, ei oma avalikkuse jaoks erilist tähtsust. Aeg näitab. Kuid täiesti juhuslikult panevad ülalloetletud sündmused tõenäoliselt kahtluse alla Lepa idee ja soovi kanda Savisaare protsess üle Tallinna Televisioonis.
Juba nõukaajal tehti raadios otseülekandeid eriti tähtsatest kohtuprotsessidest. Rahva huvi oli meeletu ja kuulasid kõik, kes vähegi said. Lepa idee oli lihtne ja mõistetav: rahvas peab oma silmaga nägema ja kuulma, kuidas Tallinna linnavalitsuses asjad funktsioneerisid. Kuidas Keskerakonda ebaseaduslikult rahastati jne. jne. Ja siis veel saama kõike teada Savisaare naistest! Kokku olevat korruptsiooniga seotud või sellest teadvaid inimesi kaugelt üle saja!
Karta on, et keegi TTV juhtkonnast ei riski edasi arendada ideed Savisaare protsessi TTV-s ülekandmisest. Rahvas ei peagi otseallikatest midagi nägema ega kuulma! Rahvale piisab sellestki, kui (peavoolu)meedia teeb aeg-ajalt protsessist mingi lühikokkuvõtte sobivatest lõikudest. Edasiantav valikuline teave saaks siis kahtlemata olema Tõde. Kuid see saab olla ainult poolik tõde, mis on teatavasti üks vale alaliike.
199 876 Keskerakonnale hääle andnud kodanikul on õigus oma silma ja kõrvaga näha ja kuulda, mis tegelikult toimus erakonnas, kellele nad valimistel andsid oma hääle. Seda enam, et uued valimised on ukse ees.
39 979 valijal, kes andsid oma hääle 2013. aasta kohalikel valimistel Edgar Savisaarele, on samuti õigus saada teavet moonutamata kujul ja otseallikast.
KUIDO SÄDE,
vaatleja
[fototekst]
Kes on Toomas Lepp?
Toomas Lepp on sündinud 1950. aastal Kasahstanis Kengiri koonduslaagris. Tema isa oli Hispaania kirurg Julian Fuster-Ribó ja ema bioloog Eha Lepp.
Lepp omandas koolihariduse A. H. Tammsaare nim. Tartu I Keskkoolis. Aastatel 1968–1970 jätkas ta õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keele erialal, järgneval kahel aastal aga Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.
1973–1978 õppis Lepp Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning lõpetas selle lavastaja-näitejuhi diplomiga. 1973. aastast alates kuni aastani 1991 töötas Eesti Televisioonis režissööri assistendi, režissööri ja meelelahutussaadete peatoimetajana, 1991–1995 Reklaamitelevisiooni (RTV) programmi peatoimetajana, 1995–1997 TV3 programmi peatoimetajana, 1997–1999 Eesti Televisiooni peadirektorina, 2001–2004 Kanal2 uudiste peaprodutsendina.
7. septembril 2012 valis Tallinna Televisiooni nõukogu Toomas Lepa juhatuse liikmeks. Ta on lavastanud ja produtseerinud ka mitmeid filme. Toomas Lepp kuulub avalike andmete kohaselt kahe ettevõtte juhatusse: Videomeedia oü ja Videomeedia extra oü.
Toomas Lepp astus aastate jooksul Keskerakonna eksjuhi Edgar Savisaare eest korduvalt avalikult välja. Tema juhtimisel vändati hiljuti näiteks seriaal "Savisaare protsess" ja plaaniti hakata näitama TTV-s otseülekandeid Edgar Savisaare eelolevast kohtuprotsessist.
Allikas: Delfi
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
KUIDO SÄDE, 14. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Martin Repinski pöördumine
Uue valitsuse koalitsioonileppes on väga palju häid uudiseid maaelu ja põllumajanduse valdkonnas. See koalitsioon on üle pika aja selline, mis tõesti mõtleb maaelu peale ning näeb, mis maal tegelikult toimub. Top-up-toetused, kriisiabi toetus, kohaliku toidu tootmise edendamine ja ekspordi arendamine on need märksõnad, mille uus koalitsioon maaelu aitamiseks ellu viib.
Minu poolt käivitatud bürokraatia vähendamine ja toetuste väljamaksmise kiirendamine ei peatu ka järgmise maaeluministri ametiajal. Olen kindel, et uus minister, kes Keskerakonna poolt tuleb, võtab selle alustatu elluviimise üle ja ka mina toetan kõigiti sujuvat asjade üleandmist Maaeluministeeriumis. Sest valdkond on ministrist tähtsam.
Erakond ja kõik erakonnakaaslased on mind kõigiti toetanud. Keskerakonnal on väga suur potentsiaal olla juhtiv poliitiline jõud ka väljaspool suuri keskusi ja põllumeeste seas. Keskerakonna maaelupoliitikat hinnatakse kõrgelt. Ja mina asun toetama selle elluviimist Riigikogus. Minu ametisse nimetamine näitab, et Keskerakond tõesti suhtub erinevatest rahvustest eestimaalastesse võrdselt. Võin kõigile Keskerakonna valijatele kinnitada, et see Keskerakonna poliitika ei ole muutunud ega muutu. Esindan jätkuvalt oma valijaid Eesti Vabariigi Riigikogus, kus saame valitsuse juhtiverakonnana Ida-Virumaa inimeste jaoks väga palju ära teha. Olgem ausad, seni on tegemist olnud unustatud piirkonnaga Reformierakonna juhitud parempoolsete valitsuste jaoks.
Tunnustan ühemõtteliselt peaminister Jüri Ratast, kes on mind toetanud. Jüri Ratas on Eestile väga hea peaminister ning ma vabandan, et olen ta tule alla pannud. Lahkun ka sellepärast, et peaminister saaks täielikult keskenduda valitsuse juhtimisele. Peaminister ei ole andnud mulle korraldust ametist lahkumiseks, teen seda ise omal soovil ja tõekspidamisel.
Kindlasti võidakse eilse Keskerakonna juhatuse koosoleku osas rääkida erinevaid versioone, kuid võin kinnitada, et tegemist oli konstruktiivse aruteluga, kus siiralt ja heatahtlikult otsiti lahendusi, mis oleks Eestile ja Keskerakonnale parim. Mitmed juhatuse liikmed andsid mulle nõu erakonna kaitseks tagasi astuda, ning loomulikult võtsin oma otsuse tegemisel seda arvesse. Ma tänan erakonna juhatust, et sain tagasiastumisotsuse ise langetada.
Mis puudutab ajakirjanikke, siis on üksikuid, kes oleks võinud olla allikakriitilisemad, kuid mul ei ole Eesti ajakirjandusele tervikuna etteheiteid. Ajakirjanikud on teinud oma tööd ja täitnud oma kohust.
Tänan kogu südamest põllumehi, maaeluga seotud inimesi ja ühendusi ning kõiki poolehoidjaid, kes on mulle toetust avaldanud. Meil tekkis lühikese aja jooksul tihe ja meeldiv koostöö, mis andis mulle jõudu ja eneseusku, et oleme maaelu edasiviimisega õigel teel.
[esiletõsted]
See koalitsioon on üle pika aja selline, mis tõesti mõtleb maaelu peale ning näeb, mis maal tegelikult toimub.
Esindan jätkuvalt oma valijaid Eesti Vabariigi Riigikogus, kus saame valitsuse juhtiverakonnana Ida-Virumaa inimeste jaoks väga palju ära teha.
Martin Repinski esitas 6. detsembril peaministrile tagasiastumisavalduse.
Viimati muudetud: 12/07/16
Jaga
|
07. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Tasuta ühistransport on maaelu taaskäivitaja
K ui maaelu üldse on veel võimalik päästa, siis üks määrav tegur on kindlasti ühistranspordi parem korraldamine. Ütleb ju laulusalmgi: „Oo, Eestimaa, oo, sünnimaa, kuni su küla veel elab, elad sina ka.“
Viimastel päevadel on palju olnud vastuväiteid tasuta ühistranspordile. Küll õiendatakse, et selle arvelt rikastuvat vedajad, et kogu see projekt olevat liiga kulukas ja et raha jagatakse lihtsalt laiali.
K ui alustasime Tallinnas tasuta ühistranspordi ettevalmistamisega, siis oli teiste parteide vasturünnak sellele ideele koordineeritud ja jõuline. Prooviti samuti näidata, et Tallinn ei saa sellega hakkama, et tasuta sõiduvõimalus on koormaks maksumaksjale, et ei suudeta investeerida bussiparki, et bussides tekib ülerahvastatus jne. Läks aga otse vastupidi!
K ui inimesi küsitleda, siis selgub, et selle teenusega ollakse väga rahul. Turu-uuringute AS-i uuringu kohaselt oli Tallinna ühistranspordiga rahul või väga rahul 86 protsenti küsitletuist. Ühistransporti kasutab keskmiselt 88 protsenti linlastest. Ollakse rahul teeninduse kvaliteediga. Linn vastavalt rahva soovile kohandab transpordivõrku ning lisab liine ja väljumisi. Täna ei kujuta keegi enam ettegi, et pealinnas poleks tasuta ühistransporti. Kui Tallinnas häiris see uuendus ainult poliitilisi konkurente, siis ühistranspordi üle-eestilisel korraldamisel häirib see ka paljusid kommertsvedajaid.
Tasuta ühistranspordist võidavad eelkõige Eesti inimesed. Nii igapäevaste toimingute tegemisel kui ka rahalises väljenduses.
K ui nüüd tagasi tulla eelmisel nädalal endise majandusministri esitatud küsimuse juurde, et kuhu läheb 21 miljonit, mis on planeeritud 2018. aastal üldisele tasuta ühistranspordile üleminekuks, siis vastus on lihtne – osa rahast jääb inimestele, kes ei pea seda enam bussipileti ostmiseks kulutama, ning teise osa rahast saavad omavalitsused liinivõrgu suurendamiseks.
T änane seis näitab: omavalitsused ja maakondlikud ühistranspordikeskused ei suuda rahanappusel tellida vedajatelt niipalju teenust, et piirkonna inimeste vajadused bussiühenduste järele oleksid kaetud. Selge on see, et veomahtusid tuleb suurendada ja liinigraafikuid tuleb tihendada. Täna näeme olukordi, kus buss sõidab mõnest külast vaid korra päevas läbi. On tõsiasi, et inimesed peavad lootma ainult iseenda võimalustele või paluma naabrimeest, et see vanamemme arsti juurde viiks ja sealt ka tagasi tooks.
N äen täna kolme põhilist suunda, mille kaudu ühistransport inimestele mugavamaks muuta. Küsimus ei olegi praegu niivõrd piletihinnas, vaid just selles, et liinivõrk on hõre. Seetõttu tuleb kõigepealt tihendada liine, mis viivad maakonnakeskustesse. Hetkel püütakse seda kompenseerida nõudeliinidega, aga tegelikkuses on sellest vähe abi.
Teiseks tuleb liinivõrk ühitada Elroni rongiliinidega ning kommerts- ja kaugbussiliinidega, et tekiks ühtne võrgustik mugavateks ümberistumisteks.
Kuna paljud vajalikud teenused puuduvad täna ka maakonnakeskustes, tuleb kolmandaks käivitada maakonnaülesed liinid suurematesse teenindus- ja tõmbekeskustesse jõudmiseks.
I gal juhul on Keskerakond täna see jõud, kes seisab Eestimaa maainimeste eest, et tuua neile lähemale teenuseid ja võimalusi, mis on aastate jooksul eemaldunud. Kõigil inimestel nii maal kui ka linnas peavad olema võrdsed võimalused oma eluga toimetulekuks.
KESKMÕTE: Kui maaelu üldse on veel võimalik päästa, siis üks määrav tegur on kindlasti ühistranspordi parem korraldamine.
ARVO SARAPUU,
Tallinna abilinnapea
Viimati muudetud: 12/07/16
Jaga
|
ARVO SARAPUU, 07. December 2016


title: Kesknädal

maintext:
Sotsiaalne õiglus Euroopa ajaloos
Paljude tänapäeva probleemide mõistmiseks tuleb tunda Piiblit ja antiikaega kui Euroopa aluseid. Sarnasus võib vahel osutuda üllatavalt suureks.
KARL LUST, 21. December 2016
„… ei ole keegi nii ülekohtune, kui see, kes raha armastab. Seesugune müüb iseenda hinge ära.“ (Siiraki tarkuseraamat 10:8)
Piibli sisu
on selge: kui juudi rahva seas võttis maad selline sotsiaalne ebaõiglus, et võõramaalased, lesknaised ja vaeslapsed lausa taevast appi hüüdsid, siis võttis Jahve neid kuulda ja hävitas rahva mõõgaga (2 Ms 22:20-23).
Erinevalt meist otsib Piibel rahvast tabanud katastroofide põhjust tema oma ülekohtust ja uskmatusest. Välja oli antud nurjatuid seadusi ja väänatud abitute õigusi (Jes 10:1), mistõttu hea ja kuri vahetasid kohad. Maa eraomand tõi sugulussidemete asemele ülirikkad, nagu kuningas Saalomon, kellele ei pandud pahaks ka erinevate jumalate tolereerimist, ja ülivaesed, kelle võlaorjuse pikendamine tõi kaasa Jeruusalemma langemise 587 eKr.
Maksuküsimus oli rahva lõhestanud kaheks vaenulikuks riigiks ja kõik pöördusid oma teed, igaüks eranditult oma kasu poole (Jes 56:11). Samas nõudis sõda kohalikega ja suurriikidega rahva ühtsust. Inimesed soovisid tõe asemel kuulata meeldivusi ja vaadata südame pettepilte (Jes 30:10, Jer 14:14), mida võim heldelt pakkus.
Iisraelis olid sotsiaalsed lõhed eriti teravad, rahvas teenis kuldvasikat seksi, raha tagaajamise ja nõidumisega. Aamos oli rahvast täieliku hävitamise eest 30–40 aastat varem asjatult ette hoiatanud. Juuda rahva ohvrid osutusid Jahvele vastumeelseiks, palved asjatuiks ja paast vääraks, sest kadunud oli halastus (Jes 1:10-17, 58:3-12). Usk Jahvesse tõi kaasa silmakirjalikkuse. Õelad mõtlesid, et „ärgem säästkem lesknaist, ärgem hooligem vanamehe hallidest juustest… Aga varitsegem õiget, sest tema ei kõlba meile ja seisab meie tegude vastu“ (Siir 2:10-12). Algul rahvas küüditati ja lõpuks aeti maalt minema, suur osa tapeti või muudeti orjadeks.
Paljudele võib tunduda, et neid päästab tegudeta usk oma uskumisse ja „odav arm“ (D. Bonhoeffer); siiski lubas Jeesus need, kes pole abivajavale halastanud, saata tulepõrgusse (Matt 25:31-46).
Abordi, eutanaasia ja suitsiidi kohta Piibel seisukohta ei võta.
Lihtne loogika
jagas kõik inimesed vabadeks ja mittevabadeks. Orja peeti teisele kuuluvaks asjaks, rääkivaks tööriistaks, kellel ei olnud absoluutselt mingeid õigusi ega inimväärikust. Nad võisid teada ainult tööst, söögist ja karistusest, õpetas Cato Vanem. Abielu asemel oli neil kooselu.
Liberaalide arusaam vabadusest kui välise sunni puudumisest on loomult orjalik. Tänu orjandusele sai vaimne töö eralduda füüsilisest, kuid ka irduda tegelikkusest. Euroopa mõtlemist vorminud Aristotelese loogika tuumaks on vastuolude vältimise ja välistatud kolmanda seadused. Tegelikkuses on võimalikud lahendused, mis ei pea üksteist ega koostööd välistama, seega ei tulene ühe jaatusest teise eitus.
Buddha otsis lahendusi eituse ja jaatuse vahelt (arv 0), mis Aristotelese järgi on mõeldamatu, või nende kohalt, Marx ja Freud ka nende alt.
Vastandites mõtlemine võib reeta, et inimene ei näe maailma tervikuna, vaid mõne üksikisiku või grupi seisukohast. Kellegi sildistamine suuvoodriks, tallalakkujaks, kintsukaapijaks, kasulikuks idioodiks jms asub väljaspool loogilist arutelu. Kui Aristoteles välistas vastandite üksteiseks ülemineku, siis Hegeli „Loogikateaduse“ järgi on see loomulik. Nii võib kõige nõukoguliku eitamine muutuda oma äärmuses selle jaatuseks.
Aristotelese loogika lähtub samasuse printsiibist, mida rikkudes nii vana- kui ka kaasaja liberaalid end konservatiividena välja pakuvad. Olles omastanud lõviosa ühiskonna rikkusest, Eestis seda isegi ärastades, jätavad nad lihtinimesed turujõudude meelevalda, ja siis karjuvad Cicero kombel: oo ajad, oo kombed! Linnriigi aluseks olid rahva ühisomand, kultuur ja väärtused, mitte rikaste kodanike egoistlik liit.
Demokraatia häving
Vana-Kreekas tulenes varanduslikust ebavõrdsusest. Lihtrahva ( demos ) võim Ateenas, mis laskis igaühel end oma tööga inimväärselt ülal pidada ning end teostada kultuuri senini ületamatu õitsengu tingimustes, jäädes vabadeks ja võrdõiguslikeks, oli inimkonna (varasemas) ajaloos tundmatu. Sellele seisid vastu oligarhid eesotsas Spartaga. Umbes 300 aastat käis demokraatiat ja oligarhiat pooldavate parteide vahel sõda kogu Hellases, selle igas linnas, ka paljudes peredes – kuni Rooma okupatsioon sellele lõpu tegi.
Ka meie peame oma demokraatia ja vabaduse eest pidevalt võitlema.
Spartas oli umbes veerand miljoni elaniku kohta esialgu 10 000 kodanikku, kellest igaüks sai kasutada umbes 12 ha riigimaad koos orjadega, kes pidid loovutama poole saagist; eraomandit polnud. Kui Pärsiaga sõdimise järel koormate viisi kulda ja hõbedat saadi, haaras kõiki rikastumispüüd kui iha millegi auväärse ja suure järele (Plutarchos). Võrdsuse aeg sai läbi.
Aastal 400 eKr lubas efoor Epiditeitos maad pärandada, hiljem võimaldati seda isegi osta ja müüa. Selle tulemusel koondus maa 50 aastaga 100 perekonna kätte ja kodanike arv kahanes lõpuks 700-ni. Lakedaimoni maa rahvas tõusis demokraatlike kuningate ja türannide juhtimisel võrdsuse taastamiseks korduvalt üles.
Sparta hukkus, kuna riik oli varast lage ja eraisikud kasuahned (Aristoteles). Ülekreekalistes võitlustes olid linnade ja poliitikute liidud ajutised, kõik õigustasid oma sõdu kui vabastamisi. Lahinguid peeti võõramaiste palgasõdurite abil, sageli Pärsia või Makedoonia raha eest. Thukydides jutustab, kuidas Peloponnesose sõja puhkemise järel 431 eKr inimesed omavahel kõige julmemal ja alatumal kombel arveid klaarisid, miski polnud enam püha (Ajalugu III, 82). Platon tegi sellest järelduse, et igas ebatäiuslikus riigis on kaks vaenulikku riiki, rikaste ja vaeste oma, teineteisega võitlemas (Riik, 422-423).
Individualism
tekkis linnriikide võimetusest kõigile kodanikele heaolu tagada. Unustades ühiskonna, peavad liberaalid üksikisikut riigist olulisemaks ja individualismi inimarengu kõrgeimaks astmeks. Platoni arvates tekkis riik inimeste soovist oma vajadusi rahuldada. Klassikalisel ajajärgul ei peetud inimelu ega moraali väljaspool polist võimalikuks, sest inimene on ühiskondlik olevus (Aristoteles, Poliitika, 1253a, 1278b).
Makedoonia okupatsiooni all jätkusid Kreekas sõjad, mässud, tapmised, reetmised ja orjastamised, mis muutsid elu ärevaks. Uute filosoofiakoolkondade sihiks polnud enam tõe otsimine või ühiskondliku heaolu taotlemine, vaid isikliku (vaimse) naudingu leidmine. See seisnes häirimatus hingerahus ( ataraxia ) kui õnne ( eudaimonia ) eeltingimuses. Skeptik Pyrrhon soovitas seesmise rahu huvides loobuda nii veendumustest kui ka otsustamistest ja selleks kõiges kahelda. Epikurose aias otsiti häirimatust kui kannatuste vältimist. Ilmselt budismist mõjutatuna õpetas Zenon stoilist rahu kui ükskõiksust ja tundetust ( apatheia ) leidma.
Langusaegne Rooma võttis need 300 aastat eKr sündinud õpetused rõõmuga omaks, mis ühiskonna allakäiku veelgi kiirendas. Stoik Marcus Aurelius kordas teoses „Iseendale“ Cicero arusaama, et kuna inimesed on egoistlikud lurjused, tuleb poliitikas ise kindlasti kaasa lüüa. Toona elasid varasemad suured õpetused uute kõrval edasi; nüüd pole sedagi.
Vooruste päritolu
üle on palju vaieldud. Kui Platon arvas, et need on kaasa sündinud, siis Aristoteles leidis, et inimese teeb kõlbeliseks riiklik kord ja kasvatus. Stoik Polybios, kes oli oma silmaga näinud nii hellenistliku Kreeka vallutamist kui ka Kartaago hävitamist Rooma poolt, ei hakanud Platoni kombel utopiseerima, vaid võrdles omavahel Spartat ja Kreetat. Kui Spartas said kõik kodanikud ühesuuruse maatüki, mida ei tohtinud osta ega müüa ning raha oli tähtsusetu, oli sealne rahvas üksmeelne, riik tugev ja inimesed vabad. Kreetal võis igaüks oma valdusi lõputult laiendada ja raha oli au sees; seal valitsesid kasuahnus, salakavalus ja seesmised konfliktid, puudusid head kombed ja õiglus (Ajalugu IV, 45–47).
Platon märkas õigluse ja ebaõigluse algeid juba riigi tekkimisel.
Eestis sai taasiseseisvumisel valida laia võimaluste spektri vahel – Põhjamaade sotsiaaldemokraatiast kuni Euroopasse lausa sobimatu libertaarsuseni. Praegu oleme Euroopa Liidu ebavõrdsemaid riike, kus kasutatakse Venemaa maksumudelit ja tuuakse maale Ameerika „jagamismajandust“. 100 000 inimest vajab iga päev toiduabi. Rahvast on 25 aastat hoitud väljasuremiskursil ja eesti keel on üha enam asendumas inglise keelega.
Vabariigi lõpp
ja kommete langus Roomas on haritlasi alati huvitanud. Kui paljud pidasid primitiivseks „karjainstinkti“, siis epikureist Lucretius Caruse järgi elati just ürgajal endale. Riik tekkis lepinguna ühise hüve ( commune bonus ) tagamiseks, sh kaastundest nõrgemate vastu (Asjade loomusest, 957–1119).
Eklektik Cicero kritiseeris meilgi levinud lepinguteooriat, sest kokku saaks leppida ka teistsugust kasu silmas pidades. Riik on looduslik, kui mitte jumalik nähtus (Seadustest VI, 8), mis tugineb loomulikul kalduvusel armastada inimesi (samas I, 35–49). See on ühisus ( honestum ), kus omakasu on viimane. Rooma pidas üle 1000 aasta vastu tänu sellele, mida Hardo Pajula mõnitavalt hoolekanderiigiks nimetab. Range vooruslikkuse ( virtus ) tagasid ühised hüved ja üldine austus ( honor ), sest riik oli rahva omand ( res populi ). Selle rajanud Romulus andis igale perele pärilikuks kasutamiseks 0,7 ha maad.
Kui Cato Vanem pidas optimaalseks 35 ja 60 ha suurusi majapidamisi, siis 1. sajandil eKr oli mõnel perel juba 10 000-hektarine latifundium. Maa eraomand oli seadustatud. See tõi kaasa väikeomandi laostumise, mis oli võimetu orjatööga konkureerima (Appianos). Leiva, peki ja maa saamiseks tuli sõjameestel lakkamatult vallutada uusi territooriume. Populaaride partei ( pars ) nõudis suuromandi jaotamist ja rahva kui kõrgeima võimu kandja suveräänsust, sest võimu oli erastanud väikesearvuline eliit ( nobiliteet ). Nende huve kaitsesid optimaadid. Suurimast õiglusest oli saanud suurim ebaõiglus (Terentius), puhkesid verised kodusõjad ja orjade ülestõusud. Marius kehtestas oma hirmuvalitsuse ja Sulla diktatuuri. Viimase järel muutus Sallustiuse andmetel auväärseks rikkus, häbiväärseks kasinus. Ta pidas saamahimu ( avaritia ) riigile palju ohtlikumaks kui auahnust ( ambitia ). Suur moralist sai näha nii uut hävitavat kodusõda kui ka vabariigi asendamist keisririigiga 16.01.27 eKr.
Ristiusu võit
teiste Roomas levinud arvukate religioonide üle tulenes kaastundlikust hoolitsusest nende eest, kellest riik ei hoolinud. Samuti orjade inimeseks pidamisest. Kui 312 eKr tsensoriks olnud Appius Claudius pakkus rahvale rohkelt tööd, võis ta ütelda, et „igaüks on oma õnne sepp“, siis 400 aastat hiljem konstateeris Juvenalis, et rahvas nõudis vaid „leiba ja vaatemänge“.
Cassiuse seaduse järgi 73. eKr anti miljonist inimesest kolmandikule tasuta toiduabi (1,5 kg vilja päevas) ja tsirkuseetendused kestsid kuni 123 päeva järjest – seal sai juba vabariigi lõpuajal oma poliitilisi kirgi välja elada. Nii nõustusid inimesed kodanike asemel alamad olema (E. M. Štaerman). Palgatööd peeti väärituks ja räpaseks (Cicero). „Targale on kodumaaks kogu maailm!“ hõiskas stoik Seneca. Riigi rikkaima mehena oli ta kiitnud vaesust ja tauninud rahvast, kes ei tahtnud mõista, et hukutab end rikkusega. Kõrgklassi pääsemise piir oli miljon sestertsi. Filosoofina oli Seneca näinud viimset vabadust suitsiidis ja poliitilise kurjategijana avanud veenid, sest mürk ei mõjunud. Inimeste elu muutus üha mõttetumaks.
Seneca õpilase keiser Nero võimuletulek 54. a tühistas eelmise keisri edikti, mis keelas juutidel, sh Paulusel pealinnas elada. Paljuski soovist konflikti vältida oli apostel kirjutanud (Ro 13:1-8), et vastupanu ülemuste meelevallale on vastupanu Jumalale – arusaam, mis diktaatoreid on vaimustanud. Peetruse järgi tuleb Jumala sõna inimeste omast rohkem kuulata (Ap. 5:29). Johannese ilmutus kirjeldab lõpuaja riike hoorade ja metsalistena. 64. a põles suur osa Rooma linnast maha, võimalik, et süüdatuna kinnisvaraarendajate huvides. Nero käskis süüdlaseks teha kristlased, keda hakati kõige piinavamate karistustega hukkama. Aasta pärast Peetruse märtrisurma 67. a lõi verine Nero endale mõõga kõrri. Juudid tõusid üles, ja kättemaksuks hävitasid roomlased Jeruusalemma koos templiga, mida peeti Jahve eluasemeks.
[esiletõste]
Umbes 300 aastat käis demokraatiat ja oligarhiat pooldavate parteide vahel sõda kogu Hellases, selle igas linnas, ka paljudes peredes – kuni Rooma okupatsioon sellele lõpu tegi. Ka meie peame oma demokraatia ja vabaduse eest pidevalt võitlema.
[fotoallkiri]
LIIDRITE VASTUTUS: Tänapäeva Euroopa paljude probleemide mõistmiseks tuleb tunda Piiblit ja antiikaega kui Euroopa elukorralduse ja kultuuri aluseid. Fotol tervitab Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini (vasakul) peaminister Jüri Ratast. Keskel Suurbritannia peaminister Theresa May. Foto: sofiaglobe.com
KARL LUST, kolumnist
Viimati muudetud: 12/21/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Linnavalitsus kaalub Tallinna Televisiooni ühiskondliku nõuandva kogu moodustamist
08. December 2016
Ülesannete täitmiseks saavad Kogu liikmed regulaarseid ülevaateid Tallinna TV ja Tallinna Linnavalitsuse poolt tellitud või koostatud meediauuringutest ja analüüsidest; omavad vaba juurdepääsu kõigile Tallinna TV tegevust kajastavatele, korraldavatele või planeerivatele dokumentidele; on kutsutud osalema Tallinna TV poolt korraldatavatel seminaridel, konverentsidel, koolitustel jt üritustel, kus käsitletakse meedia arenguga seotud küsimusi.
Nõukoda võib omakorda erinevate saadete analüüsimiseks kokku kutsuda komisjone ja töögruppe või teha vastavasisulise ettepaneku Tallinna TV juhatusele.
Nõukoja otsused on konsensuslikud ja avalikud.
Viimati muudetud: 12/08/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Ka pensionäride lausvaesusest välja toomine peaks valitsusel olema tähtis. See 115 eurot kord aastas toetust aitab vähe – üle tuleb vaadata pensioni baasosa.
Meie uus valitsus, kellel on rahva suur toetus, tehku kõik, et inimesed ei peaks temas pettuma.


title: Kesknädal

maintext:
President Ilves langes pressivaenlaseks
VIRGO KRUVE, 21. December 2016
Karmen Turk tõusis meediasse läbi MTÜ Eesti Interneti Kogukond, mis võitles 2011. aastal ACTA vastu. Hiljem vahetas ta mittetulundusliku tegevuse internetikasutaja õiguste eest hoopis korporatiivse meedia poolt kinni makstud tööks ja esindas kohtus nende huve. Tuntuim protsess oli Delfi kaitsmine nende anonüümsete kommentaaride vastutuse eest, millega oli solvatud Vjatšeslav Leedot.
Pressisõbra tiitli sai ta nüüd 8. detsembri pressiteate järgi selle pärast, et „võitleb ajakirjandus- ja internetivabaduse eest nii Eestis kui ka terves maailmas”. Samuti on Karmen Turk ÜRO internetiõiguse harukomitee juht.
.
Pressivaenlase tiitli pälvinud ekspresident Toomas Hendrik Ilvesele pandi süüks ”vähene avatus ajakirjandusele ja seeläbi tervele Eesti ühiskonnale küsimustes, mis tõusetusid viimase aasta jooksul seoses Ärma talu rahaasjadega ja EASi toetusega”. Tema tegevus Erma kinnistul asuva Ärma taluga tõi käibesse halvamaigulise sõna ermatamine või ärmatamine, mille all mõeldakse ametipositsiooni ärakasutamist isiklikuks rikastumiseks. EAS oli andnud toetust tema abikaasa Evelini firmale OÜ Ermamaa, ja presidendi kantseleil ei olnud põhjust tasuda tema elamiskulusid hoonetes, mis olid firmale antud hoonestusõiguse seadmise lepinguga 2030. aastani.
Selgituste andmise asemel lahkus T. H. Ilves tagasi kodumaale Ameerikasse, et anda sündivale pojale USA kodakondsus ja asuda ise järgmiseks poolteiseks aastaks tööle sealsesse ülikooli. Eestisse jättis ta jätkuvalt maksumaksja poolt ülal peetava Ärma kinnisvara, mille hüpoteeke aitavad tasuda presidendi ametihüve seadusega garanteeritud tasud. Praegune seadus käsib seda maksta sõltumata tegelikult Eestis elamisest.
Peatoimetajatel on oma poliitilised eelistused ja hääleõigus valimistel. Ärma talu kohta muundatud tõe rääkimine ei olnud kogu Ilvese süü. Selleks oli Reformierakonna juhitud valitsuse kukkumine. President Ilves oli Reformierakondliku valitsuse garant, sest tema valisid kokkuleppega ametisse septembris 2006 need poliitilised jõud, mis moodustasid valitsuse märtsis 2007.
Järgnes Eestile kadunud kümnend, kus Reformierakond viskas kord valitsusest välja SDE ja siis IRL-i, aga võim hoiti alati kolmikliidu kätes.
Ilves oli sellises 1999. aasta kolmikliidus välisministriks Mart Laari valitsuses. Täpselt 6 aastat tagasi detsembris oli Andrus Ansipi valitsus silmitsi Padaoru lumetormi järgse pahameelega, mis ähvardas viia siseminister Marko Pomerantsi ametist. Siis lekitati ajalehe „Postimees” töötaja Tuuli Kochi kaudu väide, et Eesti jõustruktuurid kirjeldavad opositsiooni juhti ja Ansipi võimalikku väljavahetajat Edgar Savisaart kui Moskva mõjuagenti. Alles päevi hiljem tuli väide, et küsis ka raha. Kumbagi väidet ei olnud ametnike paberil, selle ainsad allikad olid suulist ettekannet kuulnud Ansip, Pomerants ja Ilves.
Ilvese ajal ei olnud Eestil lootustki saada valitsust ilma Reformierakonnata.
VIRGO KRUVE
MTÜ Eurosaadik
Viimati muudetud: 12/21/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
EELK Lasnamäe kogudus sai endale kodu
21. December 2016
Lasnamäel käib igal nädalal koos Eesti Evangeelse Luterliku kiriku Püha Markuse kogudus. Kokku tuli kogudus kaks aastat tagasi. Päris oma ruume kogudusel veel ei olnud ja Kultuurikeskuse Lindakivi saal kippus kitsaks jääma. Teisipäeval, 20.detsembril sai Lasnamäe kogudus uue kodu, aadressil Pae 21. Rahvasuu kutsub seda paika ka Pae Palvekojaks.
“Ehkki meie eluhetk on vaid ajakübe kõiksuse vääramatus kulgemises, sisaldab see palju enamat kui gabariit aimata annab. Tänane päev on suur päev Lasnamäe kristlaste jaoks, kuna sisse pühitseti Pae Palvekoda, Lasnamäe koguduse uus kodu” lisas EELK Lasnamäe koguduse õpetajal Kai Petteri Lappalainen.
Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Jaanus Riibe tänas uut kogudust ja kinnitas, et linnaosa valitsus on toeks nende tegevusele. „Mul on olnud suur au näha uue noore koguduse sündi ja kasvu. Ma soovin, et luterlased leiaksid nendesse ruumidesse tee ja teie teenistustel osaleks tulevikus palju inimesi,“ ütles Riibe.
Viimati muudetud: 12/21/2016
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium otsustas osaliselt rahuldada Kõpu, Juuru ja Tõstamaa vallavolikogu taotlused. See tähendab haldusreformiseaduse §24 lõike 1 teise lause osa "kuid mitte rohkem kui 100 000 euro ulatuses" põhiseadusevastaseks ja kehtetuks tunnistamist.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium otsustas osaliselt rahuldada Kõpu, Juuru ja Tõstamaa vallavolikogu taotlused. See tähendab haldusreformiseaduse §24 lõike 1 teise lause osa "kuid mitte rohkem kui 100 000 euro ulatuses" põhiseadusevastaseks ja kehtetuks tunnistamist.
See tähendab, et seaduses välja toodud punkt, mis näeb ette, et halduskorralduse muutmisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest mitte rohkem kui 100 000 euro ulatuses, on vastuolus põhiseadusega. Lisaks ei ole haldusreformiseaduses põhjendatud, miks on kulude ülempiiriks valitud nimelt 100 000 eurot. Leiti, et piirmäära kehtestamise asemel saab ebamõistlike kulude tekitamist vältida kulude põhjendatuse kontrollimisega.


title: Kesknädal

maintext:
Juustu võidukäik [pildiallkiri]
Tiit Maksim, 08. December 2016
Eesti juustumaailm on avardunud. Turgudel võidutsevad juustukuningad ja kõneldavat isegi juusturevolutsioonist. Uudne kitsejuust aga on viimasel ajal saanud lausa ühiskondlik-poliitilise tähelepanu osaliseks.
ENE andmeil hakati Eestis juustu valmistama 1880. aastail ning eriti tuntuks sai arensburgi juustu nime all Saaremaal Kuressaare ümbruse mõisates 20. sajandi algul tehtud šveitsi juust, mis läks ekspordikski. EW-aegseid eestlasi peeti tagasihoidlikeks juustusööjateks, aga praeguses riigis on juustust kujunenud üha põhitoiduseid ning uusi juustumeistreid aina lisandub.
Viimati muudetud: 12/08/16
Jaga
|


title: Kesknädal

maintext:
Tallinna laulumehel rahvusvaheline menu
Leian, et see tähendas suurt tunnustust. Olen väga tänulik oma õpetajatele: „Vanemuise“ solistile Endel Vunkile, “Estonia” solistile Klaudia Tiidusele, teenelisele kunstnikule Heli Läätsele ning Tallinna konservatooriumi lauluõpetajale Ludmilla Issakovale.
Praegu valmistan ette 22. detsembril kell 18.00 toimuvat IX traditsioonilist kontserti “Vene tähed Eestis”. See on Tallinnas Lindakivi kultuurikeskuses, kus tutvustan publikule vähetuntud lauljaid ja tantsukollektiive. Kõiki neid veel tundmatuid artiste saab Orsent TV-s vaadata minu muusikasaates “Laulust lauluni”, mida ise rahastan. Olen väga tänulik Tallinna Kultuuriväärtuste Ametile, kes on minu ettevõtmisi toetanud. Eestimaal on palju häid vene kollektiive ja artiste, kes võiksid meie kuulajaskonnale suurt huvi pakkuda.
Samuti valmistan ette uut soolokava A. Babadžanjani loomingust – esimene kontsert toimub 5. märtsil 2017 Lindakivi kultuurikeskuses.
Olen väga tänulik TV3-le, kes kasutas minu laulu “Viktoria” oma supermuusikasaates “Su nägu kõlab tuttavalt”.
.
SERGEI MAASIN
Viimati muudetud: 12/14/16
Jaga
|
SERGEI MAASIN, 14. December 2016