title: Lood tänapäeva Peipsimaa kunstnikest. „Minu hing elab Alajõel“ (Galina Borisova)

maintext:
Peipsi järv – see on igavesti elav, iga hetk uuenev pilt, mida maalib geniaalse nähtamatu käega suur kunstnik, kasutades kogu värvispektrit, toone ja pooltoone ning tuhandeid varjundeid. Vesi ja taevane avarus küll sulanduvad ühte lummavasse maastikku, küll eralduvad äkki range joonega horisondil. Päikesetõusu ajal valab päike kõik kullaga üle, loojangud aga on erepunased. Aeg-ajalt, Kunstniku tuju järgi katab udukardin kogu Peipsi lõuendi, peites meie pilgu eest üha uusi suuteoseid, mille mõne minuti möödudes teenistusvalmilt avab kaldalt puhuv briis…. Valgega helesinisel, kullakarvaga sinisel ja halliga hõbedasel…
Peipsi-äärsed pastelsed maastikud on sajandeid innustanud poeete, äratanud kujutlusvõime kunstnikel ja sundinud neid haarama pintsli. Mõnikord tundub, et keegi annab ülalt väsimatult joonistustunde kõigile, kes seda ilu näevad. Igaüks tahaks oma hinges saada kunstnikuks. Kuid kaugeltki mitte igaüks ei ole suuteline kujutama nähtud ilu lõuendil või paberil. Selleks on tarvis erilist annet – kunstiannet.
Sellest, et on olemas n-ö Peipsimaa kunstnikud, saime me teada võrdlemisi hiljuti, kui kasutati seda mõistet esimest korda. 1995. aastal toimus Mustvees esimene näitus, kus esitles oma töid siinne kunstnik Jevgeni Kolpakov. Vähehaaval tegid kunstisõbrad tutvust nende kunstnike loominguga, kes ühel või teisel moel on seotud Peipsi järvega: kes on siin sündinud, kes tulnud koolivaheajaks või kunstipraktikale. Nii või teisiti tekkisid Peipsi järvele pühendatud maalid: maastikud, portreed, natüürmordid…
20 aasta jooksul on moodustunud rühm loomeinimestest, kes väljendavad oma armastust selle imelise paiga vastu piltide kaudu. Praeguseks ajaks on suuresti tänu näituste korraldajatele Tallinnas, Mustvees, Kallastel, Lohusuus, Alajõel, Kolkjas ja teistes Peipsi-äärsetes kohtades, samuti ajalehes Peipsirannik, saanud tuntuks siinsete kunstniku, kelle seas on palju neid, keda Jumal on lahkelt andega õnnistanud.
Alates sellest kuust alustab ajalehe Peipsirannik toimetus Peipsiveere programmi ja Rahvakultuuri programmi toetatud projekti „Kirjutiste seeria tänapäeva Peipsimaa kunstnikest“ raames artiklite avaldamist tänapäeva Peipsimaa piirkonna kunstnikutest ja nende loomingust. Räägime nendest inimestest, kes viimaste aastakümnete jooksul on jätnud Eesti kultuuri oma väljapaistva panuse. Projekti eesmärk on säilitada tulevastele põlvedele meie kaasaegsete Peipsimaa kunstnikute loomingut.
Kutsume osalema kõiki kunstnikuid Peipsimaalt (ja mitte ainult), samuti nende loomingu austajaid. Soovitage autoreid, kellest ei saa jätta kirjutamata, et saaksime neid tutvustada laiemale lugejaskonnale.
Galina Borisova:„Minu hing elab Alajõel“
Lugege numbrist N4/2015


title: Piirissaar: „Meid nähakse, me oleme olemas!”

maintext:
Liina Miks, Piirissaare vallavanem uue aasta asjadest: “Soove ja vajadusi on palju. Kõige suuremat mõju avaldab lähenev haldusreform. Karta on, et 2016. aasta jääb Piirissaarele viimaseks päris iseseisvaks omavalitsuse aastaks…”.
Lugege ajalehest Peipsirannik N1/2016
(Lehepunkti müügikohtades)

fasttext_language: et


title: Võtikvere rahvas ühineb Mustvee linnaga

maintext:
Torma Linnavolikogu otsustas oma viimasel volikogu istungil, 19. oktoobril, Võtikvere rahva survel, pöörduda Mustvee linna poole ettepanekuga Võtikvere küla andmiseks Mustvee linna koosseisu.
Torma valla Peipsi äärsetele küladele on ajalooliselt tõmbekeskuseks alati olnud Mustvee linn. Kui haldusreformi käigus Torma volikogu otsustas liituda Jõgeva piirkonnaga, siis Peipsi äärsete külade rahvas nõudis liitumist Mustveega.
“Sajandeid on nende külade rahvale kohalikuks tõmbekeskuseks olnud Mustvee linn, siia käiakse nii arstile, kauplusesse, kultuuriüritusele, kooli. Hea meel on, et Torma võimud mõistsid õieti asjaolusid ja tulid Võtikvere rahvale vastu. See näitab, et riiklik haldusreform toimib ning keegi kohalikust rahvast üle ei sõida, ” leiab Mustvee linnapea Max Kaur.
Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Saare valla ning Mustvee linna ühinemisläbirääkimiste juhtkomisjon kiitis septembri lõpus koosolekul heaks ühinemislepingu projekti ning suunas selle volikogudesse esimesele lugemisele. Otsustati, et uue valla keskuseks saab Mustvee linn.
Suve algusest on Peipsi piirkonna omavalitsused pidanud aktiivselt läbirääkimisi – toimunud on mitmeid juhtkomisjoni ning valdkondlikke töörühmade koosolekuid. Läbi on arutatud kõik olulisemad küsimused ning saavutatud kokkulepped, kuidas ühinenud omavalitsuses koos toimima hakata. Hiljuti toimunud juhtkomisjoni koosolekul kinnitati ühinemislepingu tekst, investeeringute kava ja üleminekuperioodi ajakava. Nüüd oodatakse oktoobrikuu volikogude esmast heakskiitu lepingule. Pärast seda suunatakse ühinemisleping avalikule arutelule kolmeks nädalaks, kus kõigil on võimalik teha ettepanekud lepingu sisu osas. Koosolekul lepiti kokku, et novembri alguses antakse välja viie omavalitsuse ühine ajaleht, kus avaldatakse ka ühinemislepingu tekst. Eriväljaanne läheb kõikidesse aktiivsetesse postkastidesse.
Lõpliku otsuse ühinemise kohta teevad volikogud detsembrikuus. Selleks on plaanis korraldada ühine volikogude istung Mustvee linna Kultuuripalees, kus otsus tehakse samaaegselt kõikide omavalitsuste poolt.
www.mustvee.ee
+372 53413122


title: 10. veebruarist 2016.a läheb suur osa Peipsi järve jääst kalastajatele lukku

maintext:
10. veebruarist on Lõuna prefektuuri vastutusalas keelatud minna Peipsi järve jääle. Samuti läheb järv osaliselt lukku Ida prefektuuri vastutusalas.
Seoses pikalt kestnud sulailmade ja vihmasadudega on homsest keelatud Peipsi järve jääle väljumine Jõgeva, Tartu ja Põlva maakonna piires, samuti on keelatud väljuda jääle Ida-Virumaal Lohusuu, Tudulinna ja Iisaku valdade territooriumil. Alates laupäevast, 13. veebruarist ei ole jääle minek lubatud enam ka Alajõe valla territooriumil.
Reedest, 12. veebruarist on kalastajatele lukus ka Narva veehoidla ja endiselt on keelatud väljumine Pihkva ja Lämmijärvele.
Lõuna prefektuuri piirivalvebüroo komissar Marek Klausi sõnul näitab igapäevaselt teostatav jääluure, et nüüdseks on ka Peipsi järvel jääolud halvenenud sedavõrd, et inimest olemasolev jää enam ei kanna. Järgmistel päevadel lubatakse Ida-Virumaal Peipsile väljuda eelkõige kutselistel kaluritel, kes saaksid seal töö lõpetada. „Kuna jääkate on muutunud õhukeseks ja esineb palju ka lahtist vett, siis on läbivajumise oht suur ja risk inimeludele kõrgendatud. Just seetõttu tuleb kehtestatud piirangutest kindlasti kinni pidada, kuna plusskraade, tuult ja vihma on prognoosi järgi oodata ka lähinädalatel,“ sõnas Klaus.
Maria Gonjak
pressiesindaja
kommunikatsioonibüroo
Politsei- ja Piirivalveamet
7308851 / 53095927
maria.gonjak@politsei.ee


title: Alates 18. märtsist on Peipsi järve jää kalastajatele lukus

maintext:
Alates tänasest, 18. märtsist on Ida prefektuuri vastutusalas keelatud minna Peipsi järve jääle jalgsi ja maastikusõidukiga. Endiselt on keelatud Peipsi järve jääle minek ka Lõuna prefektuuri teeninduspiirkonnas.
Ida prefektuuri piirivalvebüroo juht Indrek Püvi ütles, et keeld tuli kehtestada, kuna tugev põhjatuul on pannud jää liikuma, mistõttu ei ole jääolud enam stabiilsed. „Tekkinud on suured praod, mis ei võimalda Peipsi järvel enam ohutut kalastamist. Alates hommikust oleme suunanud kalastajaid tagasi kaldale, mitmel korral kasutasime selleks ka hõljukit,“ lisas Püvi. Kerttu Krall
pressiesindaja
kommunikatsioonibüroo
Politsei- ja Piirivalveamet
337 2250
5855 4691
kerttu.krall@politsei.ee


title: Peipsimaal on uus koordinator

maintext:
Kadi Ploom, uus Peipsimaa koordinator:
“Me tahame, et Peipsimaa paistaks silma Eesti kaardil, huvitava sihtkohana, millel on hea maine”.
Varasemalt töötasin ma Valgamaa Arenguagentuuris kolm-pool aasta, sel suvel alustasin tööd Tartumaa Arendusseltsis Peipsimaa koordinaatorina. Valgamaa turismiarendus konsutlandina on minu eestvedamisel valminud Valgamaad tutvustavad trükised, olen esindanud Valgamaad ja Lõuna-Eestit turismimessidel Tourest, Balttour, Matka, MITF, kus oleme meeskonnaga välja töötanud messiboksi kontseptsiooni. Olen olnud erinevate projektide juht ja osalenud projektide töögruppides. Olen läbi viinud ja korraldanud mitmeid üritusi – valdkondlikud seminarid, ümarlauad ja Valgamaa turismiettevõtjate tunnustamise ürituse.
Minu eesmärk on tõsta Peipsimaa regiooni positsiooni üldkajastatavas statistikas ja tagada külastajatele maksimaalselt kõrge külastuselamus, mida jagatakse tavaliselt oma lähedaste inimestega. Sel juhul on oodata edaspidi ka nende sõpru piirkonda külastama. Pidevalt tuleb läbi viia erinevaid arendustegevusi, mis aitavad tõsta maakonna mainet ja atraktiivsust turistidele.
Kui Peipsi regiooni pidevalt arendada, siis on võimalus tõsta külastatavust maakonnas, pikendada turistide kohapeal viibimise aega ja pakkuda muidugi kõrgelt hinnatud teenuseid/tooteid. Väga tähtis on hoida piirkonna head mainet, seda säilitada ja nii ka edasi anda. Nii on turistil alati tahtmine meie juurde tagasi tulla ja anda edasi ka positiivset tagasisidet. Me tahame, et Peipsimaa paistaks silma Eesti kaardil, huvitava sihtkohana, millel on hea maine. Tahame, et külastaja teaks kui väga ta on siia alati oodatud ja anname talle endast maksimumi pakkumaks talle kõrgelt hinnatud turismielamusi.
Turismi arendamisel on tähtis kaasata ja viia koostööle ühendused, ettevõtted ja teised turismiga seotud asutused. Selle jaoks tuleb teavitada erinevaid turismiasjalisi koostöö võimalustest, korraldada ümarlaudasid ja arendada uusi tegevusi ning tooteid. Raske on turundada ja arendada piirkonda üksi. Nagu öeldakse „Koos on lihtsam!“
Peipsimaal on ilusaid ja erilisi kohti palju, loodan et saan võimaluse enda jaoks need kõik avastada. Huvitav on iga koha puhul just erinevate kultuuride segunemine ja kohalik elu-olu.
Ettevõtjatele soovin turistide küllast turismihooaja jätku. Murede, rõõmude ja küsimuste korral võtan lahkesti vastu telefoni ja vastan meilidele. Ootan pikkisilmi Teiega kohtumisi!
Peipsimaa on imeline avastamist väärt piirkond, mis kutsub tutvuma piirkonna rikkaliku kultuuripärandi ja maalilise loodusega!
Kadi Ploom
Saab ühendust võtta:
telefonil 56964686,
e-posti teel kadi@visitpeipsi.com
Lugege ajalehest Peipsirannik N9/2014


title: Ilufilosoofia Larissa Korobova maalides. Lood tänapäeva Peipsimaa kunstnikest

maintext:
Kes juhib pilti maaliva kunstniku kätt? Miks tekib pintslitõmme just nii, mitte teisiti? Keegi ei suuda vastata nendele küsimustele üheselt. Seda, mis on juba tehtud, saab hinnata. Mis aga tulevikus juhtub, see on teada vaid Jumalale… Neljakümne teine aasta läheb sellest ajast, mil Larissa Korobova tuli koos oma mehe Sergei Korobovi ja pisitütrega Mustveesse. Siin teatakse teda nii geograafiaõpetajana, Mustvee koduloomuuseumi asutaja ja hoidjana kui ka kunstnikuna. Ent vähesed teavad, kuidas ta sattus Peipsi äärde, kuidas möödusid tema lapsepõlv ja noorus ning milliseks kujunes elukäik siin Peipsi kaldal…
Lugege ajalehes Peipsirannik N9/2015.
Küsige müügi punktides!


maintext:
Peipsiveere noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammi eesmärk on kaasa aidata Jõgevamaa Peipsiveere piirkonna (Mustvee linna, Kasepää ja Pala valla) elujõulisuse jätkusuutlikule säilimisele, läbi kohapealsete noorte (8-12 klass) ettevõtlusaktiivsuse arendamise. Projekti otsene eesmärk on initsieerida piirkonna noorte ettevõtlikku hoiakut ja üldist ettevõtlikkust.
Lugege ajalehest Peipssirannik
Fotogalerii:
Idee starteri töötuba Mustvee Kultuurikeskuses
Fotod Fjodor Maspanov


title: Peipsi järve jääle minek

maintext:
Pakane on oluliselt parandanud jääolusid Peipsi järvel, mistõttu on alates homsest lubatud jalgsi minna Peipsi järve jääle. Alates 9. jaanuarist on lubatud Eesti poolel minna jalgsi Peipsi-, Lämmi- ja Pihkva järve jääle Jõgeva-, Tartu ja Põlva maakonna piires kuni piirirežiimi alani. Ida-Viru maakonna piires on lubatud väljuda Lohusuu, Tudulinna, Iisaku ja Alajõe valdade territooriumitelt 3 kilomeetri kaugusele kaldast. Samuti on samast kuupäevast lubatud liigelda Pihkva ja Lämmijärve jääl mootorsaanide ja ATV-dega.
Piirivalvurid hoiatavad, et ohtlik ning seetõttu on keelatud liikumine nii jalgsi kui ka transpordivahendiga Salusaarele ligemale kui 300 meetrit ning ojade ja jõgede suudmetele lähemal kui 150 meetrit, Ida-Virumaal kuni 300 meetrit. Narva jõe lähtele on keelatud minna lähemale kui 1 kilomeeter.
Alates 11. jaanuarist leevendatakse järvejääle mineku piiranguid veelgi, siis lubatakse mootorsaanide ja ATV-dega minna ka Peipsi järvele Tartu, Jõgeva ja Põlva maakonna piires. Silmas tuleb pidada seda, et jääle minek on keelatud mistahes sõiduauto või traktoriga.
Lõuna prefektuuri piirivalvebüroo komissar Marek Klaus tuletab meelde, et maastikusõidukiga järvele mineku puhul on kohustuslik väljumine registreerida. Seda saab mugavalt teha rakenduse piiriveekogu.ee abil, kus pärast esmakordset registreerimist saab oma veeleminekust ja järvelt tulekust teada anda vaid lühisõnumi abil. Endiselt saab oma järvele väljumise registreerida ka lähimas kordonis.
Ka tuletab Klaus meelde, et kalastajad arvestaks riietumisel kindlasti kestvate külmadega, võtaksid kaasa jäänaasklid, laetud mobiiltelefoni, navigatsiooniseadme ja paneksid selga päästevesti. „Jalgsi järvele minnes tuleks arvestada lisaks ka oma füüsilise ja tervisliku seisundiga. Samuti hinnata oma võimeid objektiivselt, et kas suudetakse probleemideta ka hiljem kaldale naasta,“ viitas Klaus.
Lisa: Lõuna prefektuuri jääolude kaart
Info
http://www.kalastusinfo.ee/


title: Sibulatee avab oma hooaja Peipsi ääres

maintext:
7.märtsil avab Peipsi ääres looklev Sibulatee oma hooaja. Päev on täis toimetamisi Nina külas Peipsi serval ning õhtu lõppeb Alatskivil. Hooaega avava sündmuse teemaks on „sibulateelise argipäev“.
Varasemalt on Sibulatee avanud oma hooaega nii nagu paljud teisedki sihtkohad, maikuus. Sibulatee eestvedaja Liis Pärtelpoeg: „Eesti turismimaastikul on kaks hooaega: suvi ja talv. Talvine hooaeg on sel aastal napiks jäänud, suvi veel aga mägede taga. Siiski on üle Eestimaa erinevaid sihtkohti, mida tasub avastada ka madalhooajal. Oma hooaja avamisega märtsis soovime tähelepanu pöörata võimalusele ringi rännata Eestis ka kevadel.“
Laupäeval näitavad Nina küla ettevõtjad Vaino talu ja Nina põhumajad, milline näeb välja tavaline sibulateelise argipäev varakevadel, kus töid ja tegemist jagub nii oma perele kui külalistele. Tööle käed külge löönutele pakutakse kohalikku toitu ning Vaino talu kütab soojaks sauna. Nina põhumajade peremees Mikk Suursild avab ühes oma majadest fotonäituse, kus on kajastatud tema ekspeditsioon Gröönimaale.
Õhtul ootab külalisi Alatskivi loss. Kell 18 avatakse lossis Sven Začeki fotonäitus Lõuna-Eesti loodusest, mis valmis projekti „Elu kahe maailma piiril“ raames. Õhtu lõpetab Riho Sibula ja Vladislav Koržetsi kontsert, mis toimub samuti lossi saalis.
2015.aasta hooaeg toob Sibulateele lisaks traditsioonilistele sündmustele ka uusi põnevaid ettevõtmisi. Nii on Voronja galerii avamas uut suvenäitust, mille kuraatoriks on Mari Kartau ning Alatskivi loss korraldab maikuus esimest korda paruness Josephine Caroline auks kevadist lillepidu. Sibulatee tegemistega kursis olemiseks www.sibulatee.ee või Sibulatee Facebooki leht.
Liis Pärtelpoeg
MTÜ Sibulatee eestvedaja
Telefon: 56480065
Info@sibulatee.ee
Foto Ahto Sooaru.


title: VII Peipsi luule päev

maintext:
Ajalehe „Peipsirannik/Чудское побережье“ toimetuse, Raja Vabaajakeskuse, MTÜ Peipsi Vene kuultuuriseltsi algatusel 19. novembril 2016 kell 12.00 Raja Vabaajakeskuses (Raja küla, Kasepää vald, Jõgevamaa) toimub VII Peipsi luule päev. Oodatud on kõik luulesõbrad!
Palume Peipsi teemadel kirjutanutel ja VII Peipsi luule päeval osaleda soovijatel end registreerida tel. 5347 2127.
Luulet konkursile, samuti kirjalikke sooviavaldusi VII Peipsi luule päeval osalemiseks saatke meili aadressil: peipsiajaleht@gmail.com
Fjodor Maspanov,
Valentina Jazõkova
VII Peipsi luule päev projekti koordinaatorid
Lisa info tel. 5347 2127


title: Peipsi pealinna aasta ema Veera Aganits

maintext:
Veera Aganitš on ema, kelle tegevus kodus, tööl ja ühiskondlikus elus on eeskujuks kõigile naistele. Veera on abielus, ta on kahe täiskasvanud poja ja neljateistaastase tütre ema. Mõlemad pojad on töökad ja hakkajad inimesed, kes elavad juba iseseisvat elu. Üks poeg elab ja töötab Soomes, teine on omandanud kõrghariduse ja töötab Tallinnas infosüsteemide arendajana. Tütar käib Mustvee Gümnaasiumi 7. klassis ja on hea õpilane. Veera on alates 2012. aastast Mustvee Linnavalitsuse liige ja aastast 2014 Mustvee Linnavolikogu eelarvekomisjoni liige…
Rohkem lugege Peipsirannik N5/2015


title: Peipsi kalanduspiirkonna strateegia 2015-2023

maintext:
Peipsi kalanduspiirkonna strateegia aastateks 2015–2023 esitab arengueesmärgid ja tegevused kala väärindamiseks, kala ja kalatoodete turustamiseks, ettevõtlustegevuste mitmekesistamiseks, kalasadamate uuendamiseks, koelmukohtade loomiseks ja taastamiseks, sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi edendamiseks, kalanduskogukondade rolli tugevdamiseks kohalikus arengus ning kohalike kalandusressursside ja merendustegevuse juhtimiseks ning teisteks vajalikeks tegevusteks. Peipsi kalanduspiirkond hõlmab Peipsi-, Pihkva- ja Lämmijärve, Vooremaa järvede (9 järve) ja Tartu linnast allavoolu jäävaid Suur-Emajõe äärseid rannaalasid. Peipsi kalanduspiirkonna algatusrühma tegevuspiirkond on Ida- Virumaal, Jõgevamaal, Tartumaal ja Põlvamaal asuvate järgmiste omavalitsuste territooriumil: Alajõe, Iisaku, Tudulinna, Lohusuu, Mustvee, Kasepää, Palamuse, Tabivere, Saare, Pala, Kallaste, Alatskivi, Vara, Peipsiääre, Piirissaare, Luunja, Mäksa, Võnnu, Meeksi, Räpina, Mikitamäe ja Värska…
Täis versiooni lugege ajalehes Peipsirannik N11/2015
Kust ajaleht osta
Ajalehe tellimine


title: Mustvee linna sadam vääris aasta teo auhinda

maintext:
Konkursi “Jõgevamaa Tunnustab 2014” raames valis žürii mulluseks aasta teoks Peipsi pealinna Mustvee sadamahoone valmimise, mille eest on seisnud Mustvee linnavalitsus.
“See on tunnustus kogu Peipsi pealinna rahvale ja heale meeskondlikule tööle Mustvee Linnavalitsuses ning Linnavolikogus. Eesti idameri peab kiiremini arenema, sest tegemist ei ole enam mitte ainult Eesti, vaid ka kogu Euroopa Liidu väravaga,” leiab Mustvee linnapea Max Kaur.
2014 aasta lõpuks kerkis uus, moodsa arhitektuuriga sadamahoone ning sai remonditud põhjakai, ehitati uus paadisadam. Uus paadisild on 168 meetrit pikk ning selle ääres on randumisruumi ligi kolmekümnele laevale. Uude kahekorruselisse sadamahoonesse on Mustvee linnavalitsus mõelnud ruumid nii sadama kaptenile kui keskkonnainspektsioonile. Mustvee Sadama ehitus läks maksma ligikaudu 1,1 miljonit eurot. Sellest veidi üle miljoni euro tuli Euroopa Liidu käest, Eesti-Läti-Vene piiriülese koostööprogrammi «Majanduslikult jätkusuutlik ja keskkonnasäästlik Peipsi järve piirkond» kaudu.
Mustvee reisisadamas on laevaliiklus toiminud nii tsaariajal kui esimese Eesti Vabariigi ajal. NL ajal seisid Mustvees ka tiiburlaevad.
Konkursi “Jõgevamaa Tunnustab 2014” eesmärk on tunnustada olulise tähtsusega tegu, mis on mõjutanud maakondlikku arengut. Autasud antakse üle 21.veebruaril Eesti Vabariigi 97.aastapäevale pühendatud maavanema pidulikul vastuvõtul.


title: Peipsi äärsed omavalitsused tahavad seakorjuste põletamist

maintext:
Täna, 3.september 2015.a. Mustvee linnapea Max Kaur ja Torma vallavanem Triin Pärsim pöördusid maaeluminister Urmas Kruuse poole seoses 18. augustil 2015.a. Mustvee Kultuurikeskuses toimunud rahvakoosolekul tehtud ettepanekuga leida võimalused Torma prügila kinnistule maetud aafrika katku surnud sigade utiliseerimiseks. Ühe võimalusena pakuti välja loomade üleskaevamine ja põletamine. “Oleme seisukohal, et vaatamata keskkonnaministeeriumi ja veterinaarameti vastuväidetele, on siiski õige tulla vastu piirkonna rahva soovidele. Matmisalale tuleks tuua seapõleti, korjused üles kaevata ning põletada. Vastasel juhul tuleb tagada loodud loomsete jäätmete matmispaiga nõrgvee puhastamine ning võtta kasutusele kõik abinõud, mis aitavad vältida põhja- ja pinnavee ning Peipsi järve reostamist,” leiab Torma vallavanem Triin Pärsim.
Mustvee linnapea Max Kaur peab samuti antud sammu õigustatuks. “Kuna matmisalal ei ole teostatud keskkonnauuringuid ja aset leidnud matmisviisi korral on bio ja keskkonnaohutuse väide oletuslik, siis palume selgitada ministril riigi tegevuskava matmisala seires 1, 5 ja 10 aasta perspektiivis. Kohalikud elanikud ja ettevõtjad on siiralt mures elu- ja looduskeskkonna ohutuse pärast. Eriti olukorras kui on üldteada fakt, et Torma Prügila ladestusalade ehitamisel oli peamine väljakutse leida lahendused liigse pinnavee ära juhtimiseks, kogumiseks ning puhastamiseks. Ka Vene Föderatsiooni loodusekaitse minister Sergei Donskoi oma kirjas Eesti võimudele juhtis tähelepanu võimalikule keskkonnamõjule, eriti Peipsi järvele ning samuti leidis, et korjuste likvideerimine oleks ainuõige samm, ” viitab Mustvee linnapea.
Peipsi äärsed omavalitsused loodavad koostööle ministeeriumitega kõigi nende probleemide lahendamiseks. Samuti oodatakse Riigikogu maaelukomisjoni aktiivset positsiooni antud küsimustes.
www.mustvee.ee
www.torma.ee


title: Alajõe Vallavalitsus otsib majandusspetsialisti ametikohale

maintext:
Alajõe Vallavalitsus kuulutab välja avaliku konkursi majandusspetsialisti ametikohale järgmistel tingimustel:
Majandusspetsialisti tööülesanneteks on: valla majandus-, jäätme- ja heakorra alase töö juhtimine ja koordineerimine; haldusmenetluses ja väärteomenetluses kohtuvälise menetlejana toimingute tegemine Alajõe valla nimel. Majandusspetsialist on ametnik avaliku teenistuse seaduse mõistes. Majandusspetsialisti ametijuhendiga saab tutvuda Alajõe valla veebilehel www.alajoevv.ee.
Nõuded kandidaadile:
soovitatav kõrgharidus või selle omandamine;
valdkonda reguleerivate õigusaktide põhjalik tundmine;
oma valdkonda puudutavate eelnõude ettevalmistamine vallavalitsuse ja vallavolikogu istungiteks;
kohaliku omavalitsuse korraldust reguleerivate õigusaktide tundmine;
haldusdokumentide ja ametikirjade koostamise ja vormistamise oskus;
eesti keele oskus C1-tasemel ja vene keele oskus suhtlustasandil;
B-kategooria autojuhiloa olemasolu;
ametikohal vajalike teksti- ja tabeltöötlusprogrammide ning elektrooniliselt peetavate andmekogude (ehitisregister, teeregister, ADS) kasutamise oskus;
algatus- ja analüüsivõime, pingetaluvus, hea suhtlemis- ja eneseväljendusoskus;
tööle asumine esimesel võimalusel.
Kasuks tuleb töökogemus ametikoha valdkonnas kohalikus omavalitsuses.
Alajõe Vallavalitsus pakub:
meeldivat töökeskkonda;
ametialaseid väljakutseid ning eneseteostamisvõimalusi;
35 päevast puhkust;
töötasu 675 eurot.
Konkursil osalemiseks esitada järgmised dokumendid:
allkirjastatud taotlus koos kinnitusega, et ei esine asjaolusid, mis välistavad ametniku teenistusse võtmise;
elulookirjeldus (CV);
tunnistus ja diplom vajaliku hariduse kohta;
motivatsioonikiri.
Kandideerimise dokumendid saata hiljemalt 9. juuniks 2015. a Alajõe Vallavalitsuse aadressile Valla 8, Alajõe küla, Alajõe vald, Ida-Virumaa 41001 või elektrooniliselt alajoevv@alajoevv.ee märgusõnaga „Majandusspetsialist“.
Info tel 336 6185.


title: AS Eesti Keskkonnateenused võtab tööle

maintext:
AS Eesti Keskkonnateenused võtab tööle
RIIGIHANGETE SPETSIALISTI
Töö kirjeldus
Riigihangete pakkumuste ettevalmistamine:
- hankedokumendi läbitöötamine,
- kuluarvutuse tegemine ja omahinna kalkuleerimine,
- pakkumuse vormistamine, sh dokumentide ja muude nõutud materjalide ettevalmistamine,
- pakkumuse esitamise korraldamine.
Ärianalüüsi tegemine:
- toodete ja teenuste omahinnaarvestus,
- arvutatud pakkumuse ja tegelike tulemuste võrdlemine,
- andmebaasidesse sisestatud andmete kontroll.
Muu finantsalane assisteerimine.
Nõudmised kandidaadile:
väga hea analüüsi- ja üldistusvõime;
väga hea ajaplaneerimise ja tähtaegadest kinnipidamise oskus;
soov tegeleda numbritega;
korrektsus ja täpsus;
hea eesti keele oskus, inglise ja vene keele oskus tuleb kasuks;
hea MS Exceli ja Wordi tundmine;
kasuks tuleb raamatupidamisprogrammiga SAF töötamise kogemus;
soovitavalt majandusalane kõrgharidus või kogemus sarnaselt ametikohalt.
Ettevõte pakub:
meeldivaid kolleege ja töökeskkonda;
töö eest väärilist tasu;
põnevat tööd.
Lisainfo:
Võimalus töötada kodukontoris
CV (eesti keeles) palun saata aadressile
maigi.reintal@keskkonnateenused.ee


title: Peipsi kaunitar Ilukonkurss: pildil ja reaalses elus

maintext:
Vanusekategooriad:
1 kategooria – 16.-18 a. (vajalik vanemate kirjalik luba)
2 kategooria – 19.-28 a.
3 kategooria – 29.-35 a.
Konkurss korraldatakse kolmes osas:
Märts-detsember 2016 – fotokonkurss ajalehes Peipsirannik ja kandidaatide väljavalimine Peipsimaa kohalikes omavalitsusüksustes.
Jaanuar-Veebruar 2017 – Poolfinaal. Toimub hääletamine Facebook kaudu.
Märts 2017 – Finaal. Ilukonkurssi finaali pääsevad 10-12 enim hääli saanud fotokonkursi osalejaid. Finaal toimub rahvusvahelisel naistepäeval ehk 8. märtsil Peipsimaa pealinnas Mustvees. Žürii valib välja kolm kaunitari, kellest üks saab kanda tiitli Miss Peipsi kaunitar. Kõik võitjad saavad meie sponsoritelt auhindu.
Konkurssi tingimused:
Osalemiseks on vaja saata oma pildid (2-3 portree ja 3-5 tavapilti JPG või JEPG formaadis, mille suurus ei ole väiksem kui 1 MB) ajalehe Peipsirannik toimetusse aadressil peipsiajaleht@gmail.com, märksõnaks on Peipsi kaunitar. Kirjas palun märkige oma kontaktandmed: nimi, perekonnanimi, vanus, elukoht, tegevusvaldkond jne. Samuti ootame Teie väikest kirjandit-elulookirjeldust, kus tutvustate ennast ja räägite, kuidas olete Peipsimaaga seotud. Parimad esseed autasustatakse. Peipsiäärse piirkonna elementidega pildid (looduskaunis taust, kohalikud riided) on teretulnud. Esimesel etapil on võimalik osalejatele oma häält anda kirjutades peipsiajaleht@gmail.com, märksõnaks on Osaleja № … .
Pildid avaldatakse ajalehes Peipsirannik nii paber väljaandes kui ka ajalehe Internet ressurssidel.
Kutsume kõiki reklaamist huvitatuid ettevõtteid, ilutegijaid, fotograafe ja teisi oma ala professionaale koostööle!
Lisainfo:
peipsiajaleht@gmail.com
www.peipsirannik.info
Tel. 5347 2127


title: Valentina Jazõkova: „Nii armastatud töö kui ka kutsumus“. Artikliseeria ajalehes Peipsirannik tänapäeva kultuuritegelastest Peipsimaal

maintext:
Kes teab, missuguseks oleks kujunenud tema loominguline tee, kui mitte … Mustvee. Kodukant, Peipsi järv ja väike kodulinn – see tõmbas võimsa magnetina enda poole romantilisi natuure. Paljudele on tuttav see nostalgiline tunne, aga paljud ei sidunud oma elu ja saatust siiski kodulinna või kodukülaga. Valentina Jazõkova teenib alates 1989. aastast kunsti oma tagasihoidliku, kuid inimestele väga vajaliku kultuuritöötajana, olles teinud läbi tee lastaiakasvatajast kuni Mustvee Kultuurikeskuse direktorini. Naise elus on aga ette tulnud igasugust, ja vaatamata mistahes poliitilistele segadustele kohalikes ideoloogiaringkondades, on ta jäänud ja jääb võluva naeratuse saatel truuks oma kutsumusele, tööle ja inimestele…
Lugege ajalehest Peipsirannik N3/2016


title: Ahju, kamina ja pliidi ning korstna ja ühenduslõõri puhastamisest

maintext:
01.09.2010. aastal jõustunud „Tuleohutuse seadus“ sätestab füüsiliste ja juriidiliste isikute ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste ja organite (edaspidi isik) kohustused, õigused ja vastutuse tuleohutuse tagamisel ning riikliku järelevalve teostamise. Selle seaduse § 11 pealkirjaga „Ahju, kamina ja pliidi ning korstna ja ühenduslõõri puhastamine“ üksikasjalikult kirjeldab hoone omaniku kohustused neis paiknevate kütteseadmete puhastamisele , puhastamise sagedusele ning selle tegevuse dokumenteerimisele.
Lugege ajalehe Peipsirannik septembri numbrist (N9/2015)
Osta septembri number:
http://peipsirannik.info/et/gde-kupit-gazetu/
Telli reklaami:
http://peipsirannik.info/et/reklama/


title: Haldusreform Mustvees: 20. septembril kell 16.00 Mustvee kultuurikeskusesse haldusreformi infopäevale

maintext:
Riiklik haldusreform on lõpusirgel ning suur töö läbirääkimistel teiste omavalitsustega on tehtud. On aeg küsida teilt arvamust tuleviku koha. Sajandite jooksul on Mustvee linn alati olnud piirkonna keskus. Just seda arvestades tegi 2015. aasta lõpus Mustvee linna juhtkond naabervaldadele ettepaneku ühineda. Läbirääkimised kestsid kogu talve, kevade ja suve. Ühise laua taga istusid Mustvee linna, Avinurme, Saare, Kasepää, Lohusuu ja Torma valdade esindajad, et moodustada suur ja tugev omavalitsus. Nüüd on käes aeg, kus ka linnakodanik saab haldusreformi kohta oma sõna sekka öelda. Küsimus on: kas toetate haldusreformi käigus tekkivat omavalitsust, kuhu kuuluvad Mustvee linn, Saare, Avinurme, Kasepää, Lohusuu ja Torma vallad ning mille tulemusel moodustub uus, suur, ligi 6000 elanikuga vald, mille keskuseks saab olema Mustvee linn? Ootan linnakodanikke osalema 20. septembril kell 16.00 Mustvee kultuurikeskusesse haldusreformi infopäevale, kus teie küsimustele haldusreformi kohta vastab Mustvee linna juhtkond, et koos avaldada oma visioon üle 500-aastase ajalooga kodulinna tuleviku kohta.
Max Kaur,
Mustvee linnapea


title: Põltsamaa, Vooremaa, Peipsi läbi fotode

maintext:
Novembris hakkab SA Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus koostama Jõgevamaa imagotrükist – see on fotodel põhinev trükis, mis tutvustab maakonna kolme piirkonda (Põltsamaa, Vooremaa, Peipsi) läbi fotode, tekstilist osa on vähe. Trükisesse on planeeritud 24 lehekülge ning see koostatakse eesti, vene ja inglise keeles. Imagotrükis on mõeldud kinkimiseks ja meeneks maakonna koostööpartneritele nii Eestis kui välismaal. Leader-programm ja Jõgevamaa Omavalitsuste Liit katavad trükise koostamise ning trükkimise kulud. Meil endil tuleb kokku panna pildimaterjal. Siit üleskutse kõigile:
Palun vaadake üle oma fotomaterjal ning edastage meile atraktiivseid fotosid Jõgevamaast. Eriti on oodatud fotod järgmistest objektidest:
1. Põltsamaa piirkonnas:
Põltsamaa loss&kirik, jõgi/linnavaade, roosiaed, kardirada, lossipäev; Puurmani mõis; Kamari järv; Mõisad: Pajusi, Adavere, Lustivere.
2.Vooremaa piirkonnas:
Jõgeva linnavaade, Küüslaugufestival; Kuremaa järv ja mõis; Laiuse lossivaremed; Kassinurme; Palamuse muuseum/kirik, Paunvere laat; Elistvere loomapark; Vudila Mängumaa; voored; Endla LKA, Alam-Pedja LKA, Jõgevatreff, Naiste Tantsupidu.
3. Peipsi piirkonnas:
Peipsi järv; Vanausuliste tänavküla; Mustvee linnavaade; Kasepää laululava, Kalevipoja Kala- ja Veefestival; Kalevipoja Koda
NB! Nimekiri objektidest on näidiseks.
Oodatud on ka kõik teised Jõgevamaa objekte ja sündmusi kajastavad atraktiivsed fotod.
Nõuded fotodele:
Oodatud on pildifailid formaadis: JPEG, TIF või PNG.
Faili peaks olema vähemalt 3 MB suurune.
Fotode edastamine
Ootame fotosid e-postile teele@jaek.ee hiljemalt 31.oktoobriks. Fotod võib saata üksikult või üles laadida nt Dropbox keskkonda (www.dropbox.com) ning edastada meile veebilink. Palume fotode juurde lisada objekti nimi ja autori nimi.
Trükises saab iga foto juurde ära märgitud selle pealkiri ja autor.
Jääme lootma meeldivale koostööle ning täname ette kõiki, kes annavad oma panuse Jõgevamaa tutvustamiseks nii Eestis kui välisriikides.
Lisainfo: Teele Kaeramaa,
SA JAEK projektijuht,
tel. 5817 2185,
teele@jaek.ee


title: Siiri Ušakova: „Aimatavalt ainamtu“

maintext: Alatskivi lossi teisel korrusel on avatud üks väga omapärane ja ainulaadne kollaažnäitus „Aimatavalt ainamtu“. Loominguliste tööde autoriks on Siiri Ušakova, kes küll meelsamini kasutab oma pseudonüümi – Iris Leid. Kõrvaltvaatajad on nentinud, et lihtsast paberkollaažist on autor jõudnud töödeni, mida võiks vabalt ka tänapäeva-keeles nimetada 3D. Kasutatud on nii kuivatatud taimelehti, viljapäid, aga ka tekstiili, sulgi, puukoort ja …Tasub ise oma silmaga vaatama minna. Avatud 11.00 – 19.00


maintext:
Konkursi “Jõgevamaa Tunnustab 2014” raames valis žürii mulluseks aasta teoks Peipsi pealinna Mustvee sadamahoone valmimise, mille eest on seisnud Mustvee linnavalitsus. “See on tunnustus kogu Peipsi pealinna rahvale ja heale meeskondlikule tööle Mustvee Linnavalitsuses ning Linnavolikogus. Eesti idameri peab kiiremini arenema, sest tegemist ei ole enam mitte ainult Eesti, vaid ka kogu Euroopa Liidu väravaga,” leiab Mustvee linnapea Max Kaur.
Lugege rohkem ajalehest Peipsirannik N3/2015


title: Mustvees avati uus sadama hoone

maintext:
2013. aastal alustati Peipsi pealinnas Mustvees uue paadi sadama ehitust. 2014. aasta lõpuks peaks Mustvees kerkima ka uus sadamahoone ning remonditud saab ka põhja kai. Mustvee Sadama paadisild sai 168 meetrit pikk ning selle ääres peaks olema randumisruumi üle kolmekümnele paati.
Uude kahekorruselisse sadamahoonesse on Mustvee linnavalitsus mõelnud ruumid nii sadama kaptenile kui keskkonnainspektsioonile.
Sadama ehitus läheb maksma ligikaudu 1,1 miljonit eurot. Sellest veidi üle miljoni euro tuleb Eesti-Läti-Vene piiriülesest koostööprogrammist «Majanduslikult jätkusuutlik ja keskkonnasäästlik Peipsi järve piirkond». Omaosaluseks vajalik summa on Mustveel hangitud laenuna. Samal ajal rajatakse paadisadamat ka Tartusse, Kallastele kerkib aga laevaremondidokk.
Mustvee Sadamas on laevaliiklus toiminud sadu aastaid nii tsaari kui esimese Eesti Vabariigi ajal. Nõukogude ajal seisid Mustvees ka tiiburlaevad Pihkva ja Tartusse.
Lugege ajalehes Peipsiranik N12/2014
Mustvee,18.12.2014 Fotod Fjodor Maspanov


title: Mustvee linnapea Max Kaur: “Võiks kaaluda Peipsimaa omavalitsuse rajamist"

maintext:
6. mail 2015.a., kohtusid Peipsi pealinnna juhtkond, Mustvee linnapea Max Kaur ja linnavolikogu esinaine Riina Pajula, Jõgeva maakonna delegatsiooni koosseisus Eesti Vabariigi riigihalduse ministri Arto Aasaga, et arutada riigi haldusreformi, piirkondade konkurentsivõime tõstmise programmi, Euroopa Liidu projekte aastateks 2015-2020.
“Mustvee on aastaid nõudnud Konstantin Pätsi aegsete piiride taastamist. Peipsi pealinnas hetkel valminud on sadam, promenaad, sild, tulevikus SPA ja palju muud. Kindlasti soovime Mustvee Sadamasse, piiriületamispunkti, mis hüppeliselt edendaks kogu piirkonna majandust. Omavalitsuste suurendamise käigus võiks mõelda ka suuremate omavalitsusüksuste ümbernimetamisele maakondadeks. Miks mitte näiteks Peipsi maakond. Omavalitsuste süsteemi korrastamine aastaks 2018 on üks õige mõtte riigi 100. sünnipäevaks”, arvaв Mustvee linnapea Max Kaur…
Rohkem lugege ajalehest Peipsirannik N5/2015
Telli ajaleht Peipsirannik
Osta ajaleht Peipsirannik


title: Jõulurõõmu kuulutus

maintext:
Raadio 4 heategevusprogramm “Jõulurõõmu kuulutus” toetab sel aastal Viljandimaa SA Perekodu lapsi. Selles asutuses elab igapäevaselt 75 last ja noort, kellest 60-l on raske või sügav puue. “Jõulurõõmu kuulutus” on üks vanemaid heategevussaateid Eesti elektroonilise meedia maastikul – tänavu juba 23. korda.
Esmakordselt oli saade Raadio 4 eetris aastal 1993 ning tookord toetati verevähki põdevaid lapsi. Aastate jooksul on raha kogutud meditsiinitehnika soetamiseks Tallinna Kliinilise Lastehaigla, samuti Tartu, Nõmme ning Narva lastehaigla tarvis. “Jõulurõõmu kuulutus” on toetanud Tartu, Viljandi, Jõhvi, Narva, Tallinna, Imastu, Kohtla-Järve, Pärnu, Narva-Jõesuu, Haapsalu, Taheva, Kohtla-Nõmme lastekodusid ja Sillamäe Vanalinna kooli,Tartu Emajõe Kooli ja Narva lasteaia “Muinasjutt” puudega lapsi. Aastate jooksul tehtud heategevuse eest on Raadio 4 tunnustatud UNICEF-i Sinilinnu aastapreemiaga. Raadio 4 toimetus tänab kõiki annetajaid abi ja südamlikkuse eest, sest eelkõige on see tänu Teile saadud tunnustus.
SA Perekodule aitame osta kogutud raha eest Tobii silmajälgimissüsteemi, mis võimaldab pilgu abil arvutit kasutada ja ka sel teel suhelda.
Annetada saab telefoni teel helistades numbrile 900 7011 maksumusega 6 eurot või 900 7012 maksumusega 15 eurot. Kõnede vastuvõtmist alustame 20. detsembril. Helistades saate jätta automaatvastajale teate ja õnnitleda või tervitada oma sõpru või lähedasi saates “Jõulurõõmu kuulutus”, mis on eetris 24.detsembrist kuni õigeusu jõuludeni 7.jaanuaril iga päev kell 17.05 –19.00.
Annetada saab ka läbi panga:
Sihtmakse saaja: SA Perekodu
Saaja arveldusarve: EE271010220247922229, SEB pank
Selgitus „ Jõulurõõmu kuulutus“.
„Jõulurõõmu kuulutust“ toetavad EMT, Elion, Elisa ja Tele2.


title: Peipsi järve jääle

maintext:
Alates tänasest, 28. jaanuarist võib Lõuna prefektuuri teeninduspiirkonnas minna jalgsi Peipsi järve jääle Omedu jõe suudmest põhja poole jäävale alale.
Jalgsi on lubatud liikuda Omedu jõe suudmest põhja poole jäävale jääalale kuni ühe kilomeetri kaugusele kaldast Ida-Viru maakonna piirini. Endiselt on keelatud väljumine Peipsi järve jääle jalgsi ja mistahes sõidukitega Omedu jõe suudmest lõuna poole jääval jääalal ning ligineda jõgede ja ojade suudmetele lähemale kui 150 meetrit.
Lõuna prefektuuri piirivalvekapten Mati Mikson soovitab järvejääle minejatel kehtestatud piirangutesse tõsiselt suhtuda ning hoida end kursis muutuvate jääolude kohta, mille kohta saab infot lähimast kordonist. Samuti on soovitav jalgsi jääle väljumine kordonis registreerida. „Registreerimine võimaldab kontrollida, kas pimeduse saabudes olete kaldale tagasi jõudnud. Ühtlasi tagab järvele mineku registreerimine selle, et õnnetuse korral saavad piirivalvurid hädasolijale viivitamatult abi pakkuda“, lisab Mikson.
Et iga kalastaja turvaliselt tagasi kaldale jõuaks, saab õnnetuse ära hoidmiseks teha järgmist:
Enne järvele minekut viige end kurssi kehtivate piirangutega, kus kulgeb riigipiir ning tutvuge jooksvalt politsei kodulehel jääoludega. Täiendavat teavet saab küsida kordonist;
Järvele minnes tuleks kaasa võtta lisaks kalastusvarustusele ja isikut tõendavale dokumendile ka laetud mobiiltelefon, milles on kordoni kontaktnumber. Lisaks tuleks enese turvalisuse tagamiseks kaasa võtta ka navigatsioonivahend, jäänaasklid ning päästevest;
Võimalusel ärge minge järvele üksinda. Ühes kaaslastega järvele minekul hoidke üksteise nägemiskaugusesse, et õnnetuse korral kaaslased teid märkaksid ja saaksid vajadusel abi kutsuda või seda ise osutada;
Kalastades ei tohiks koguneda seltskonnaga väikesele alale, nii kahaneb jää kandevõime. Inimeste vahel tuleks hoida vähemalt 5 meetrit vahet nii jääl liikudes kui ka kalastamisel;
Vältige paksu lumega kaetud aladel liikumist, kus jäätumine võib olla ebaühtlane ja jääkate keskmisest õhem ning valige teekond, mis võimaldaks liikuda visuaalselt eristataval jääkattel;
Kui avastate järvejääl olles mõne ohtliku koha, siis andke sellest kindlasti lähimasse kordonisse teada;
Külmarohi ja selle manustamine jätke koduseks tegevuseks kalasaagi kaalumise juurde;
Kui kaotate järvel orientatsiooni, võtke viivitamatult ühendust lähima piirivalvekordoniga, et abi võimalikult kiiresti saabuks;
Hinnake adekvaatselt oma tervislikku seisundit ning füüsilisi võimeid, et pika vahemaa kõndimise ning kalasaagi kandmisega tervisele liiga ei tehtaks;
Kui märkate ohuolukorda sattunud inimest, helistage viivitamatult lähimasse kordonisse ja võimalusel osutage abi, kuid ärge seadke enda elu ohtu.
Maria Gonjak
pressiesindaja
kommunikatsioonibüroo
Politsei- ja Piirivalveamet
7308851 / 53095927
maria.gonjak@politsei.ee


title: Kiri toimetusele: “Aidake mul leida heategija ja anda võimalus Feliksile tänada oma elu päästmise eest!

maintext:
Tere hea Peipsiranniku ajalehe toimetus! Minu nimi on Mart ja selle kirjaga ei pöördu ma teie toimetuse poole tööasjus. Kirjutan teile hoopis ühel minu jaoks väga olulisel teemal. Lühidalt öeldes püüan ma aidata üht oma lapsepõlve tuttavat, Feliks Kindsigot, leida kedagi, kes 10 aastat tagasi päästis Peipsil tema elu, kuid keda tema ei saanud kunagi isiklikult tänada.
Et mõista, miks ma seda teen, pean pisut ka Feliksi tausta avama. Tuttavaks saime me üle 20 aasta tagasi, kui mina olin ca 10-aastane ja tema töötas Kirovi nimelises kolhoosis, mis asus Võrumaal, Kääpal. See oli aeg, mis meie mälestustes jääb igaveseks meelde kui ajaks, kus päike paistis iga päev, suvi oli lõputu ja heinateo ajal sügeles selg hullult heinapebretest. Feliks oli sel ajal veoautojuht ja meie, küla poisikesed jõlkusime nii viljakuivatite, heinaküünide ja kaalukoja juures, et saada kaasa sõita kasvõi natukene mõne autoga, põllul kombainiga või silokuivatis lintraktoriga. Oli autojuhte, kes võtsid meid, küla poisikesi hea meelega päevaks sõitma kaasa ja oli juhte, kes kurjustasid meiega ja käskisid koju minna. Feliks kuulus esimeste hulka ja oli seega ka meie lemmik. Ma ei mäleta, et oleksin kunagi näinud Feliksit kurvana või kurjana, ta oli alati naeratav ja sõbralik. Me ei teadnud, kas ta oli tubli töömees või mitte ja see meid tollal ka ei huvitanud. Meid huvitas ainult see, et me saaksime temaga kaasa sõita.
Kuid üks hetk said pikad suved läbi ja meie kasvasime suureks. Aastad läksid mööda ja unustasin nii heinateo, küüni juures jõlkumise kui ka Feliksi.
Sellel suvel sattusin üle pika aja taas Võrru ja läksin sõpradega võrkpallivõistluseid vaatama. Seisin sõbraga väljaku ääres kui nägin üht kõhetut kuju liikumas meie poole. Kui ta lähemale astus, vaatasin talle otsa ja nägu tundus tuttav. Ta läks meist mööda ja jäi pisut eemale seisma. Küsisin sõbralt kohe, et kas see oli Feliks. Ta vastas jaatavalt. Astusin tema juurde ja tutvustasin end. Ütlesin, kelle poig ma olen ja kuidas ma teda tunnen. Feliks tundis mu ära, vähemalt teadis, kelle poig ma olen. Jäime jutustama temaga ja kui olin küsinud, et kuidas tal läinud on, rääkis Feliks mulle loo, mis mõjus mulle sügavalt.
Nimelt oli Feliks läinud ca 10 aastat tagasi (ilmselt 2003 või 2004, täpselt ta ei teadnud) omakülamehest sõbraga Peipsile kalale. Oli kevadine aeg, märts või aprill. Mehed võtsid napsu ja püüdsid kala. Ühel hetkel tundis Feliks, et ei tunne end enam hästi ja kukkus kokku. Kahjuks ma ei tea, kas ta oli saanud infarkti või insuldi aga juhtunust ei mäleta Feliks midagi. Sõber oli kiirustanud koheselt kaldale abi otsima ning leidnud ühe mehe mootorsaaniga. See mees kiirustas Feliksini ning kutsus ka kiirabi. Ta viis Feliksi kaldale ja andis ka esmaabi ning ootas kiirabi saabumise ära. Seejärel lahkus ta. Feliks viidi haiglasse ja järgmine asi, mida ta peale kalalkäiku mäletab, on haigla hallid seinad.
Pärast õnnetust on Feliks töövõimetu, kuid tänulik, et üldse elus on. Ei Feliks ega sõber tea, kes oli see inimene, kes oli appi tulnud ning elu päästnud. Ka ei taibanud ta kohe selle inimese nime või kontakti küsida kiirabist ning hiljem läks see meelest. Kuid nüüdseks juba 10 aastat on Feliks sellele tihti mõelnud ning ainuke asi, mida ta teha tahab, on üles leida see mees, kes talle tol päeval appi tuli ning ta järvelt kaldale ära tõi ning ta elu päästis. Feliks tahab suruda selle mehe kätt ja tänada oma elu päästmise eest. Kui keegi tunneb nüüd end ära selles loos või teab kedagi, kes on rääkinud, et tema oli just see mees, kes 10 aastat tagasi tõi järvelt ära Feliksi, palun andke endast teada toimetuse kontaktidel ning viime teid Feliksiga kokku.
PS. Mulle läks tema lugu hinge ja lubasin teha kõik, mis minu võimuses, et leida üles see hea südamega inimene. Tegin Feliksist pildi ja andsin talle lubaduse, et tegelen asjaga. Nüüd pöördungi teie poole selle kirja ja looga ning Feliksi pildiga. Aidake mul leida see heategija ja anda võimalus Feliksile tänada oma elu päästmise eest!
PPS. Loos võib arusaadavatel põhjustel esineda ebatäpsusi aga üldjoontes on lugu õige.
Mart Siilivask
peipsiajaleht@gmail.com


title: Peipsimaa aastainimene - Aleksandr Suvorov

maintext:
Eelmise aasta lõpus Peipsiranniku toimetus otsustas jagada Peipsimaa aastainimese tiitlit. Sellega tunnustatakse inimest, kes oma tegevusega on aidanud kaasa Peipsimaa arengule ja kelle tegevus on suunatud kohaliku piirkonna parendamisele. Esimene selline tiitel kuulub Räpina vallavanemale Teet Helmile. Paljude lugejate ja meie toimetuse arvamusel selle aasta “Peipsimaa aastainimene” on Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov.
Viimaste aastate jooksul Meeksi vallas on saanud teoks mitmed projektid mis on parandanud kohalike inimeste olusid ja suunatud tulevikku. Ja nimelt, pidevalt areneb Mehikoorma sadama piirkond, on rajatud parkimisplats, on renoveeritud mitmeid sotsiaal suunitlusega ruume. Töötab lastehoid, kool, raamatukogud (Meeksi vallas on neid kolm), noortekeskus. Tundub, et vallas inimestel on tuju läinud paremaks. On tagasi tulnud usk, et ka ääremaal on võimalik inimväärikalt elada…
Lugege rohkem ajalehest Peipsirannik N12/2014


title: Kalanduse tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustuskavasid toetatakse 2,5 miljoni euroga

maintext:
Maaeluminister allkirjastas Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 meetme “Tootmis- ja turustuskavad” tingimused, millega alusel toetatakse kalanduse tootjaorganisatsioonide tootmis- ja müügitegevuse paremat korraldamist 2,5 miljoni euroga.
“Eesti kalandussektori jaoks on praegu võtmeküsimusteks uute turgude leidmine ja toodete väljatöötamine, mis aitaks parandada sektori müüginäitajaid,” ütles maaeluminister Urmas Kruuse. “Tootjate ühendused saavadki toetust taotleda oma tootmis- ja müügiprotsesside parandamiseks. Näiteks plaanivad tootjaorganisatsioonid oma kavades toetuse eest viia läbi ühiseid turundustegevusi koostöös jaemüügikettidega.”
Toetusega saab osaliselt katta tootjaorganisatsiooni koolitus- ja nõustamiskulusid, uuringute teostamist ja administratiivkulusid.
Toetusperioodi peale kokku on meetmele “Tootmis- ja turustuskavad” eraldatud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 rakenduskavas 2,5 miljonit eurot, toetus katab 75% tehtavatest kuludest. Toetust saavad taotleda asjakohase kava esitanud kalanduse tootjaühendused.
Kõige suuremat tähelepanu pööratakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 2014-2020 (EMKF) Eesti rakenduskavas investeeringutele töötlemisse ja turustamisse – kokku 32,5 miljonit eurot. Samuti plaanitakse 27,7 miljonit eurot rannapiirkondade arenguks, 26,2 miljonit eurot kalapüügivahenditega ja keskkonnahoiuga seotud investeeringuteks ning 17,8 miljoni eurot vesiviljeluse arendamiseks.
EMKF 2014-2020 on programm, mis hakkab pakkuma rahalisi vahendeid Euroopa Liidu ühise kalanduspoliitika rakendamiseks. Perioodil 2014-2020 on fondi Eesti rakenduskava eeldatavaks mahuks 129,6 miljonit eurot, millest 100,9 miljonit eurot tuleb EMKF vahenditest ja 28,6 miljonit eurot Eesti riigieelarvest.
Lugege ajalehest Peipsirannik N4/2016


title: Ossinovski plaanib suhkrujookide maksu kehtestada astmelisena

maintext:
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib plaanitava suhkrustatud
Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski soovib plaanitava suhkrustatud jookide maksu kehtestada astmelisena, tõenäoliselt ei satu lõivu alla piimatooted ning looduslikult suhkrut sisaldavad joogid, kirjutab Postimees.
Uue võimuliidu moodustamise järel oli juttu, et uus limonaadimaks hakkaks sõltumata suhkrusisaldusest olema 20 senti liitri kohta, märkis leht. Nüüd soovib Ossinovski säärasest asjakorraldusest loobuda ning kehtestada maks astmelisena.
"Kui on eri maksuastmed ja aktsiisi vahe on piisavalt suur, siis ettevõtted soovivad saada oma tooteid just madalamasse rühma, et nende tooted oleksid odavamad ja rohkem konkurentsivõimelisemad," rääkis minister lehele.
Ossinovski märkis ka, et tõenäoliselt ei hakka riik lõivu koguma piimatoodetelt, mis sisaldavad laktoosi. "Toodetes, kus on loomulik suhkur sees, ma olen skeptiline, et sealt on võimalik maksu võtta," ütles minister.
Samas tõi Ossinovski välja, et piimatoodete maksustamine oleks tegelikult õiglane nii teiste kaubagruppide kui ka tervisemõju poolest, kuna Eestis on need tooted väga suhkrurohked.
Plaanide kohaselt peaks suhkrustatud jookide maks kehtima hakkama 2018. aasta algusest. Rahandusministeeriumist öeldi Postimehele, et eelnõu on praegu väljatöötamisel.


authors:
Filmimaterjal
Rahvusarhiivi Filmiarhiiv

description: Kergetööstusettevõtete kevadsuvise hooaja rõivaste moedemonstratsioon toimus Laevastiku Ohvitseride Majas Tallinnas. Lavale jõudsid uusimad moetrendid nii suurtele kui väikestele. - DELFI

title: VIDEO! Moeetendus 1957. aastal ehk kuidas ajakohane inimene peaks end riide panema