title: Lietovuos partėzanā
text: Pradiuo partėzanu bova daug ė anėi liuob kuovuotė atvėrūs kuovuos, īpatėngā lėgė 1945 m., a pu 1946 m. atvėrū mūšiu nablėka, ba lėgė tuo čiesa daug partėzanu sonaikėnta bova (aba pasitraukusiu diel Bartoševėčė amnestėjės žadiejėma). 1946 m. kostiejėms pasėikė sobrendėma – palėka geriau organėzouts. Partėzanā truopnē sosėskėrstė i srėtis ė apīgardas, jiemė kōrdėnuotė veikėma. Tumet duomėnava puogrėndė veikla, daug diemesė partėzanā skīrė rėnkėmu i TSRS Aukštiausė Tarība trokdīmou. Neskaitont agentū tėnkla, kostiejėms ligė 1949 m. ėšsėlaikė aktīvos. 1949 m. palėka atkorta cieluos Lietovuos partėzanu sājūdė pasėprėišėnėma vaduovībė, buo lig tuol veikės Prezidiums bova sonaikėnts. Šeštuojė dešėmtmetė pradiuo suovietams pasėsekė sonaikėntė mažne vėsa partėzanėni kostiejėma. Tam pasėtarnava TSRS šnėpū sorėnkta infuormacėjė Vakarūs, KGB infiltravėmasis į pasėpriešėnėma jodiejėma ė 1952 m. sorengtas plataus masta operacėjės prīš partėzanus. Jūzaps Lukša-Daumants 1951 m. bova dvėgoba agento ėšdouts ė žova Lietovuos mėškūs. 1953 m. bova ėšdouts kėta garsaus partėzana J. Žemaitė bonkeris. Ans bova pajėmts gīvs, operatīvėniam būriou panauduojus dojės. Ans tarduoms bova net Maskvuo, a 1954 m. lapkristė 26 d. sošaudīts Botīrku kaliejėmė.