title: Argentėna
text: 1976 m. kuova mien. karėškē, vaduovaujamė Chorchės Rafaelė Videlas viel periem valdė i sava ronkas, remiamė liberalu gropės, katra akuonuomėnės krėzės akivaizduo matė sava isitvėrtėnėma galėmībės. Vadėnamasis „nacionalėnės reorganizacėjės pruocesos“ toriejė „lėguota“ apėbūdėnama Argentėnas vėsuomenė grōžintė pri konservativiū idealu ė galotėnā sonaikintė kairiuosės partizanėnės grupoutės. Valdžė pradiejė „Nešvarė vaina“ (Guerra Sucia), katruo čiesa bova „pradongėnamė be žėniuos“ komunėstu veikiejē, peruonistā ė kėtė valdžē nepalankūs asmenīs. Daugoms oponėntū ikalinta dabuoklies, nuteista mėrtė. Ėš vėsa vainėnės diktatūras laikuotarpio „pradunginta“ aplė 30 000 žmuoniū. Nepaisont tuo, ta diktatūra neoficēlē bova remiama JAV, katra bėjuojė komunėstu ītakas Luotīnū Amerikuo. 1981 m. prezidėnto de facto palėka generuols Leopolds Galtjeris. Anuo nuruodīmo šalėis vainuos pajiegas isiveržė i Malvėnu salas, valduomas brėtu, ė paskelbė anas Argentėnas terituorėjė. Jongtėnė Karalīstė zars jiemės atsakuomūjū vēksmū, tuom pradiedama 2 mienėsius trukosė Malvėnu vaina. Nepaisont tuo, ka Folklanda salas baisē nutuolosės nu Jongtėnes Karalīstės, brėtā imeiga pasėnauduodamė dėdesnė vainuos patīrėmo ė gėnkloutė iveiktė argenėnėitius. Vainas čieso žova 655 Argentėnos karē. Pu nesiekmies vainuo Galtjeris bova pašalints ėš puosta, vuo šalėis vaduovo palėka Reinalds Bignuonė. Diel dėdelė vėsuomenes spaudėma uns bova priversts paskelbtė liousus rinkėmus, tuom ožbėngdams vainėnė diktatūra.