CREATE TABLE [tbl_Task_List] (
  [Location_ID] VARCHAR (50),
  [Request_date] DATETIME ,
  [Task_desc] VARCHAR (100),
  [Requested_by] VARCHAR (50),
  [Task_status] VARCHAR (50),
  [Date_completed] DATETIME ,
  [Followup_by] VARCHAR (50),
  [Task_notes] LONGTEXT ,
  [Followup_notes] LONGTEXT ,
   CONSTRAINT [pk_tbl_Task_List] PRIMARY KEY ([Location_ID], [Request_date], [Task_desc])
)

{'content_hash': '6af315cb3af9b8326684f3c1dff04fc6', 'timestamp': '', 'source': 'github', 'line_count': 12, 'max_line_length': 89, 'avg_line_length': 32.25, 'alnum_prop': 0.6640826873385013, 'repo_name': 'envisionnw/targetlists', 'id': '4c034206d3dc79fa809ddf19e9a767366622dbdf', 'size': '387', 'binary': False, 'copies': '1', 'ref': 'refs/heads/master', 'path': 'source/tbldef/tbl_Task_List.sql', 'mode': '33188', 'license': 'mit', 'language': [{'name': 'Visual Basic', 'bytes': '739429'}]}


Metropolitan Opera House, populärt kallat Met, är ett av de främsta operahusen i världen. Teatern ligger vid Lincoln Square på Manhattan i New York och är en av de tolv organisationerna som tillsammans utgör Lincoln Center for the Performing Arts. Met som institution grundades i april 1880 och teatern, Old Met, öppnade den 22 oktober 1883 med ett framförande av Gounods opera Faust och svenska Kristina Nilsson i en av rollerna. Nuvarande hus vid Lincoln Center, med målningar av Marc Chagall, har varit i bruk sedan 1966 och tar 3 765 åskådare.

Operan är hemmascen för The American Ballet Theatre.

Kända sångare vid Metropolitan

Amerikanska

 1909–1912 Alma Gluck
 1900–1912, 1927–1929 Louise Homer
 1918–1930 Amelita Galli-Curci
 1956–1958 Maria Callas

Tyska

 1912–1919 Frieda Hempel

Norska

 1911–1914 Inga Ørner
 1935–1940 Kirsten Flagstad

Svenska
Svenske Jussi Björling är en av de artister, som sjöng längst på Metropolitan, men alla stora stjärnor under samtliga epoker har sjungit i huset, inklusive svenska storheter som Birgit Nilsson, Nicolai Gedda, Elisabeth Söderström, Berit Lindholm, Catarina Ligendza, MariAnne Häggander, Laila Andersson-Palme, Anne Sofie von Otter, Nina Stemme, Katarina Dalayman, Miah Persson, Susanne Resmark, Lars Cleveman, Iréne Theorin och Peter Mattei.

Ett så gott som komplett urval av svenska sångare vid Metropolitan-operan:
 1883–1884 Kristina Nilsson
  1887-1903 Johannes Elmblad
 1893-1894 Sigrid Arnoldson
 1904 Jenny Norelli
 1904-1914 Olive Fremstad (Olivia Rundquist)
 1909-1910 John Forsell
 1916-1928 Marie Sundelius
 1917–1932 Julia Claussen
 1924 Martin Öhman
 1924–1951 Karin Branzell

 1925–1927 Nanny Larsén-Todsen
 1932-1935 Göta Ljungberg
 1935–1938 Gertrud Pålson-Wettergren
 1936–1950 Kerstin Thorborg
 1938–1959 Jussi Björling
 1945–1948 Torsten Ralf
 1946–1949 Joel Berglund
 1946–1956 Set Svanholm
 1947 Hjördis Schymberg
 1950–1951 Sven Nilsson
 1952–1953 Sigurd Björling
 1957–1983 Nicolai Gedda
 1959–1999 Elisabeth Söderström
 1959–1983 Birgit Nilsson
 1960-1963 Kerstin Meyer
 1967-1977 Barbro Ericson
 1970-1974 Helge Brilioth
 1971 Catarina Ligendza
 1973-1979 Ingvar Wixell
 1974–1975 Bengt Rundgren
 1975 Berit Lindholm
 1978-2005 Håkan Hagegård
 1981 Laila Andersson-Palme
 1981 Birgit Finnilä

 1983-1998 Gösta Winbergh
 1985-1990 MariAnne Häggander
 1988-2000 Birgitta Svendén
 1988-2017 Anne Sofie von Otter
 1990-1995 Lars Magnusson
 1996 Charlotte Hellekant
 1999-2005 Katarina Karnéus
 1999-2017 Katarina Dalayman
 2000-2016 Nina Stemme
 2001 Mathias Zachariassen
 2002-2004 Camilla Tilling
 2002-2022 Peter Mattei
 2006-2007 Erika Sunnegårdh
 2009-2013 Iréne Theorin
 2009-2014 Miah Persson
 2011-2014 Susanne Resmark
 2011-2016 Malin Byström
 2013 Lars Cleveman
 2015-2018 Katarina Leoson

Byggnader i New York
Kultur i New York
Manhattan
Operahus i USA

{'title': 'Metropolitan Opera House', 'url': 'https://sv.wikipedia.org/wiki/Metropolitan%20Opera%20House', 'language': 'sv', 'timestamp': '20230320'}


import unittest
from programy.config.file.yaml_file import YamlConfigurationFile
from programy.config.client.client import ClientConfiguration
from programy.config.brain import BrainFileConfiguration

class ClientConfigurationTests(unittest.TestCase):

    def test_init(self):
        client_config = ClientConfiguration()
        yaml = YamlConfigurationFile(client_config)
        self.assertIsNotNone(yaml)
        yaml.load_from_text("""
        brain:
          supress_warnings: true
          allow_system_aiml: true
          allow_learn_aiml: true
          allow_learnf_aiml: true

          files:
              aiml:
                  files: /aiml
                  extension: .aiml
                  directories: true
              sets:
                  files: /sets
                  extension: .txt
                  directories: false
              maps:
                  files: /maps
                  extension: .txt
                  directories: false
              denormal: denormal.txt
              normal: normal.txt
              gender: gender.txt
              person: person.txt
              person2: person2.txt
              predicates: predicates.txt
              pronouns: pronouns.txt
              properties: properties.txt
              triples: triples.txt
              preprocessors: preprocessors.txt
              postprocessors: postprocessors.txt

          services:
              REST:
                  path: programy.utils.services.rest.GenericRESTService
              Pannous:
                  path: programy.utils.services.pannous.PannousService
              Pandora:
                  path: programy.utils.services.pandora.PandoraService
              Wikipedia:
                  path: programy.utils.services.wikipedia.WikipediaService

        bot:
          prompt: ">>>"
          default_response: Sorry, I don't have an answer for that!
          exit_response: So long, and thanks for the fish!
          initial_question: Hi, how can I help you?
          override_predicates: true
        """, ".")

        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.prompt)
        self.assertEquals(">>>", client_config.bot_configuration.prompt)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.default_response)
        self.assertEquals("Sorry, I don't have an answer for that!", client_config.bot_configuration.default_response)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.exit_response)
        self.assertEquals("So long, and thanks for the fish!", client_config.bot_configuration.exit_response)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.initial_question)
        self.assertEquals("Hi, how can I help you?", client_config.bot_configuration.initial_question)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration)

        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.supress_warnings)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_system_aiml)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_learn_aiml)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_learnf_aiml)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._aiml_files)
        self.assertIsInstance(client_config.brain_configuration._aiml_files, BrainFileConfiguration)
        self.assertEquals("/aiml", client_config.brain_configuration._aiml_files.files)
        self.assertEquals(".aiml", client_config.brain_configuration._aiml_files.extension)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration._aiml_files.directories)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._set_files)
        self.assertIsInstance(client_config.brain_configuration._set_files, BrainFileConfiguration)
        self.assertEquals("/sets", client_config.brain_configuration._set_files.files)
        self.assertEquals(".txt", client_config.brain_configuration._set_files.extension)
        self.assertFalse(client_config.brain_configuration._set_files.directories)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._map_files)
        self.assertIsInstance(client_config.brain_configuration._map_files, BrainFileConfiguration)
        self.assertEquals("/maps", client_config.brain_configuration._map_files.files)
        self.assertEquals(".txt", client_config.brain_configuration._map_files.extension)
        self.assertFalse(client_config.brain_configuration._map_files.directories)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._denormal)
        self.assertEquals("denormal.txt", client_config.brain_configuration._denormal)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._normal)
        self.assertEquals("normal.txt", client_config.brain_configuration._normal)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._gender)
        self.assertEquals("gender.txt", client_config.brain_configuration._gender)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._person)
        self.assertEquals("person.txt", client_config.brain_configuration._person)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._person2)
        self.assertEquals("person2.txt", client_config.brain_configuration._person2)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._predicates)
        self.assertEquals("predicates.txt", client_config.brain_configuration._predicates)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._pronouns)
        self.assertEquals("pronouns.txt", client_config.brain_configuration._pronouns)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._properties)
        self.assertEquals("properties.txt", client_config.brain_configuration._properties)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._triples)
        self.assertEquals("triples.txt", client_config.brain_configuration._triples)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._preprocessors)
        self.assertEquals("preprocessors.txt", client_config.brain_configuration._preprocessors)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._postprocessors)
        self.assertEquals("postprocessors.txt", client_config.brain_configuration._postprocessors)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._services)
        self.assertEquals(4, len(client_config.brain_configuration._services))

    def test_init_with_blank_data(self):
        with self.assertRaises(Exception):
            client_config = ClientConfiguration()
            yaml = YamlConfigurationFile(client_config)
            self.assertIsNotNone(yaml)
            yaml.load_from_text("""
            """, ".")

    def test_init_with_empty_sections(self):
        with self.assertRaises(Exception):
            client_config = ClientConfiguration()
            yaml = YamlConfigurationFile(client_config)
            self.assertIsNotNone(yaml)
            yaml.load_from_text("""
        brain:
          files:
            """, ".")

    def test_init_with_files_only(self):
        client_config = ClientConfiguration()
        yaml = YamlConfigurationFile(client_config)
        self.assertIsNotNone(yaml)
        yaml.load_from_text("""
        brain:
          files:
              aiml:
                  files: /aiml
                  extension: .aiml
                  directories: true
              sets:
                  files: /sets
                  extension: .txt
                  directories: false
              maps:
                  files: /maps
                  extension: .txt
                  directories: false
              denormal: denormal.txt
              normal: normal.txt
              gender: gender.txt
              person: person.txt
              person2: person2.txt
              predicates: predicates.txt
              pronouns: pronouns.txt
              properties: properties.txt
              triples: triples.txt
              preprocessors: preprocessors.txt
              postprocessors: postprocessors.txt
        bot:
        """, ".")

        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.prompt)
        self.assertEquals(">>> ", client_config.bot_configuration.prompt)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.default_response)
        self.assertEquals("Sorry, I don't have an answer for that right now", client_config.bot_configuration.default_response)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.exit_response)
        self.assertEquals("Bye!", client_config.bot_configuration.exit_response)
        self.assertIsNotNone(client_config.bot_configuration.initial_question)
        self.assertEquals("Hello", client_config.bot_configuration.initial_question)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration)

        self.assertFalse(client_config.brain_configuration.supress_warnings)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_system_aiml)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_learn_aiml)
        self.assertTrue(client_config.brain_configuration.allow_learnf_aiml)

        self.assertIsNotNone(client_config.brain_configuration._services)
        self.assertEqual(0, len(client_config.brain_configuration._services))

    def test_init_with_brain_empty_children(self):
        with self.assertRaises(Exception):
            client_config = ClientConfiguration()
            yaml = YamlConfigurationFile(client_config)
            self.assertIsNotNone(yaml)
            yaml.load_from_text("""
            brain:
                files:
                services:
            bot:
            """, ".")


struct TripAlight {
    edgepayload_t type;
    long external_id;
    State* (*walk)(struct EdgePayload*, struct State*, struct WalkOptions*);
    State* (*walkBack)(struct EdgePayload*, struct State*, struct WalkOptions*);

    int n;
    int* arrivals;
    char** trip_ids;
    int* stop_sequences;

    ServiceCalendar* calendar;
    Timezone* timezone;
    int agency;
    ServiceId service_id;

    int overage; //number of seconds schedules past midnight of the last departure. If it's at 12:00:00, the overage is 0.
} ;

TripAlight*
alNew( ServiceId service_id, ServiceCalendar* calendar, Timezone* timezone, int agency );

void
alDestroy(TripAlight* this);

ServiceCalendar*
alGetCalendar( TripAlight* this );

Timezone*
alGetTimezone( TripAlight* this );

int
alGetAgency( TripAlight* this );

ServiceId
alGetServiceId( TripAlight* this );

int
alGetNumAlightings(TripAlight* this);

void
alAddAlighting(TripAlight* this, char* trip_id, int arrival, int stop_sequence);

char*
alGetAlightingTripId(TripAlight* this, int i);

int
alGetAlightingArrival(TripAlight* this, int i);

int
alGetAlightingStopSequence(TripAlight* this, int i);

int
alSearchAlightingsList(TripAlight* this, int time);

int
alGetLastAlightingIndex(TripAlight* this, int time);

int
alGetOverage(TripAlight* this);

int
alGetAlightingIndexByTripId(TripAlight* this, char* trip_id);

inline State*
alWalk(EdgePayload* this, State* state, WalkOptions* options);

inline State*
alWalkBack(EdgePayload* this, State* state, WalkOptions* options);

#endif

{'content_hash': 'bbbd05b15f5d4e44d24a877f66fe0ae6', 'timestamp': '', 'source': 'github', 'line_count': 71, 'max_line_length': 122, 'avg_line_length': 21.732394366197184, 'alnum_prop': 0.7414128321451717, 'repo_name': 'bmander/graphserver', 'id': '524859f6a63259fe3437164cb8b3ac3074a2bc9a', 'size': '1675', 'binary': False, 'copies': '2', 'ref': 'refs/heads/master', 'path': 'core/edgetypes/tripalight.h', 'mode': '33188', 'license': 'bsd-3-clause', 'language': [{'name': 'C', 'bytes': '200078'}, {'name': 'Python', 'bytes': '428337'}]}


Псянчин Вали Шагалиевич (; 1930—2013) — башкирский языковед, советский и российский тюрколог, член-корреспондент Академии педагогических и социальных наук РФ, кандидат филологических наук (1965), доцент (1970), профессор, заслуженный учитель Республики Башкортостан (1991). Является одним из ведущих специалистов в области описательной и исторической грамматики, стилистики и поэтики башкирского языка, методики преподавания родного языка в школах и вузах.

Биография
Вали Шагалиевич Псянчин родился 22 апреля 1930 года в деревне 1-е Давлеткулово Зилаирского кантона Башкирской АССР, ныне Кугарчинского района Республики Башкортостан, в семье сельского учителя.

Глава семейства, Шагали Мухаметсакеевич Псянчин, в свое время окончил педагогические курсы при Башкирском педагогическом техникуме, который располагался тогда в оренбургском Караван-Сарае. В 1941 году ушел на фронт с должности директора Санзяповской неполной средней школы Кугарчинского района. Воевал младшим политруком. Пал смертью храбрых весной 1944 года в тяжелых боях за освобождение Одессы. Похоронен Шагали Псянчин в братской могиле в деревне Петровка Одесской области. Посмертно награжден орденом Отечественной войны второй степени.

Мать, Шамсивара Шагадатовна, совершила настоящий материнский подвиг, вырастив и воспитав четверых детей, получивших образование и ставших достойными членами общества. Судьба Вали Псянчина схожа с судьбами многих детей войны, познавших нужду и лишения, выдержавших все испытания. Еще подростком он получил свою первую государственную награду — медаль «За доблестный труд в Великой Отечественной войне 1941-1945 гг.», которой очень гордился.

После окончания Кугарчинской семилетней школы в 1944 году Вали Псянчин продолжил образование в Мраковской средней школе, затем в Мраковском педагическом училище. После окончания училища работал в Сапыковской начальной, позже — Айгай-Мурсаляевской семилетней школах родного района. В 1950-1953 годах служил в рядах Советской Армии и демобилизовался младшим лейтенантом запаса. Затем работал учителем в сельской школе.

В 1954 году Вали Шагалиевич поступил на филологический факультет Башкирского государственного педагогического института им. К.А.Тимирязева (ныне БашГУ). После успешного окончания учебы в 1959 году Вали Псянчин начал трудовую деятельность сотрудником Министерства просвещения Башкирской АССР. Очень скоро активного и деятельного молодого человека назначили начальником отдела учебников министерства.

В 1961 году Вали Шагалиевич стал преподавателем Башгосуниверситета. Затем учился в очной аспирантуре при кафедре башкирского языка БашГУ. В 1965 году успешно защитил диссертацию на тему «История формирования башкирского литературного письменного языка» под руководством Джалиля Киекбаева и стал кандидатом филологических наук. В своей работе молодому ученому удалось доказать, что в основе литературного языка башкир лежит не старотюркский письменный язык, а язык более богатого в жанровом плане башкирского устно-поэтического творчества.

С 1984 года Вали Псянчин являлся заведующим Башкирским филиалом НИИ национальных школ Академии педагогических наук РСФСР (ныне Башкирский филиал Института  национальных проблем  образования  Министерства образования РФ). С 1993 по 2003 год трудился здесь же главным научным сотрудником. За  эти  годы ученый оказал  большую учебно-методическую помощь  башкирским школам, находящимся в других регионах России, способствовал открытию новых башкирских школ в Оренбургской, Курганской, Челябинской и других областях. Вали Псянчин принял активное участие в создании учебников нового поколения по башкирскому языку и литературе, русскому языку и литературе для башкирских школ.

В 1964-1984 годах Вали Шагалиевич преподавал на кафедре башкирского языка БашГУ ассистентом, затем старшим преподавателем и доцентом. Читал лекции по лексике, башкирской диалектологии, сравнительной грамматике тюркских языков, истории башкирского литературного языка. Вел семинары по проблемам языка произведений башкирских писателей, читал спецкурс «Художественные средства языка», выпустил его программу. В эти годы увидели свет его монография «Мустай Карим — мастер слова» (Уфа, 1972), учебное пособие для учителей «Художественные средства языка» (Уфа, 1984).

Многие годы Вали Псянчин плодотворно трудился в области национальной филологии и лингвометодики, став одним из авторитетнейших ученых в области башкирского языка. Он глубоко исследовал историю грамматики, многие аспекты изучения языка — морфологию, стилистику художественной речи, риторику и историю развития литературного языка, описательную и историческую грамматику, определил лингводидактические основы методики преподавания башкирского языка в образовательных учебных заведениях.

Вали Шагалиевич является автором около 400 научных трудов, монографий, учебников, учебных пособий и программ для общеобразовательных школ, средних специальных и высших учебных заведений. Неоднократно ученый становился победителем республиканских конкурсов на лучший учебник. В соавторстве и самостоятельно он выпустил в свет учебники для 5, 9, 10-11 классов средних школ, стал автором многих программ, учебно-методических пособий для средних школ, колледжей и вузов. Вали Псянчин является соавтором академического труда «Грамматика современного башкирского литературного языка» (Москва, 1981) и учебника для пединститутов «Современный башкирский язык». Впервые в истории башкирской лингводидактики им были написаны учебные пособия «Основы риторики. Для 10-11 классов» (Уфа, 2001), «Основы культуры речи» (Уфа, 2004), «Башкирское художественное слово: от слова к выразительной речи» (Уфа, 2008).

Вали Псянчин внес большой личный вклад в повышение авторитета и уровня преподавания башкирского языка, престижа труда учителей родного языка. Уже много лет его книги и пособия продолжают служить людям и пользуются постоянным спросом у преподавателей, студентов и ученых. Широко известными трудами ученого являются: «Словообразовательные модели оронимов Башкирии» (Уфа, 1973), «История образования форм прилагательных» (Уфа, 1975), «Шежере как источник по исторической грамматике башкирского языка» (Уфа, 1975), «Историческая морфология башкирского языка» (Уфа, 1983), «Историческая грамматика башкирского языка» (Уфа, 1983), «Чудо образного слова» (Уфа, 1996), «Материнский язык» (Уфа, 2005).

С 2003 года Вали Псянчин находился на заслуженном отдыхе, но не прекращал активно заниматься наукой. Всегда был в курсе научных новинок, вел активную общественную жизнь. Во всех делах его помощником и соратником была супруга Лилия Габдулбареевна, с которой они прожили в любви и согласии 53 года. Она сама печатала рукописи, редактировала статьи и труды Вали Шагалиевича, всегда была первым читателем и критиком его книг.

Плодотворная научно-педагогическая деятельность Вали Псянчина получила высокую оценку государства и общественности. Ему было присвоено почетное звание «Заслуженный учитель Башкирской Советской Социалистической Республики». Он является Почетным работником общего образования Российской Федерации, Отличником народного просвещения РСФСР и Отличником просвещения Республики Башкортостан. Был награжден многими медалями. В 1985 году Указом Президиума Верховного Совета БАССР награжден медалью «Ветеран труда». В 2000 году был отмечен Почетной грамотой Республики Башкортостан. В 2002 году был награжден Почетной грамотой Министерства образования и науки РФ.

Ученый вел активную общественную деятельность. Вали Псянчин избирался членом-корреспондентом Академии педагогических и социальных наук России. Являлся членом Терминологической комиссии при Президиуме Верховного Совета БАССР, Комиссии по переводу трудов классиков марксизма-ленинизма при Башкирском обкоме КПСС, Совета ректоров РБ, редколлегии журнала «Учитель Башкортостана», диссертационного совета при БашГУ. Более десяти лет руководил научным кружком по родному языку при кафедре башкирского языка БашГУ, из которого вышло много известных ученых.

Скончался Вали Псянчин 30 мая 2013 года на 84-м году жизни и похоронен на Южном кладбище Уфы.

Жизнь и научно-педагогическая деятельность ученого отражены в Краткой энциклопедии «Башкортостан», 5-м томе Башкирской энциклопедии, Википедии. Одна из улиц села Мраково с недавних пор носит имя Вали Псянчина.

Его дело ныне продолжают сыновья Юлай и Айбулат Псянчины, ставшие известными учеными. Юлай Валиевич стал языковедом, как и отец, является доктором филологических наук, профессором, членом редколлегии федеральных научных журналов «Российская тюркология» и «Родной язык. Лингвистический журнал», членом Российского комитета тюркологов при Отделении историко-филологических наук РАН. Ныне трудится в ГБУ Башкирский научно-исследовательский центр по пчеловодству и апитерапии ученым секретарем – начальником Отдела научно-технической информации и международного сотрудничества.  Айбулат Валиевич — доктор географических наук, также профессор, является директором Ордена «Знак Почёта» Института истории, языка и литературы УФИЦ РАН, там же заведует Отделом этнологии. Долгие годы заведовал созданной им самим же кафедрой физической географии, краеведения и туризма в Башкирском государственном университете. Так же работает заместителем председателя Уфимского федерального исследовательского центра РАН.

Семья

Супруга  – Кильмухаметова Лилия Габдулбареевна, 1936 года рождения, уроженка деревни Ибрагимово Кармаскалинского района Башкортостана, библиотечный работник. В разные годы трудилась в Министерстве просвещения Башкирской АССР, старшим библиотекарем в Башкирской республиканской библиотеке имени Н.К.Крупской, в Башкирской школе № 20 г.Уфы, до выхода на пенсию в 1992 году заведовала сектором биологии, географии и права библиографического отдела Научной библиотеки Башкирского государственного университета.

Сыновья Вали Шагалиевича продолжают идти по его стопам:

 Юлай Псянчин — доктор филологических наук, профессор, член-корреспондент РАЕН, вице-президент Общества востоковедов РАН.
 Айбулат Псянчин — доктор географических наук, профессор, председатель отделения Русского географического общества в Республике Башкортостан, заместитель Председателя Уфимского научного центра РАН, член президиума Уфимского научного центра РАН, член Топонимической службы при Правительстве Республики Башкортостан.

Научная деятельность

Псянчин исследовал историю грамматики, лингводидактические основы методики преподавания башкирского языка в образовательных учреждениях.
Автор более 350 научных трудов, 40 монографий, учебников, учебных пособий и программ для школ, ссузов и вузов.

Научные труды:

 Псянчин В. Ш. Словообразовательные модели оронимов Башкирии// Ономастика Поволжья.– Уфа, 1973.
 Псянчин В.Ш. История образования форм прилагательных // Вопросы башкирского языкознания - Уфа: БГУ, 1975.
 Псянчин В.Ш. Шежере как источник по исторической грамматике башкирского языка // Вторая Южно-Уральская археографическая конференция: Тезисы докладов и сообщений.- Уфа. 1975.
 Башҡорт теленең тарихи морфологияһы.- Өфө, Башҡортостан китап нәшриәте, 1976. (на баш. языке)
 Лекции о происхождении формообразующих аффиксов имени прилагательного башкирского языка/ В.Ш. Псянчин.- Уфа: БГУ.1978.- 56 с.
 Историческая грамматика башкирского языка. — Уфа: Башкирское книжное издательство, 1983.
 Чудо образного слова / В. Ш. Псянчин. – Уфа: Китап, 1996.
 Родной язык. Учебник для 8-9 классов. Уфа: Китап, 2002.
 Программы по башкирскому языку для 5-11 классов. Уфа, 2002. - 132 с.
 Родной язык для 5 класса средней школы. Уфа, 2003.- 202 с.
 Әсә теле. Өфө:«Китап». - 2005.
 Основы культуры речи: Учебное пособие для педколледжей, гимназий, лицеев. – Уфа, 2004.
 Основы риторики: Пособие для 10-11 классов общеобразовательной башкирской школы. – Уфа, 2001.
 Родной язык. Учебник для 10 – 11 классов башкирской школы. – Уфа, 2005.
 Башкирский язык. Сборник упражнений. Уфа:Китап, 2007.- 215 с.
 Методические указания к учебнику «Родной язык» для учащихся 5 класса башкирской школы. Уфа: Китап, 2007.
 Башкирское художественное слово: от слова к выразительной речи.
Учебное пособие для учащихся 10-11 классов гимназий, лицеев, школ. – Уфа, 2008.

 Башкирский язык: Электронный учебник для педагогических колледжей. – Уфа, 2009.
 Башкирский язык. Учебное пособие. Уфа: Китап, 2011

Награды, звания и премии
 «За доблестный труд в Великой Отечественной войне  1941-1945 гг.» (1945);
Медаль «Ветеран труда» (1985);
 Отличник народного просвещения РСФСР;
 Отличник просвещения Республики Башкортостан;
 Заслуженный учитель Республики Башкортостан (1991);
 «50 лет Победы в Великой Отечественной войне 1941-1945 гг.» (1995);
Почётная грамота Республики Башкортостан (2000).
 «60 лет Победы в Великой Отечественной войне 1941-1945 гг.» (2005);
Почётный работник общего образования Российской Федерации (2005).
«65 лет Победы в Великой Отечественной войне 1941-1945 гг.» (2010);

Примечания

Ссылки
 Статья в Башкортостан:Краткая энциклопедия

Филологи XX века
Лингвисты XX века
Педагоги XX века
Филологи СССР
Лингвисты СССР
Педагоги СССР
Выпускники Башкирского государственного университета
Преподаватели БашГУ
Исследователи башкирского языка


David Goffin (* 7. prosince 1990 Rocourt) je belgický profesionální tenista. V dosavadní kariéře vyhrál na okruhu ATP Tour šest singlových a jeden deblový turnaj. Na challengerech ATP a okruhu ITF získal dvanáct titulů ve dvouhře a dva ve čtyřhře. V únoru 2017 se stal prvním Belgičanem, který pronikl do elitní světové desítky singlového žebříčku ATP, když mu patřila 10. příčka.

Na žebříčku ATP byl ve dvouhře nejvýše klasifikován v listopadu 2017 na 7. místě a ve čtyřhře pak v červenci 2019 na 158. místě. Trénuje ho Thomas Johansson. Dříve tuto toli plnil Thierry Van Cleemput.

Na nejvyšší grandslamové úrovni se ve dvouhře probojoval do čtvrtfinále French Open 2016, kde ho porazil Dominic Thiem, podruhé na Australian Open 2017, když nestačil na Grigora Dimitrova, a potřetí ve Wimbledonu 2019. Ve finále Turnaje mistrů 2017 jej pak opět zdolal Bulhar Dimitrov.

V belgickém daviscupovém týmu debutoval v roce 2012 glasgowském čtvrtfinále 1. skupiny zóny Evropy a Afriky proti Velké Británii, v němž zvítězil ve dvouhře a prohrál ve čtyřhře. Belgičané zvítězili 4:1 na zápasy. V roce 2015 dovedl v roli týmové jedničky družstvo do světového finále, v němž Belgii porazila Velká Británie 3:1 na zápasy. V Davis Cupu 2017 se stal opět lídrem týmu, který po dvou letech zopakoval finálovou účast po vítězství nad Austrálií 3:2 na zápasy. Do září 2022 v soutěži nastoupil k osmnácti mezistátním utkáním s bilancí 26–4 ve dvouhře a 0–4 ve čtyřhře.

Belgii reprezentoval na londýnských Letních olympijských hrách 2012, kde v mužské dvouhře vypadl v úvodním kole s devátým nasazeným Argentincem Juanem Mónacem. Zúčastnil se také Her XXXI. olympiády v Riu de Janeiru, když do dvouhry nastupoval jako turnajová osmička. Ve třetí fázi však podlehl Brazilci Thomazi Belluccimu.

V roce 2014 získal od Asociace tenisových profesionálů cenu za Návrat roku.

Osobní život
Narodil se v Rocourtu, na předměstí třetího největšího belgického města Lutychu, otci Michelovi a matce Francoise Goffinovým. Má jednoho bratra Simona. K tenisu ho v šesti letech přivedl otec Michel, který je tenisovým trenérem v lutyšském oddílu. Nejraději hraje na kurtech tvrdého podkladu. Mezi jeho koníčky patří například golf. Když vyrůstal, byl jeho idolem švýcarský tenista Roger Federer, sám k tomu řekl: „Když jsem byl mladý, měl jsem v pokoji spoustu obrázků s jeho podobiznami.“

Tenisová kariéra
První zápas na ATP Tour vyhrál na čennaíském turnaji Chennai Open 2011, když porazil indickou jedničku Somdeva Devvarmana po setech 6–2, 6–4. Ve druhém kole pak nestačil na Srba Janka Tipsareviće dvakrát 7–6.

V sezóně 2012 se poprvé probojoval do čtvrtfinále turnaje ATP na Chennai Open poté, co přehrál Xaviera Malisse a Andrease Becka. Debutový start v hlavní soutěži grandslamu zaznamenal na French Open, kam prošel z kvalifikace jako šťastný poražený. V úvodním kole vyřadil po pětisetové bitvě dvacátého třetího nasazeného Radka Štěpánka. Ve druhém si poradil s Francouzem Arnaudem Clémentem a ve třetím s Polákem Kubotem. Zastavil jej až v osmifinále třetí nasazený Roger Federer.

Na nejvyšší grandslamové úrovni se ve dvouhře poprvé probojoval do osmifinále na French Open 2012, kde do hlavní soutěže prošel jako šťastný poražený z kvalifikace. Skončil na raketě třetího nasazeného Švýcara Rogera Federera ve čtyřech setech. Mezi poslední šestnáctku se podíval také ve Wimbledonu 2015 a Wimbledonu 2016. Čtvrtfinalistou se stal na French Open 2016 a Australian Open 2017.

Premiérový titul na okruhu ATP Tour vybojoval v srpnu na antukovém Austrian Open Kitzbühel 2014, když si ve finále poradil s rakouským hráčem Dominicem Thiemem ve třech setech. O měsíc a půl později triumfoval na halovém Open de Moselle 2014 v Metách. Jako osmý nasazený zdolal v boji o titul Portugalce Joãa Sousu 6–4 a 6–3.

Ve třetím kole římského Mastersu Internazionali BNL d'Italia 2016 vyřadil po 49 minutách osmého hráče světa Tomáše Berdycha po setech 6–0 a 6–0. Jednalo se o nejtěžší porážku českého tenisty v kariéře – včetně juniorské dráhy, když v zápase uhrál patnáct míčů a ve druhé sadě nevyužil tři brejkboly. Dvanáctý nasazený Belgičan si připsal teprve třetí vítězství nad hráčem Top 10 a proti této skupině soupeřů snížil výrazně pasivní zápasovou bilanci na 3–26. Člen první světové desítky naposledy předtím neuhrál žádný game v semifinále Turnaje mistrů 2005, když devátý muž klasifikace Gastón Gaudio nestačil na světovou jedničku Rogera Federera. Ve čtvrtfinále však Goffin odešel poražen od skotské světové trojky Andy Murrayho po dvousetovém průběhu.

Třetí singlový titul vybojoval na ATP Shenzhen Open 2017 v Šen-čenu, kde startoval jako druhý nasazený. Po volném losu na jeho raketě skončili Rus Jevgenij Donskoj, americká turnajová osmička Donald Young a v semifinále překvapení soutěže Henri Laaksonen ze Švýcarska. V závěrečném duelu zdolal ukrajinskou turnajovou pětku Alexandra Dolgopolova po třísetovém průběhu. Klíčovým momentem se stal prolomený servis Dolgopolova v rozhodující sadě, kterým se Belgičan ujal vedení 4–3 na gamy. Titulem tak přerušil šňůru šesti finálových porážek.

Jako přímý účastník Turnaje mistrů debutoval na londýnském ATP Finals 2017, kde předcházející ročník odehrál jeden zápas z pozice náhradníka. V základní skupině poprvé v kariéře porazil světovou jedničku, Španěla Rafaela Nadala, který následně z turnaje odstoupil pro kolenní zranění. Výhra nad Dominicem Thiemem mu zajistila postup do semifinále. V duelu proti bulharskému šestému hráči žebříčku Grigoru Dimitrovovi uhrál jen dva gamy. Z druhé místa Samprasovy skupiny postoupil do semifinále, kde za 1.45 hodin překvapivě zdolal světovou dvojku Rogera Federera, přestože ztratil úvodní set. Jednalo se o jeho první vítězství nad Švýcarem po sérii šesti vzájemných porážek. Oplatil mu tím hladkou porážku ze semifinále říjnového Swiss Indoors 2017. Goffin se stal pátým tenistou, jenž dokázal na témže turnaji porazit Nadala i Federera, respektive druhým takovým hráčem v rámci Turnaje mistrů, když v tomto ohledu navázal na Nikolaje Davyděnka a rok 2009. Ve finále se podruhé střetl s Dimitrovem, jemuž podlehl po třísetovém boji. Bulhar navýšil aktivní bilanci vzájemných zápasů na 8–1. V následném vydání žebříčku ATP z 20. listopadu 2017 se belgický tenista poprvé v kariéře posunul na 7. místo.

Finále na okruhu ATP Tour

Dvouhra: 15 (6–9)

Čtyřhra: 1 (1–0)

Tituly na challengerech ATP a okruhu Futures

Dvouhra: 12

Vítězství nad hráči z Top 10

Postavení na konečném žebříčku ATP

Dvouhra

Čtyřhra

Odkazy

Reference

Externí odkazy

  – oficiální stránka
  – oficiální stránka

Belgičtí tenisté
Belgičtí olympionici
Narození v roce 1990
Žijící lidé
Muži
Narození 7. prosince

{'title': 'David Goffin', 'url': 'https://cs.wikipedia.org/wiki/David%20Goffin', 'language': 'cs', 'timestamp': '20230320'}


<?php

namespace Sabre\CalDAV\Principal;

use Sabre\DAVACL;

interface IProxyWrite extends DAVACL\IPrincipal {

}

{'content_hash': '9b19f088a7f339517f1ce376346615c6', 'timestamp': '', 'source': 'github', 'line_count': 10, 'max_line_length': 49, 'avg_line_length': 11.5, 'alnum_prop': 0.7739130434782608, 'repo_name': 'altima/SabreDAV', 'id': 'e347958a0618e3ba2c608226817bd3232c5edfb1', 'size': '476', 'binary': False, 'copies': '3', 'ref': 'refs/heads/master', 'path': 'lib/Sabre/CalDAV/Principal/IProxyWrite.php', 'mode': '33188', 'license': 'bsd-3-clause', 'language': [{'name': 'PHP', 'bytes': '1532470'}, {'name': 'Perl', 'bytes': '4018'}, {'name': 'Python', 'bytes': '8913'}, {'name': 'Shell', 'bytes': '56'}]}


Zöldiné Szabó Julianna (Debrecen, 1812. november – Debrecen, 1886. április 10.) színésznő.

Életútja

1830-ban lett színésznő László József társulatánál. Előbb naiva, majd drámai színésznő, később pedig komika lett, megfogadva férje, Zöldi Miklós bölcs intelmét: „Jobb, ha öreg szerepekben azt mondják, hogy még fiatal vagy, mintha fiatal szerepben azt mondják, hogy már kivénültél belőle.” 1880. szeptember 9-én tartotta 50 éves színészi jubileumát Nagyváradon. Sírjánál Mándoky Béla mondott búcsúztatót.

Zöldi Miklóssal nevelt leányuk Törökné Szakáll Róza színésznő volt.

Jegyzetek

Források

 Magyar Színművészeti Lexikon (1929-1931, szerk. Schöpflin Aladár) (Zöldy Miklós címszó)
 Magyar színházművészeti lexikon (Zöldi Miklós címszó)

Magyar színésznők
Debreceniek
1812-ben született személyek
1886-ban elhunyt személyek

{'title': 'Szabó Julianna', 'url': 'https://hu.wikipedia.org/wiki/Szab%C3%B3%20Julianna', 'language': 'hu', 'timestamp': '20230320'}


\hypertarget{namespacemy__namespace_1_1testing}{}\section{my\+\_\+namespace\+:\+:testing Namespace Reference}
\label{namespacemy__namespace_1_1testing}\index{my\+\_\+namespace\+::testing@{my\+\_\+namespace\+::testing}}
\subsection*{Classes}
\begin{DoxyCompactItemize}
\item
class \hyperlink{classmy__namespace_1_1testing_1_1_assertion_result}{Assertion\+Result}
\item
class \hyperlink{classmy__namespace_1_1testing_1_1_message}{Message}
\item
class \hyperlink{classmy__namespace_1_1testing_1_1_test}{Test}
\end{DoxyCompactItemize}
\subsection*{Functions}
\begin{DoxyCompactItemize}
\item
\hyperlink{namespacemy__namespace_1_1testing_ad673a1b79baca8e8c493774b2a4b0127}{T\+E\+ST} (Nested\+Testing\+Namespace\+Test, Success)
\item
\hyperlink{namespacemy__namespace_1_1testing_aa568f6a68b9e42841f6da570ef62b623}{T\+E\+ST} (Nested\+Testing\+Namespace\+Test, Failure)
\end{DoxyCompactItemize}

\subsection{Function Documentation}
\index{my\+\_\+namespace\+::testing@{my\+\_\+namespace\+::testing}!T\+E\+ST@{T\+E\+ST}}
\index{T\+E\+ST@{T\+E\+ST}!my\+\_\+namespace\+::testing@{my\+\_\+namespace\+::testing}}
\subsubsection[{\texorpdfstring{T\+E\+S\+T(\+Nested\+Testing\+Namespace\+Test, Success)}{TEST(NestedTestingNamespaceTest, Success)}}]{\setlength{\rightskip}{0pt plus 5cm}my\+\_\+namespace\+::testing\+::\+T\+E\+ST (
\begin{DoxyParamCaption}
\item[{Nested\+Testing\+Namespace\+Test}]{, }
\item[{Success}]{}
\end{DoxyParamCaption}
)}\hypertarget{namespacemy__namespace_1_1testing_ad673a1b79baca8e8c493774b2a4b0127}{}\label{namespacemy__namespace_1_1testing_ad673a1b79baca8e8c493774b2a4b0127}

Definition at line 6580 of file gtest\+\_\+unittest.\+cc.

\index{my\+\_\+namespace\+::testing@{my\+\_\+namespace\+::testing}!T\+E\+ST@{T\+E\+ST}}
\index{T\+E\+ST@{T\+E\+ST}!my\+\_\+namespace\+::testing@{my\+\_\+namespace\+::testing}}
\subsubsection[{\texorpdfstring{T\+E\+S\+T(\+Nested\+Testing\+Namespace\+Test, Failure)}{TEST(NestedTestingNamespaceTest, Failure)}}]{\setlength{\rightskip}{0pt plus 5cm}my\+\_\+namespace\+::testing\+::\+T\+E\+ST (
\begin{DoxyParamCaption}
\item[{Nested\+Testing\+Namespace\+Test}]{, }
\item[{Failure}]{}
\end{DoxyParamCaption}
)}\hypertarget{namespacemy__namespace_1_1testing_aa568f6a68b9e42841f6da570ef62b623}{}\label{namespacemy__namespace_1_1testing_aa568f6a68b9e42841f6da570ef62b623}

Definition at line 6585 of file gtest\+\_\+unittest.\+cc.


var fs = require('fs');
var gdal = require('gdal');
var in_file = process.argv[2];
var out_base_name = process.argv[3];
var ds = gdal.open(in_file);
var wgs84 = gdal.SpatialReference.fromEPSG(4326);

gdal.verbose();
gdal.config.set('CPL_DEBUG', 'ON');
gdal.config.set('CPL_LOG_ERRORS', 'ON');

ds.layers.forEach(function (lyr) {
	console.log('processing: ', lyr.name);
	var lyr_name = lyr.name.replace(':', ''); //strip invalid filename characters
	var out_name = out_base_name + '_' + lyr_name + '.geojson';
	if (fs.existsSync(out_name)) { fs.unlink(out_name);}
	var out_ds = gdal.open(out_name, 'w', 'GeoJSON');
	var geojson = out_ds.layers.create(lyr_name, wgs84, lyr.geomType);
	lyr.features.forEach(function (in_feat) {
		geojson.features.add(in_feat);
	})
	geojson.flush();
	out_ds.flush();
	out_ds.close();
});

{'content_hash': 'baed8530c9febf2ec665a0162e12d3e2', 'timestamp': '', 'source': 'github', 'line_count': 25, 'max_line_length': 78, 'avg_line_length': 32.68, 'alnum_prop': 0.6682986536107711, 'repo_name': 'BergWerkGIS/detect-corrupt-tiff', 'id': 'ddb31bb428eb3a0b2edf50820a4aab929478ebb3', 'size': '817', 'binary': False, 'copies': '2', 'ref': 'refs/heads/master', 'path': 'nodejs/convert-to-geojson-via-gdal.js', 'mode': '33188', 'license': 'mit', 'language': [{'name': 'JavaScript', 'bytes': '10759'}, {'name': 'Python', 'bytes': '8714'}]}


bed pad waterproof pads walmart wetting alarms alarm.
bed pad foam twin xl alarms pads for incontinence walmart.
bed pad disposable pads cvs for incontinence alarm clock.
bed pad cm washable pads for elderly alarm reviews.
bed pad padding twin xl pads for sores reusable target.
bed pad toppers twin foam reusable incontinence pads walmart.
bed pad waterproof pads for elderly washable disposable toddlers.
bed pad pads for sores toppers twin incontinence.
bed pad wetting pads cvs rail for elderly.
bed pad alarm canada washable pads walmart padding twin xl.
bed pad pads for incontinence walmart wetting alarms alarm.
bed pad washable pads for elderly incontinence canada padding twin xl.
bed pad alarm canada alarms pads for incontinence.
bed pad alarm system incontinence pads target walmart.
bed pad pads for sores incontinence canada wetting walmart.
bed pad foam twin pads for incontinence walgreens walmart.
bed pad pads walmart for incontinence.
bed pad pads for incontinence cvs foam twin xl.
bed pad wetting pads for toddlers foam twin xl padding.
bed pad wetting alarms padding twin pads for incontinence amazon.
bed pad incontinence pads target washable walmart.
bed pad pads for sores padding twin xl washable elderly.
bed pad pads walmart for incontinence canada baby bumper target.
bed pad waterproof pads walmart wetting for toddlers.
bed pad pads for incontinence bath and beyond disposable elderly baby bumper target.
bed pad pads for sores wetting walmart incontinence.
bed pad stockcom pads target for elderly alarm canada.
bed pad pads for incontinence canada walgreens alarm walmart.
bed pad alarm walmart pads for incontinence disposable target.

{'timestamp': '2019-04-24T17:48:33Z', 'url': 'http://apathyislethal.org/bed-pad/', 'language': 'en', 'source': 'c4'}


Ulysse-François-Ange de Séguier, comte de Séguier.

Vie

Après des études classiques à Rodez (France), Ulysse de Séguier dit s'être engagé dans l'armée, avoir participé au siège de Crimée, s'être battu en Italie ; il cite aussi le Mexique, Kœnigsberg, Dublin, Madrid, Madagascar, parle de terre malaise. Consul à Sydney, (Australie), c'est de Toulouse qu'il date, en 1895, la biographie (en vers) où il évoque ses voyages et se compare au héros de l'Odyssée d'Homère.

Œuvres

Traductions

Homère, L'Odyssée
Horace, Odes, Épodes et Chants séculaires
Ovide, Les Amours

Citation

Stances préliminaires

AU LECTEUR DÉBONNAIRE

Lecteur, prénom oblige : or, m’appelant Ulysse,
J’ai traduit I’Odyssée encore vers par vers.
Mais pour m’y préparer avec peine et délice,
Pendant trente-sept ans j’arpentai l’univers.

Volontaire d’abord dans notre ancienne armée,
Presque au sortir des bancs du classique Rodez,
Je concourus joyeux au siège de Crimée,
Narguant, le sabre en main, les fourches de l’Hadès.

À l’aller, au retour, de la crête des vagues,
Mes yeux émerveillés contemplaient Ténédos,
Et le tombeau d’Achille, et les horizons vagues
Où trônait l’Ilion qu’embla le roi d’Argos.

Devant moi se dressait, comme au soir de l’attaque,
Le cheval d’Épéus, vomissant de son bois
Les héros entassés par le grand chef d’Ithaque,
Pour fondre sur Héléne et Priam aux abois.

Et de ma bouche alors, qu’aspergeait l’onde amère,
Partaient ces mots : « Minerve ! Apollon ! père Zeus !
Faites-moi quelque jour interpréter Homère.
Si je ne tue Hector, que je sauve Odysseus ! »

Mais avant de toucher à son noble homonyme,
L’officier ingénu sous Mars devait blanchir,
Se battre en Italie, et, d’un cœur longanime,
Plus tard, un trône à bas, au Mexique languir.

Non sans fruit toutefois ! Las du dieu de la Thrace,
N’écoutant désormais que l’appel des neuf Sœurs,
Entre un Ovide, un Dante, il commença l’Horace
Que Didot maintenant offre entier aux penseurs.

Enfin gagnant Paris, de là ses antipodes.
Par Kœnigsberg, Dublin, Madrid, Madagascar,
Après tant de labeurs, des antiques rhapsodes
Le traducteur mûri se versa le nectar.

Et là-bas à Sydney, puis en terre malaise.
Puis aux bords de l’Allier, nomade narbonnais,
Il rima ce poème, auquel il est bien aise
D’adjoindre l’HOMÉROS DES AMASTRIANAIS [1].

        Toulouse, .

Ulysse de S.

Diplomate français

{'title': 'Ulysse-François-Ange de Séguier', 'url': 'https://fr.wikipedia.org/wiki/Ulysse-Fran%C3%A7ois-Ange%20de%20S%C3%A9guier', 'language': 'fr', 'timestamp': '20230320'}


All worksheets identifying money worksheets printable, identifying coins worksheets homeschooldressagecom, identifying coins worksheets homeschooldressagecom. . .

{'timestamp': '2019-04-19T01:13:36Z', 'url': 'http://www.artgumbo.org/identifying-money-worksheet/', 'language': 'en', 'source': 'c4'}


На овој страници се налазе насељена мјеста која чине градове и општине Републике Српске.

Б

Бања Лука
Подручје Града Бања Лука чине насељена мјеста:

Агино Село, Бања Лука (од 1971. године обухвата и бивша насеља: Брда, Буквалук, Врбања, Вујиновићи, Делибашино Село, Дервиши, Мађир, Новаковићи, Петричевац, Пресначе, Ребровац, Чесма, Чифлук, Шибови и део насеља Дракулић), Барловци, Бастаси, Бистрица, Борковићи, Бочац, Бронзани Мајдан, Верићи, Вилуси, Голеши, Дебељаци, Добрња, Драгочај, Дракулић, Дујаковци, Залужани, Зеленци, Јагаре, Кмећани, Кола, Кола Доња, Крмине, Крупа на Врбасу, Куљани, Локвари, Лусићи, Љубачево, Мелина, Мотике, Обровац, Павићи, Павловац, Перван Горњи, Перван Доњи, Пискавица, Понир, Поткозарје (до 1992. назив насеља је Ивањска), Пријаковци, Пријечани, Прњавор Мали, Радманићи, Радосавска, Рамићи, Рекавице (настало 1962. године спајањем насеља Рекавица /општина Бања Лука/ и нассеља Рекавице /општина Крупа на Врбасу/), Славићка, Стратинска, Стричићи, Суботица, Церици, Чокори, Шарговац, Шимићи и Шљивно.

Берковићи
Подручје општине Берковићи чине насељена мјеста:

Баране, Берковићи, Битуња, Брштаник (до 1981. део Ходова и Љубљенице), Бурмази (од 1981. обухватају и укинуто насеље Глеђевци), Дабрица, До, Жегуља (од 1981. обухвата и укинуто насеље Поцрње, до 1981. назив насеља је Горњи Поплат), Љубљеница (1959—1971. назив насеља је био Љубљаница), Љути До, Меча, Поплат (до 1981. године назив насеља је Доњи Поплат), Предоље, Струпићи (од 1981. обухватају и укинуто насеље Долови), Сузина (од 1981. обухвата и укинуто насеље Кубаш), Трусина (до 1981. назив насеља је Доња Трусина), Хатељи (до 1981. део Берковића), Ходово, Хргуд и Шћепан Крст (до 1981. део Дабрице).

Бијељина
Подручје Града Бијељина чине насељена мјеста:

Амајлије, Балатун, Бањица, Батар, Батковић, Бијељина, Бјелошевац, Бријесница, Бродац Горњи, Бродац Доњи, Буковица Горња, Буковица Доња, Велика Обарска, Велино Село, Вршани, Главичице, Главичорак, Глоговац, Гојсовац, Голо Брдо, Градац-Ступањ (до 2012. део Чађавице Доње), Даздарево, Дворови, Дијелови (до 2012. део Дворова), Доњи Загони (до 2012. део Загона), Драгаљевац Горњи, Драгаљевац Доњи, Драгаљевац Средњи, Загони, Јања, Јоховац, Кацевац, Кованлук, Ковачићи (до 2012. део Загона), Којчиновац, Крива Бара, Љељенча, Љесковац, Магнојевић Горњи, Магнојевић Доњи, Магнојевић Средњи, Мала Обарска (до 2012. део Батковића), Међаши, Модран, Нови (до 2012. део Вршана), Ново Насеље, Ново Село, Обријеж, Остојићево (до 1955. године Свињаревац), Патковача, Пиперци, Попови, Пучиле, Рухотина, Слобомир (до _ део Попова), Сухо Поље, Тријешница, Трњаци, Ћипировине, Хасе, Црњелово Горње, Црњелово Доње, Чађавица Горња, Чађавица Доња, Чађавица Средња, Чардачине и Ченгић.

Билећа
Подручје општине Билећа чине насељена мјеста:

Баљци, Бијела Рудина, Бијељани, Билећа, Богдашићи, Боденик, Брестице, Влахиња, Врањска, Врбица, Голобрђе, Горња Мека Груда, Горњи Давидовићи, Граница, Делеуша, Дивин, Длакоше, Дола, Доња Мека Груда, Доњи Давидовићи, Ђече, Жудојевићи, Засада, Заушје, Звијерина, Калац, Качањ, Корита, Кривача, Крстаче, Кукричје, Кути, Лађевићи, Милавићи, Мириловићи, Мируше, Мрежица, Нарат, Његановићи, Обло Брдо, Орах, Ораховице, Пађени, Паник, Плана, Подгорје, Подосоје, Прераца, Пријевор, Присоје, Риоца, Селишта, Симијова, Скроботно, Тодорићи, Торић, Трновица, Фатница, Хоџићи, Чепелица
и Шобадине.

Братунац
Подручје општине Братунац чине насељена мјеста:

Абдулићи, Бањевићи, Биљача, Бјеловац (до 1981. део Лознице), Бљечева, Бољевићи, Брана Бачићи (1962—1990. назив насеља је био Брана Бачић), Братунац, Витковићи, Вољавица, Вранешевићи, Глогова, Дубравице, Жлијебац, Загони, Залужје, Запоље, Јагодња, Јакетићи, Јежештица, Јелах, Јошева, Коњевићи, Кравица (до 1981. део Шиљковића), Красановићи, Липеновићи, Лозница, Магашићи, Михаљевићи, Млечва, Мратинци, Оправдићи, Оћеновићи, Пирићи, Побрђе, Побуђе, Подчауш, Полом, Раковац, Реповац, Сикирић, Слапашница, Станатовићи, Суха, Тегаре, Урковићи, Факовићи, Хранча, Хрнчићи и Шиљковићи.

Брод
Подручје општине Брод чине насељена мјеста:

Брод, Брусница Велика, Брусница Мала, Винска, Горња Барица (до 1985. део насеља Барица, до 1990. има назив Барица Горња), Горња Врела (до 1990. има назив Врела Горња), Горња Мочила (до 1990. има назив Мочила Горња), Горње Колибе (до 1990. има назив Колибе Горње), Горњи Клакар (до 1990. има назив Клакар Горњи), Грк, Доња Барица (до 1985. део насеља Барица, до 1990. има назив Барица Доња), Доња Врела (до 1990. има назив Врела Доња), Доња Мочила (до 1990. има назив Мочила Доња), Доње Колибе (до 1990. има назив Колибе Доње), Доњи Клакар (до 1990. има назив Клакар Доњи), Збориште, Кораће, Кричаново, Крушчик, Лијешће (од 1985. обухвата укинуто насеље Полој), Ново Село и Сијековац, Унка.

В

Вишеград
Подручје општине Вишеград чине насељена мјеста:

Ајдиновићи (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Бабин Поток, Бан Поље, Баримо, Батковица, Баткушићи (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Бијела, Биљези, Бистриводе (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Бјеговићи, Бјељајци, Блаж, Блаце (од 1981. обухвата укинуто насеље Хртар), Богдашићи, Богилице, Бодежник, Боровац (до 1981. део Мириловића), Брезје, Бродар, Бурсићи, Велетово, Велика Гостиља, Веље Поље, Вељи Луг, Вишеград, Вишеградска Бања, Влаховићи, Воденице (до 1981. део Родић Брда), Вучине (до 1981. део Вишеграда), Газибаре (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Глогова (до 1981. део Међусеља), Горња Брштаница, Горња Јагодина (до 1981. део укинутог насеља Босанска Јагодина), Горња Лијеска, Горња Црнча, Горње Дубово, Горње Штитарево, Горњи Добрун (до 1981. део укинутог насеља Добрун), Горњи Дубовик, Грање, Гребен, Добрунска Ријека, Доња Брштаница, Доња Јагодина (до 1981. део укинутог насеља Босанска Јагодина), Доња Лијеска, Доња Црнча, Доње Вардиште, Доње Дубово, Доње Штитарево, Доњи Добрун (до 1981. део укинутог насеља Добрун), Доњи Дубовик, Драгомиље (до 1981. део Округле), Дрина (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Дринско, Дрокан, Дубочица, Душче, Ђипи, Ђуревићи, Жагре, Жлијеб, Загорац (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Закрсница, Заножје, Земљице, Златник, Јабланица, Јарци, Језернице, Јелачићи, Јелашци, Јелићи (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Каберник, Каменица, Капетановићи, Клашник, Клисура, Копито, Коритник, Косово Поље, Кочарим, Крагујевац, Кука, Купусовићи, Курталићи, Кустур Поље (до 1981. део Округле), Ласци, Лозница, Мала Гостиља, Мангалин Хан (до 1981. део Доњег Дубова), Масали, Мацуте, Маџаревићи (до 1959. године Мађаревићи), Међеђа, Међусеље, Мензиловићи, Меремишље, Милошевићи, Мирловићи, Мраморице (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Мушићи, Небоговине, Незуци, Обравње, Околишта, Округла, Омеровићи (до 1981. има назив Омерагићи), Оплаве (до 1981. део Доњег Вардишта), Ораховци, Оџак, Палеж, Паочићи, Пијавице (од 1981. обухвата укинуто насеље Узамница), Повјестача, Подгорје, Поздерчићи, Пољанице, Поље (до 1955. Поље код Вишеграда), Прелово, Пресјека, Претиша, Присоје, Раонићи (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Репушевићи, Ресник, Рзав (до 1981. део Шегања), Ријека (од 1981. обухвата укинуто насеље Заграђе), Родић Брдо, Рохци, Рујишта, Рутеновићи, Сасе, Сендићи, Смријечје, Станишевац, Столац, Стражбенице, Твртковићи, Тршевине, Тупеши (до 1981. део укинутог насеља Каоштице), Турјак, Туста Међ, Ћаћице, Убава, Уништа, Ушће Лима (до 1981. део Бродара), Фаљеновићи, Хадровићи, Халуге, Хамзићи, Хан Брдо, Холијаци, Холијачка Лука (до 1981. део Холијаца), Храњевац (до 1959. Хрњевац), Цријеп, Црни Врх, Црнчићи, Ченгићи, Чешаљ, Џанкићи, Шегање, Шип
и Шумице (до 1981. део Бабиног Потока).

Власеница
Подручје општине Власеница чине насељена мјеста:

Бакићи, Брда, Власеница, Врли Крај, Гобеље, Грабовица, Градина, Драгашевац, Друм, Дураковићи, Дурићи, Јасен, Кљештани, Козја Раван, Којчевина, Кулина, Куљанчићи, Мајсторовићи, Мишари, Мршићи, Неђељишта (до 1981. назив Неђелишта), Оџак, Пешевина, Пијуке (од 1981. обухвата и укинуто насеље Кусељ), Плакаловићи, Подцрквина, Пустоше, Рача, Рашића Гај, Рогосија, Симићи, Тикварићи, Тугово, Туралићи, Церска, Џемат, Шадићи Горњи (до 1955. године Шадићи Српски) и Шадићи Доњи (до 1955. године Шадићи Муслимански).

Вукосавље
Подручје општине Вукосавље чине насељена мјеста:

Ада (до 1955. године Мрка Ада), Врбовац, Вукосавље, Гнионица, Јакеш, Језеро, Јошавица, Модрички Луг (до 1981. део Модриче), Ново Село (до _ Балеговац), Пећник, Поточани и Срнава.

Г

Гацко
Подручје општине Гацко чине насељена мјеста:

Автовац, Бахори, Башићи, Берушица, Брајићевићи, Браниловићи, Вишњево, Вратковићи, Врба, Гарева, Гацко, Горња Бодежишта, Градина, Грачаница, Данићи, Добрељи, Домрке, Доња Бодежишта (од 1981. године обухвата и укинуто насеље Објешеник), Дражљево, Драмешина, Друговићи, Дубљевићи, Жањевица, Заградци, Зуровићи, Игри, Изгори, Јабука, Јасеник, Југовићи, Казанци, Кључ, Кокорина, Краварево, Кула, Липник, Лончари, Лука, Луковице, Љесков Дуб, Меданићи, Међуљићи, Мекавци, Мелечићи, Михољаче, Мједеник, Мрђеновићи, Муховићи, Надинићи, Нови Дулићи, Платице, Пода, Пржине, Придворица, Равни, Рудо Поље, Самобор, Сливља, Содери, Срђевићи, Стамбелићи, Стари Дулићи, Степен, Столац, Улиње, Фојница, Ходинићи, Церница, Чемерно, Шиповица
и Шумићи.

Градишка
Подручје општине Градишка чине насељена мјеста:

Аџићи, Берек, Бистрица, Бок Јанковац, Брестовчина, Буковац (од 1981. обухвата укинута насеља Батар и Буквик), Вакуф, Вилуси, Врбашка, Гашница, Горња Долина, Горња Јурковица, Горња Липовача, Горњи Карајзовци, Горњи Подградци, Градишка (од 1985. године обухвата укинуто насеље Насип), Грбавци, Греда, Доња Долина, Доња Јурковица, Доњи Карајзовци, Доњи Подградци, Драгељи, Дубраве, Елезагићи, Жеравица, Јабланица, Јазовац, Кијевци, Козара, Козинци, Кочићево (до 1950. године назив Јунузовци), Крајишник, Крушкик, Ламинци Брезици, Ламинци Дубраве, Ламинци Јаружани, Ламинци Сређани, Лисковац, Лужани, Мачковац, Машићи, Милошево Брдо, Миљевићи, Мичије, Мокрице, Нова Топола, Ново Село, Орахова, Орубица, Петрово Село, Ровине, Рогољи, Романовци, Самарџије, Сеферовци, Совјак, Средња Јурковица, Требовљани, Трновац, Трошељи, Турјак, Церовљани, Цимироти, Чатрња, Челиновац, Чикуле
и Шашкиновци.

Д

Дервента
Подручје града Дервента чине насељена мјеста:

Агићи, Беглуци, Бијело Брдо, Босански Дубочац, Брезици, Буковац, Буковица Велика (до 1955, године Буковица Католичка), Буковица Мала (до 1955. године Буковица Српска), Бунар, Велика, Велика Сочаница, Врхови, Горња Бишња, Горња Лупљаница, Горњи Божинци (до 1955. године Божинци Католички), Горњи Вишњик, Горњи Детлак, Градац, Градина, Дажница, Дервента, Доња Бишња, Доња Лупљаница, Доњи Вишњик, Доњи Детлак, Дријен, Жеравац, Живинице, Зеленике, Календеровци Горњи (до 1955. године Календеровци Српски), Календеровци Доњи (до 1955. године Календеровци Турски), Ковачевци, Костреш, Кулина, Куљеновци, Луг, Лужани (до 1955. године Лужани Турски), Лужани Босански (до 1955. године Лужани Мулабегови), Лужани Нови (до 1955. године Лужани Шемсибегови), Мала Сочаница, Мишинци, Мишковци, Модран, Осиња, Осојци, Пјеваловац, Појезна, Пољари, Поље, Рапћани (до 1970. године Рапчани), Станићи, Тетима, Трстенци, Туњестала (до 1971. године назив Туњестола), Церани, Црнча и Шушњари.

Добој
Подручје Града Добој чине насељена мјеста:

Божинци Доњи, Бољанић, Брезици, Брестово, Брусница, Буковац, Буковица Велика (до 1981. Велика Буковица), Буковица Мала (до 1981. године Мала Буковица), Бушлетић, Врандук, Глоговица, Горња Међеђа (1971—2011. године назив Горња Међиђа), Горња Пакленица, Грабовица, Грапска Горња, Грапска Доња, Добој, Доња Пакленица, Доњи Раковац, Драгаловци, Зарјеча (1981—1985. Зарјечја), Зелиња Горња, Јелањска, Јоховац, Кладари, Кожухе, Комарица, Костајница, Которско, Липац, Лукавица Ријека (до 1961. године део насеља Лукавица /Грачаница/, до 1981. године назив Лукавица дио), Љеб, Љескове Воде, Мајевац, Макљеновац, Миљановци, Миљковац, Митровићи, Омањска, Опсине, Осјечани Горњи, Осјечани Доњи, Осојница, Осредак, Остружња Горња, Остружња Доња, Палежница Горња (1962—1981. део бившег насеља Палежница), Палежница Доња (1962—1981. део бившег насеља Палежница), Плочник, Подновље, Порјечје (до 1955. године Потурице), Поточани, Придјел Горњи (до 1981. део бившег насеља Придјел), Придјел Доњи (до 1981. део бившег насеља Придјел), Присаде, Прњавор Велики, Прњавор Мали, Радња Доња, Рашковци, Ритешић, Рјечица Горња (до 1955. године Ријечица Српска), Рјечица Доња (до 1955. године Ријечица Муслиманска), Свјетлича, Сјенина, Сјенина Ријека (до 1981. део насеља Сјенина), Скиповац Горњи, Скиповац Доњи, Станари, Станић Ријека, Станови, Стријежевица, Сухо Поље, Текућица, Тисовац, Трбук, Трњани, Фоча, Цвртковци, Церовица, Чајре, Чивчије Буковичке, Чивчије Осјечанске и Шеварлије.

Доњи Жабар
Подручје општине Доњи Жабар чине насељена мјеста:

Доњи Жабар, Јењић (до 1981. део насеља Видовице), Лепница (до 1981. део насеља Видовице), Лончари, Оштра Лука и Човић Поље.

З

Зворник
Подручје општине Зворник чине насељена мјеста:

Андровићи, Баљковица, Баљковица Доња, Бошковићи (од 2012. обухвата укинуто насеље Засеок), Брањево (до 2011. део насеља Горњи Шепак), Буложани, Витиница, Врела, Глоди, Глумина, Горња Каменица (до 2012. Каменица Горња), Горња Пилица, Горње Снагово (настало 2012. спајањем укинутих насеља: Снагово Горње, Марчићи и Мехмедићи), Горњи Грбавци (до 2012. Грбавци Горњи), Горњи Локањ, Горњи Шепак (до 1955. Шепак Српски, 1955—2012. Шепак Горњи), Гуштери, Дивич, Доња Каменица (до 2012. Каменица Доња), Доња Пилица, Доњи Грбавци (до 2012. Грбавци Доњи), Доњи Локањ, Доњи Шепак (до 1955. Шепак Муслимански, 1955—2012. Шепак Доњи), Дрињача, Дуги Дио, Ђевање, Ђулићи, Економија (до 2011. део Зворника /Каракај/), Зворник, Зелиње, Јардан, Јасеница, Јошаница (до 2012. део укинутог насеља Снагово Доње), Јусићи, Каракај (до 2012. део насеља Зворник), Кисељак, Китовнице, Клиса, Козлук, Костијерево, Крижевићи, Кула Град, Кучић Кула, Лијешањ, Липље (до 2012. део укинутог насеља Снагово Доње), Малешић (до 2012. Малешићи), Ново Село, Ораовац (до 2012. део Гуштера), Оџачина (до 2012. део насеља Јусићи), Пађине, Паљевићи, Петковци, Поточани, Роћевић, Самари (до 2012. део укинутог насеља Снагово Доње), Скочић, Снагово (до 1955. године Српско Снагово), Сопотник, Средњи Шепак (до 2012. део насеља Горњи Шепак), Султановићи (до 2012. део Куле Град), Табанци, Трновица, Тршић, Угљари, Улице (до 2011. део Челопека), Цер (до 2012. део насеља Кучић Кула), Челопек и Шетићи.

И

Источни Дрвар
Подручје општине Источни Дрвар чине насељена мјеста:

Потоци, Срнетица и Увала.

Источни Мостар
Подручје општине Источни Мостар чине насељена мјеста:

Зијемље, Камена и Кокорина.

Источно Сарајево
Град Источно Сарајево чине градске општине: општина Источна Илиџа, општина Источни Стари Град, општина Источно Ново Сарајево, општина Пале, општина Соколац и општина Трново.

Источна Илиџа
Подручје општине Источна Илиџа чине насељена мјеста:

Горње Младице, Касиндо, Крупац, Сарајево Дио-Илиџа и Сарајево Дио-Сарајево Нови Град.

Источни Стари Град
Подручје општине Источни Стари Град чине насељена мјеста:

Близанци, Булози, Вукнић, Вучја Лука, Горње Биоско, Горње Међуше, Довлићи, Доње Биоско, Доње Међуше, Кумане, Липник, Њеманица, Ракова Нога, дио Старог Града, Сировине, Студенковићи, Фалетићи, Хреша и Шљеме.

Источно Ново Сарајево
Подручје општине Источно Ново Сарајево чине насељена мјеста:

Клек, Козаревићи, Лукавица, Миљевићи, Петровићи, дио Новог Сарајева, Тврдимићи и Топлик.

Пале
Подручје општине Пале чине насељена мјеста:

Бјелогорци, Бљуштевац, Боговићи, Брдарићи, Брдо, Брезовице, Брњица, Буђ, Виноград, Влаховићи, Глуховићи, Горња Винча, Горња Љубогошта, Горње Пале, Горњи Прибањ, Горовићи, Градац, Гуте, Доња Винча, Доња Љубогошта, Јасик, Јахорина, Јеловци, Кадино Село, Каменица, Касидоли, Космај, Костреша, Крачуле, Луке, Миошићи, Модрик, Мокро, Нехорићи, Павловац, Пале, Петовићи, Подвитез, Подграб, Подлозник, Подмеденик, Понор, Прача, Прутине, Пустопоље, Радоњићи, Раките, Раковац, Рогоушићи, Росуље, Саице, Сињево, Сјетлина, Средње, Стајна, Стамболчић, Стране, Сумбуловац, Турковићи, Ћемановићи, Удеж, Хоточина и Шип.

Соколац
Подручје општине Соколац чине насељена мјеста:

Балтићи, Бандин Оџак, Бања Лучица, Барник, Бећари, Берег, Берковићи*, Бијела Вода, Бјеласовићи, Бјелосављевићи, Боровац, Брејаковићи, Буковик, Видрићи, Вранеши, Врапци, Вражићи, Врхбарје, Врховина, Врутци, Вукосављевићи, Газиводе, Горњи Драпнићи*, Горњи Калиманићи, Горњи Поретак, Грбићи, Гурдићи*, Доње Бабине, Доње Гире, Доњи Драпнићи, Доњи Калиманићи, Дрецељ*, Дуганчићи*, Ђедовци, Жљебови, Жуљ, Жунови, Заграђе, Имамовићи, Јабука, Јасик, Кадића Брдо, Калаузовићи, Каљина, Казмерићи, Клечковац, Кнежина, Колаковићи*, Кошутица, Крајшићи*, Крушевци, Крушево*, Кула, Кусаче, Кути, Мандра, Мангурићи*, Маргетићи, Медојевићи, Мељине, Милетци, Милетине, Мичиводе, Неправдићи, Нехорићи, Ново Село, Новосеоци, Озерковићи, Павичићи, Паржевићи, Педише, Пихлице, Побратци, Подкрајева, Подроманија, Прељубовићи, Принчићи, Пусто Село, Равна Романија, Ријећа, Рудине, Селишта, Сијерци, Смртићи, Соколац, Соколовићи, Точионик, Турковићи, Храстишта, Цврчићи, Чаварине, Читлуци, Џиндићи, Шахбеговићи, Шенковићи, Шашевци* и Ширијевићи.

Трново
Подручје општине Трново чине насељена мјеста:

Башци, Бистрочај, Богатићи, Бољановићи, Врбовник, Говедовићи, Годиња, Граб, Грачаница, Дивчићи, Доња Пресјеница, Забојска, Иловице, Јабланица, Кијево, Кланац, Козија Лука, Миље, Подивич, Рајски До, Слављевићи, Тошићи, Трново, Турови и Улобићи.

Ј

Језеро
Подручје општине Језеро чине насељена мјеста:

Барево, Борци, Бравнице, Дренов До, Ђумезлије, Језеро, Ковачевац, Љољићи,
Перућица, Присоје и Черказовићи.

К

Калиновик
Подручје општине Калиновик чине насељена мјеста:

Бак, Божановићи, Бојићи, Бољановићи, Борија, Брда,
Буквица, Варизи, Варош, Виховићи, Влахоље, Везац, Врховина, Вујиновићи, Голубићи, Градина, Граисељићи, Дагањ, Добро Поље, Дубрава, Јабланићи, Јажићи, Језеро, Јелашца, Калиновик, Клиња, Ковачићи, Колаковићи, Крбљине, Крушчица, Кута, Кутине, Љусићи, Мекоча, Мојковићи, Мјеховина, Мосоровићи, Мушићи, Недавић, Околишта, Обаљ, Обрња, Осија, Плачикус, Плочник, Поповићи, Порија, Пресједовац, Превић, Рајац, Растовац, Руђице, Села, Сијерча, Сочани, Стране, Сусјечно, Седомине, Тмуше, Томишља, Трешњевица, Трновица, Тухобић, Улог, Унуковићи, Хрељићи, Церова, Чакли, Честаљево и Шивољи.

Кнежево
Подручје општине Кнежево чине насељена мјеста:

Бастаји, Бокани, Борак, Брегови, Влатковићи, Голо Брдо, Горњи Корићани, Доњи Корићани, Живинице, Имљани, Јаворани, Кнежево, Кобиља, Костићи, Мокри Луг, Пауновићи, Рађићи, Ћуковац, Чарићи и Шолаји.

Козарска Дубица
Подручје општине Козарска Дубица чине насељена мјеста:

Агинци, Бабинац, Бачвани, Бијаковац, Бјелајци, Божићи, Брекиња, Велико Двориште, Верија, Влашковци, Војскова, Вриоци, Горња Градина, Горњоселци, Гуњевци, Демировац, Диздарлије, Доња Градина, Доња Јутрогошта, Доња Слабиња, Доњи Јеловац, Драксенић, Јасење, Јохова, Јошик, Кадин Јеловац, Клековци, Кнежица, Козарска Дубица, Комленац, Кошућа, Котурови, Крива Ријека, Маглајци, Мало Двориште, Међеђа, Међувође, Мирковац, Мљечаница, Мразовци, Мурати, Новоселци, Оџинци, Парнице, Побрђани, Пуцари, Раковица, Сјеверовци, Скључани, Срефлије, Стригова, Суваја, Тукључани, Ћуклинац, Ушивац, Фурде, Хаџибајир, Хајдеровци, Челебинци, Читлук, Шеварлије и Шпиља.

Костајница
Подручје општине Костајница чине насељена мјеста:

Горња Слабиња, Грдановац, Гумљани, Зовик, Календери, Костајница, Мракодол, Мраово Поље, Петриња, Побрђани, Подошка и Тавија.

Котор Варош
Подручје општине Котор Варош чине насељена мјеста:

Баштина, Билице, Бољанићи, Борци Горњи, Борци Доњи, Вагани, Варјаче, Вечићи, Вишевице, Вранић, Врбањци, Гарићи, Грабовица, Глуха Буковица, Дуратовци, Забрђе, Засеље, Јакотина, Котор Варош, Крушево Брдо I, * Крушево Брдо II, Липље, Маљева, Масловаре, Раштани, Ободник, Орахова, Паливук, Плитска, Подбрђе, Подосоје, Постоје, Присочка, Равне, Радохова, Селачка, Соколине, Стопан, Товладић, Ћорковићи, Хадровци, Хрваћани, Шибови и Шипраге.

Послије потписивања Дејтонског споразума највећи дио општине Котор Варош ушао је у састав Републике Српске. У састав Федерације БиХ ушли су мањи дијелови насељениx мјеста Крушево Брдо I и Крушево Брдо II, док је у састав општине Котор Варош ушао мањи дио насељеног мјеста Глуха Буковица које је прије рата припадало општини Травник.

Крупа на Уни
Подручје општине Крупа на Уни чине насељена мјеста:

Велики Дубовик, Горњи Бушевић, Доњи Дубовик, Доњи Петровићи, Мали Дубовик, Осредак, Отока, Поткалиње, Средњи Бушевић, Средњи Дубовик, Средњи Петровићи и Хашани.

Купрес
Подручје општине Купрес чине насељена мјеста:

Мрђановци, Ново Село, Растичево и Шеменовци.

Л

Лакташи
Подручје општине Лакташи чине насељена мјеста:

Алексићи, Александровац, Бакинци, Бошковићи, Буковица, Велико Блашко, Гламочани, Деветина, Довићи, Друговићи, Јаблан, Јакуповци, Јаружани, Кадињани, Кобатовци, Кољани, Косјерово, Кришковци, Крнете, Лакташи, Љубатовци, Маглајани, Мало Блашко, Маховљани, Милосавци, Милошевци, Мрчевци, Папажани, Петошевци, Рајчевци, Ријечани, Слатина, Трн, Ћетојевићи, Чардачани, Шешковци и Шушњари.

Лопаре
Подручје општине Лопаре чине насељена мјеста:

Бобетино Брдо, Бријест, Брусница, Вакуф, Висори, Вукосавци, Завршје, Јабланица, Ковачица*, Колимер*, Козјак, Коњиковићи, Корај, Кореташи, Лабуцка, Липовице, Лопаре, Лопаре Село, Лукавица, Мачковац, Милино Село, Миросавци, Мртвица, Пељаве, Пипери, Пирковци, Подгора, Потраш, Прибој, Пукиш, Пушковац, Ратковићи*, Смиљевац, Тобут, Цвиљевина*, Челић* и Шибошница*.

Љ

Љубиње
Подручје општине Љубиње чине насељена мјеста:

Банчићи, Вардуша (горња и доња), Влаховићи, Вођени, Глеђевци, Грабље, Градац, Дубочица, Жабица, Жрвањ, Ивица (горња и доња), Капавица, Крајпоље, Кртиње, Крушевица, Љубиње, Мишљен, Обзир, Поцрње, Пустипуси, Ранковци, Рђуси
и Убоско.

М

Милићи
Подручје општине Милићи чине насељена мјеста:

Бачићи, Бешићи, Бијело Поље, Бишина, Буковица Горња, Буковица Доња, Буљевићи, Ванџићи, Витићи, Вишњица, Врточе, Вуковићи, Вукшићи, Вукшић Поље, Герови, Глушац, Голићи, Горње Врсиње, Горњи Залуковик, Градина, Гуњаци, Дервента, Доње Врсиње, Дубачко, Дубница, Дубнички Мост, Дукићи, Ђиле, Ђурђевићи, Жутица, Забрђе, Заграђе, Заклопача, Јеремићи, Кокановићи, Копривно, Костићи, Кострача, Крајчиновићи, Лукавица, Лукићи, Лукић Поље, Маћеси, Мановићи, Маринковићи, Метаљка, Милићи, Милића Брдо, Мишићи, Нова Касаба, Нурићи, Павковићи, Подбирач, Подгора, Помол, Рајићи, Рашево, Рашковићи, Ристијевићи, Роваши, Рогач, Рупово Брдо, Себиочина, Скугрићи, Станковићи, Ступ, Супач, Тољевићи, Тодићи, Тумаче, Штедра и Штедрић.

Модрича
Подручје општине Модрича чине насељена мјеста:

Бабешница, Ботајица, Врањак, Гаревац, Горње Кречане, Добра Вода, Добриња, Доњи Скугрић, Дуго Поље, Јасеница, Кладари Горњи, Кладари Доњи, Копривна, Крчевљани, Кужњача, Милошевац, Модрича, Ријечани Горњи, Ријечани Доњи, Скугрић Горњи, Таревци, Толиса и Чардак.

Мркоњић Град
Подручје општине Мркоњић Град чине насељена мјеста:

Баљвине, Бјелајце, Брдо, Власиње, Герзово, Горња Пецка, Горња Подгорја, Горњи Бараћи, Горњи Граци, Густовара, Дабрац, Доња Пецка, Доња Подгорја, Доњи Бараћи, Доњи Граци, Дубица, Јасенови Потоци, Копљевићи, Котор, Лисковица, Магаљдол, Мајдан, Медна, Млиниште, Мркоњић Град, Оканџије, Ораховљани, Оћуне, Подбрдо, Подоругла, Подрашница, Ступари, Сурјан, Тријебово, Трново, Убовића Брдо, Шеховци и Шибови.

Н

Невесиње
Подручје општине Невесиње чине насељена мјеста:

Батковићи, Бежђеђе, Биоград, Бојишта, Боровчићи, Братач, Будисавље, Гај, Горња Бијења, Горњи Дрежањ, Горњи Лукавац, Грабовица, Доња Бијења, Доњи Дрежањ, Доњи Лукавац, Драмишево, Жиљево, Жуберин, Заборани, Залом, Залужје, Зови До, Јасена, Југовићи, Кифино Село, Кљен, Кљуна, Ковачићи, Крекови, Крушевљани, Лакат, Лука, Миљевац, Невесиње, Оџак, Плужине, Подграђе, Постољани, Пресјека, Придворци, Прковићи, Рабина, Раст, Риља, Рогаче, Сељани, Слато, Сопиља, Студенци, Трусина, Ћесим (Чесим), Удрежње, Хрушта, Хумчани, Шеховина и Шипачно.

Нови Град
Подручје општине Нови Град чине насељена мјеста:

Ахметовци, Благај Јапра, Благај Ријека, Блатна, Ведовица, Велика Жуљевица, Велика Рујишка, Витасовци, Горње Водичево, Горњи Агићи, Горњи Ракани, Грабашница, Деветаци, Добрљин, Доње Водичево, Доњи Агићи, Доњи Ракани, Јоховица, Јошава, Кршље, Куљани, Љешљани, Мазић, Мала Жуљевица, Мала Крупска Рујишка, Мала Новска Рујишка, Масловаре, Матавази, Нови Град, Петковац, Пољавнице, Прусци, Равнице, Радомировац, Раковац, Рашће, Рудице, Сводна, Соколиште, Сухача, Трговиште, Ћеле, Хозићи, Церовица, Црна Ријека, Чађавица Доња, Чађавица Доња и Чађавица Средња.

Ново Горажде
Подручје општине Ново Горажде чине насељена мјеста:

Башабулићи, Благојевићи, Богданићи, Борак Брдо, Борова, Бошање, Бучје, Влаховићи, Вранпоток, Вучетић, Гај, Гојчевићи, Градац, Громила, Доња Сопотница, Доње Село, Драговићи, Драгољи, Живојевићи, Жигови, Житово, Жужело, Закаље, Запљевац, Земегреси, Зидине, Зорлаци, Зубовићи у Оглечеви, Јабука, Казагићи, Канлићи, Караузовићи, Каровићи, Копачи, Костеник, Крашићи, Креча, Љесковик, Машићи, Милановићи, Нашћење, Неворићи, Новаковићи, Ново Горажде, Оглечева, Оџак, Подкозара Горња, Подкозара Доња, Подмашићи, Подмељине, Подхомара, Прибјеновићи, Пролаз, Пршеши, Радијевићи, Радићи, Радмиловићи, Роповићи, Русањ, Сеоца, Слатина, Сопотница, Сурови, Требешево, Устипрача, Ухотићи, Хајрадиновићи, Хладила, Хрид, Хрушањ, Хубјери, Џуха, Шовшићи и Шућурићи.

О

Осмаци
Подручје општине Осмаци чине насељена мјеста:

Борогово, Виличевићи, Гојчин, Зелина, Косовача, Кулина, Кусоње, Матковац, Махала, Осмаци, Ракино Брдо, Сајтовићи, Хајвази, Цапарде, Шарци* и Шехер.

Општина је формирана од дијелова општине Калесија, који су припали Републици Српској након Дејтонског споразума.

Оштра Лука
Подручје општине Оштра Лука чине насељена мјеста:

Батковци, Будимлић Јапра, Гаревица, Горња Козица, Горња Трамошња, Доња Козица*, Доња Трамошња*, Дуге Њиве, Зенковићи*, Копривна, Марини, Мркаљи, Овањска, Оштра Лука, Подвидача, Сасина, Слатина, Стара Ријека, Хадровци, Халиловци, Хазићи, Усорци и Шкрљевита.

Дијелови пријератних насељених мјеста Доња Козица, Горња Козица, Горња Трамошња, Хадровци, Копривна, Мркаљи, Подвидача, Сасина, Слатина, Стара Ријека, Шкрљевита и Трнова припадају Федерацији Босне и Херцеговине, тј. федералној општини Сански Мост.

П

Пелагићево
Подручје општине Пелагићево чине насељена мјеста:

Блажевац, Горња Трамошница, Горње Леденице, Доња Трамошница, Доње Леденице, Њивак, Орлово Поље, Пелагићево, Поребрице, Самаревац и Турић.

Петровац
Подручје општине Петровац чине насељена мјеста:

Бравски Ваганац, Буковача, Бунара, Дринић, Кленовац и Подсрнетица.

Петрово
Подручје општине Петрово чине насељена мјеста:

Какмуж, Калуђерица (раније Васиљевци и Ступари), Карановац, Кртова, Петрово, Порјечина и Сочковац.

Приједор
Подручје општине Приједор чине насељена мјеста:

Алишићи, Бабићи, Бистрица, Бишћани, Божићи, Брђани, Брезичани, Бришево, Буснови, Велико Паланчиште, Гаћани, Гомјеница, Горња Драготиња, Горња Јутрогошта, Горња Пухарска, Горња Равска, Горњи Волар, Горњи Гаревци, Горњи Јеловац, Горњи Орловци, Градина, Дера, Доња Драготиња, Доња Равска, Доњи Волар, Доњи Гаревци, Доњи Орловци, Жуне, Зецови, Јаруге, Јелићка, Југовци, Калајево, Камичани, Кевљани, Козарац, Козаруша, Криваја, Ламовита, Љескаре, Љубија, Мало Паланчиште, Марини, Марићка, Миљаковци, Миска Глава, Нишевићи, Ништавци, Омарска, Орловача, Пејићи, Петрово, Петров Гај, Приједор, Ракелићи, Раковчани, Раљаш, Расавци, Ризвановићи, Саничани, Тисова, Томашица, Трнопоље, Ћела, Хамбарине, Хрнићи, Цикоте, Црна Долина, Чараково, Чејреци, Чиркин Поље и Шурковац.

Прњавор
Подручје општине Прњавор чине насељена мјеста:

Бабановци, Брезик, Велика Илова, Вршани, Гајеви, Гаљиповци, Горња Илова, Горња Мравица, Горњи Вијачани Дио, Горњи Гаљиповци, Горњи Палачковци, Горњи Смртићи, Горњи Штрпци, Грабик Илова, Гусак, Долине, Доња Илова, Доња Мравица, Доњи Вијачани, Доњи Гаљиповци, Доњи Палачковци, Доњи Смртићи, Доњи Штрпци, Дренова, Јадовица, Јасик, Кокори, Коњуховци, Караћ, Кремна, Кулаши, Лишња, Лужани, Маћино Брдо, Мравица, Мрачај, Мујинци, Насеобина Бабановци, Насеобина Лишња, Насеобина Хрваћани, Ново Село, Околица, Орашје, Отпочиваљка, Парамије, Печенег Илова, Поповићи, Поточани, Прњавор, Просјек, Пураћи, Ралутинац, Ратковац, Скакавци, Срповци, Хрваћани, Црквена, Чивчије, Чорле, Шаринци, Шерег Илова, Шибовска и Штивор.

Р

Рибник
Подручје општине Рибник чине насељена мјеста:

Бусије, Велијашница, Велије, Горња Превија, Горња Слатина, Горње Ратково, Горње Соколово, Горњи Врбљани, Горњи Рибник, Доња Превија, Доња Слатина, Доње Ратково, Доње Соколово, Доњи Рибник, Доњи Врбљани, Драгорај, Заблеће, Јарице, Љубине, Растока, Ситница, Средице, Стражице, Трескавац, Црквено, Чађавица и Хасићи.

Рогатица
Подручје општине Рогатица чине насељена мјеста:
Агаровићи, Бабљак, Бегзадићи, Берковићи, Бећи, Бехећи, Бјелогорци, Блажујевићи, Божине, Борач, Борика, Боровац, Боровско, Бранковићи, Брда, Брезје, Брчигово, Булози, Бурати, Варошиште, Враголови, Вражалице, Врасалићи, Вратар, Врело, Врлазје, Газије, Годомиље, Голубовићи, Гривци, Гуждељи, Гучево, Добраче, Добрашина, Добромеровићи, Доброучићи, Дробнићи, Дуб, Думањићи, Ђедовићи, Жепа, Живаљевићи, Живаљевина, Загајеви, Загорице, Закомо, Зиличина, Јаровићи, Јасенице, Камен, Карачићи, Ковањ, Козарде, Козићи, Копљевићи, Крамер Село, Крвојевићи, Кујунџијевићи, Кукавице, Кусуци, Лађевине, Лазе, Лепеница, Лубардићи, Љубомишље, Маравићи, Махала, Медна Лука, Месићи, Мислово, Мргудићи, Нахота, Обртићи, Округло, Орахово, Осово, Отричево, Павичина Кула, Пашић Кула, Пешурићи, Пијевчићи, Плање, Пљеско, Пљешевица, Подгај, Покривеник, Потком, Прибошијевићи, Припечак, Просјечено, Пуртићи, Радич, Рађевићи, Ракитница, Рибиоц, Рогатица, Русановићи, Сељани, Сјеверско, Сјемећ, Слап, Сочице, Стара Гора, Стари Брод, Старчићи, Стјенице, Стоп, Стрмац, Судићи, Суровићи, Трново, Феризовићи, Чавчићи, Чадовина, Чубрићи, Шаторовићи, Шена Крена, Шетићи, Шљедовићи, Шљивно и Штавањ.

Рудо
Подручје општине Рудо чине насељена мјеста:

Арбанаси, Арсићи, Баре, Бијело Брдо, Бишевићи, Бјелуговина, Бјелушине, Бјељевине, Близна, Бован, Божовићи, Борановићи, Будалице, Ваган, Вити Граб, Гаочићи, Гојава, Горња Ријека, Горња Стрмица, Горње Цикоте, Горњи Раванци, Грабовик, Гривин, Даниловићи, Долови, Доња Ријека, Доња Стрмица, Доње Цикоте, Доњи Раванци, Дорићи, Дубац, Дуговјеч, Заграђе, Зарбовина, Златари, Зубач, Зубањ, Јањићи, Књегиња, Ковачи, Косовићи, Кула, Љутава, Међуречје, Микавице, Миоче, Мисајловина, Мокронози, Мрсово, Николићи, Обрвена, Омарине, Омачина, Опутница, Орах, Оскоруша, Пазаље, Паст, Пељевићи, Петачине, Плема, Полимље, Попов До, Похаре, Пребидоли, Прибишићи, Пријеворац, Равне Њиве, Радожеље, Раковићи, Ресићи, Рудо, Рупавци, Саставци, Сетихово, Соколовићи, Станковача, Старо Рудо, Стргачи, Стргачина, Трбосиље, Трнавци, Трнавци код Рудог, Увац, Устибар, Цвркоте, Чавдари, Џиханићи, Шахдани и Штрпци.

С

Србац
Подручје општине Србац чине насељена мјеста:

Бајинци, Бардача, Брезовљани, Брусник, Влакница, Гај, Гламочани, Горња Лепеница, Горњи Кладари, Горњи Срђевићи, Доња Лепеница, Доњи Кладари, Доњи Срђевићи, Дуго Поље, Илићани, Инађол, Каоци, Кобаш, Корови, Кукуље, Лилић, Нова Вес, Нови Мартинац, Ножичко, Повелич, Пријебљези, Раковац, Разбој Љевчански, Разбој Жупски, Ресавац, Селиште, Сеферовци, Ситнеши, Ситнеши Мали, Србац, Србац Село, Стари Мартинац, Ћукали и Црнаја.

Сребреница
Подручје општине Сребреница чине насељена мјеста:

Бабуљице, Бајрамовићи, Беширевићи, Блажијевићи, Божићи, Бостаховине, Браковци, Брежани, Брезовице, Бујаковићи, Бучиновићи, Бучје, Велика Даљегошта, Виогор, Гај, Гладовићи, Гођевићи, Горњи Поточари, Гостиљ, Димнићи, Добрак, Доњи Поточари, Жабоквица, Жедањско, Калиманићи, Карачићи, Клотјевац, Костоломци, Крњићи, Крушев До, Кутузеро, Лијешће, Ликари, Липовац, Лука, Љесковик, Мала Даљегошта, Међе, Милачевићи, Михољевине, Моћевићи, Ногачевићи, Обади, Опетци, Ораховица, Осатица, Осмаче, Осредак, Пале, Палеж, Пећи, Пећишта, Петрича, Подгај, Подосоје, Подравно, Познановићи, Постоље, Прибидоли, Прибојевићи, Прохићи, Пусмулићи, Радошевићи, Радовчићи, Рађеновићи, Ратковићи, Сасе, Скелани, Скендеровићи, Слатина, Сребреница, Староглавице, Сулице, Сућеска, Токољак, Топлица, Ћићевци, Урисићи, Фојхар, Црвица и Шубин.

Т

Теслић
Подручје општине Теслић чине насељена мјеста:

Бања Врућица, Бардаци, Барићи, Бијело Бучје, Блатница*, Брић, Булетић, Витковци, Влајићи, Врела*, Гомјеница, Горња Радња, Горња Врућица, Горње Липље, Горњи Очауш, Горњи Ранковић, Горњи Ружевић, Горњи Теслић, Доњи Очауш, Доњи Ранковић, Доњи Ружевић, Дубраве, Ђулићи, Жарковина, Јасенова, Језера*, Калошевић*, Каменица, Комушина Горња, Комушина Доња, Кузмани, Младиковине, Осивица, Парлози, Прибинић, Радешићи, Рајшева, Растуша, Рудо Поље, Слатина, Стењак*, Студенци, Теслић, Угодновићи, Укриница, Чечава и Шњеготина Горња.

Дијелови насељених мјеста Мркотић, Калошевић, Блатница и Језера.

Требиње
Подручје општине Требиње чине насељена мјеста:

Аранђелово, Арбанашка, Арсланагића Мост, Баонине, Беговић Кула, Бијелач, Бијоград, Биоци, Бихово, Богојевић Село, Бодироге, Бориловићи, Брани До, Брова, Будоши, Буговина, Величани, Веља Гора, Владушићи, Власаче, Влашка, Волујац, Врпоље Загора, Врпоље Љубомир, Вучија, Главинићи, Гојшина, Гола Главица, Гомиљани, Горња Кочела, Горње Врбно, Горње Гранчарево, Горње Чичево, Горњи Ораховац, Граб, Грбеши, Грбићи, Гркавци, Грмљани, Десин Село, Диклићи, До, Добромани, Додановићи, Долови, Домашево, Доња Кочела, Доње Врбно, Доње Гранчарево, Доње Чичево, Доњи Ораховац, Драчево, Дражин До, Дријењани, Дубљани, Дубочани, Дужи, Ђедићи, Жаково, Ждријеловићи, Жељево, Жупа, Загора, Згоњево, Јазина, Јањач, Јасен, Јасеница Луг, Јушићи, Кликовићи, Клобук, Ковачина, Коњско, Корлати, Котези, Крај, Крајковићи, Кремени До, Крњевићи, Кучићи, Куња Главица, Лапја, Ластва, Локвице, Ломачи, Луг, Лушница, Љекова, Љубово, Марић Међине, Месари, Мионићи, Морче, Моско, Мркоњићи, Мрњићи, Нецвијеће, Никонтовићи, Ограде, Орашје Зубци, Орашје Попово, Орашје Површ, Паројска Њива, Петровићи, Пијавице, Подвори, Подосоје, Подстрашивица, Подштировник, Пољице Попово, Пољице Чичево, Прхиње, Придворци, Рапти Бобани, Рапти Зупци, Расовац, Седлари, Скочигрм, Сливница Површ, Старо Слано, Струјићи, Талежа, Тодорићи, Требијови, Требиње, Тули, Туље, Турани, Турица, Турменти, Тврдош, Убла, Увјећа, Угарци, Укшићи, Хум, Церовац, Цицина, Чварићи, Шарани и Шћеница Љубомир.

У

Угљевик
Подручје општине Угљевик чине насељена мјеста:

Атмачићи, Богутово Село, Глиње, Горња Крћина, Горња Трнова, Доња Крћина, Доња Трнова, Забрђе, Јањари, Јасење*, Јасиковац*, Коренита, Малешевци, Мезграја, Мукат Станковићи, Равно Поље, Сарије, Средња Трнова, Стари Угљевик, Турсуново Брдо*, Тутњевац, Угљевик, Угљевик Село
и Угљевичка Обријеж.

Дијелови насељених мјеста Турсуново Брдо, Јасење и Јасиковац.

Ф

Фоча
Подручје општине Фоча чине насељена мјеста:

Анђелије, Бастаси, Белени, Биоково, Биротићи, Богавићи, Боровинићи, Борје, Брајићи, Брајковићи, Брод, Брусна, Будањ, Бујаковина, Бунови, Веленићи, Викоч, Витине, Војновићи, Врањевићи, Врбница, Вукушићи, Вучево, Глушца, Говза, Годијено, Гостичај, Градац, Грандићи, Грдијевићи, Даничићи, Деролови, Драгочава, Драгојевићи, Драче, Ђеђево, Жељево, Заваит, Закмур, Зубовићи, Игоче, Избишно, Јасеново, Јелеч, Јечмишта, Јошаница, Колун, Козаревина, Козја Лука, Косман, Кратине, Крна Јела, Кундуци, Крушево, Куново, Кута, Љубина, Мазоче, Мештревац, Миљевина, Мирјановићи, Мјешаји, Марево, Орахово, Папратно, Патковина, Паунци, Пољице, Попов Мост, Потпеће, Превраћ, Пријеђел, Присоје*, Пуриши, Радојевићи*, Родијељ*, Ријека, Слатина, Сорлаци*, Сусјешно (Сусјечно), Течићи, Тјентиште, Тођевац, Тохољи, Трбушће, Тртошево, Тврдаци, Ћурево, Фалиши, Филиповићи*, Фоча, Цвилин*, Церова Раван, Црнетићи, Хум, Хусеиновићи, Челебићи, Челиково Поље, Шкобаљи, Штовић и Шуљци.

Х

Хан Пијесак
Подручје општине Хан Пијесак чине насељена мјеста:

Бабине Горње, Берковина, Брложник, Гођење, Жеравице, Јапага, Јеловци, Краљево Поље, Крам, Криваче, Кусаче, Караула*, Мало Поље, Мркаљи, Невачка, Нерићи, Пјеновац, Плане, Поджепље (Поџепље), Подкозловача, Равањско, Речица*, Ријеке, Рубинићи*, Стоборани, Џимрије и Хан Пијесак.

Ч

Чајниче
Подручје општине Чајниче чине насељена мјеста:

Авлија, Батковићи, Батово, Батотићи, Безујно, Борајно, Брезовице, Бучковићи на Безујанци, Гламочевићи, Гложин, Ђаковићи, Заборак, Ифсар, Камен, Капов Хан, Каровићи, Крстац, Лађевци, Луке, Међурјечје, Метаљка, Милатковићи, Миљено, Миштар, Подаврело, Поникве, Првањ, Слатина, Старонићи, Стопићи, Судићи, Тодоровићи, Трпиње, Тубројевићи, Хунковићи и Чајниче.

Челинац
Подручје општине Челинац чине насељена мјеста:

Бабићи, Балте, Басићи, Бранешци Горњи, Бранешци Доњи, Брезичани, Вијачани Горњи (заселак Јанковићи), Грабовац, Дубрава Нова, Дубрава Стара, Јошавка Горња, Јошавка Доња, Каблови, Каменица, Лађевци, Липовац, Марковац, Мемићи, Меховци, Милошево, Опсјечко, Поповац, Скатавица, Црни Врх, Челинац, Челинац Горњи, Шахиновићи, Шњеготина Велика, Шњеготина Доња, Шњеготина Средња и Штрбе.

Ш

Шамац
Подручје општине Шамац чине насељена мјеста:

Баткуша, Брвник*, Гајеви, Горња Слатина, Горњи Хасић, Гребнице*, Доња Слатина, Доњи Хасић, Засавица, Корница, Крушково Поље, Лугови, Ново Село, Његошево*, Обудовац, Писари, Средња Слатина, Тишина, Турсиновац*, Горња и Доња Црквина, Шамац и Шкарић.

Шековићи
Подручје општине Шековићи чине насељена мјеста:

Акмачићи, Ашћерићи, Башићи, Бетањ, Бијело Поље, Бобари, Бобарско поље, Велика Њива, Видаковићи, Врело, Врељанско поље, Гачићи, Добрић, Доле, Дубачкићи, Ђурићи, Жељезник, Зидоње, Зупци, Јавор, Јаковице, Јелачићи, Калабаче, Каштјељ, Корјен, Лукићи, Мајдан, Марковићи, Мијићи, Миловановићи, Павловићи, Папраћа, Пелемиши, Петровићи, Плазаче, Победарје, Подпола, Рашево, Селиште, Станимировићи, Стрмица, Ступари, Сучани, Тепен, Тишча, Трново, Тупанари, Удбина, Чанићи, Џанојевићи и Шековићи.

Шипово
Подручје општине Шипово чине насељена мјеста:

Бабићи, Бабин До, Бешњево, Брдо, Брђани, Ваган, Водица, Волари, Вражић, Горица, Горњи Мујџићи, Грбавица, Греда, Доњи Мујџићи, Драгнић, Драгнић Подови, Дуљци, Ђукићи, Јусићи, Кнежевићи, Козила, Крчевине, Липовача, Лубово, Лужине, Љуша*, Мајевац, Мочиоци, Натпоље, Олићи, Оџак*, Пљева, Подобзир, Подосоје, Прибеља*, Прибељци, Попуже, Сарићи, Соколац, Ступна, Тодорићи, Трново, Хасанбеговци*, Хатковци*, Хрбине*, Црепуље*, Чифлук, Чуклић и Шипово.

Са више од 5.000 становника

* = Сарајево дио-Илиџе + Сарајево дио-Новог Града + Сарајево дио-Старог Града + Сарајево дио-Новог Сарајева

Види још
 Територијална организација Републике Српске

Напомене

Референце

Спољашње везе

 Министарство управе и локалне самоуправе Републике Српске: Уредба о насељеним мјестима која чине подручје јединице локалне самоуправе
 Влада Републике Српске: Списак градова и општина Републике Српске
 Влада Републике Српске: званичан списак општина Републике Српске
 Савез општина и градова Републике Српске
 еСрпска: Интернет презентације општина Републике Српске
 Закон о територијалној организацији и локалној самоуправи Републике Српске («Службени гласник Републике Српске», број: 11/94, 6/95, 26/95, 15/96, 17/96, 19/96 и 6/97).
 Закон о измјенама Закона о територијалној организацији Републике Српске («Службени гласник Републике Српске», број: 103/05).
 Влада Републике Српске: Званичан списак општина Републике Српске

Географија Републике Српске