A Goniopholis a crocodylomorphák egyik kihalt neme, amely Észak-Amerikában, Európában és Ázsiában élt, a késő jura és kora kréta időszakok során. A modern krokodilokhoz nagyon hasonló, félig vízi életmódot folytatott. A hossza 2 és 4 méter között változott, az életmódja nagyon hasonló lehetett a mississippi aligátoréhoz és a nílusi krokodiléhoz. A Goniopholis közeli rokonságban állt a mai krokodilok ősével.

A Goniopholis több fajáról is készült leírás. A G. crassidens a kora kréta időszaki (berriasi korszakbeli) Angliában élt. A Goniopholis simus Északnyugat-Németországból, a kora kréta időszakból, a G. gilmorei és a G. stovalli Észak-Amerikából a késő jura időszakból, a G. baryglyphaeus pedig Portugáliából, a késő jura időszakból (a kimmeridge-i korszakból) származik; ez utóbbi a legrégebbi ismert Goniopholis faj. A további késő jura időszaki fajok közé tartozik az Északkelet-Thaiföldről származó G. phuwiangensis és a Colorado állambeli, tithon korszakbeli G. lucasii (amely talán egy másik nemhez, az Amphicotylushoz tartozik). A kora kréta időszakból, Angliából ismertté vált Nannosuchus gracilidens a Goniopholis fiatal példánya.

Fordítás

Források

További információk

Krokodilok
Európa őshüllői
Észak-Amerika őshüllői
Ázsia őshüllői
Élővilág a jurában
Élővilág a krétában

{'title': 'Goniopholis', 'url': 'https://hu.wikipedia.org/wiki/Goniopholis', 'language': 'hu', 'timestamp': '20230320'}


Klaviatur (fra latin "klaves" – nøgle) bruges som regel om de samlede taster på musikinstrumenter som klaverer, synthesizere, orgler og harmonikaer (se tasteinstrument for en samlet oversigt). Tasterne på et klaviatur kaldes tangenter eller taster. Det kan også bruges om skrivemaskiner eller computeres tastesæt, men da bruger man oftest ordet tastatur. På musikinstrumenter med flere rækker af klaviaturer kaldes disse for manualer (af latin manus for "hånd") – dette gælder især for orgel, hvor 3 el. 4 manualer ikke er ualmindelige, men også for cembalo, hvor 2 manualer er almindelige på større instrumenter.

I forbindelse med især kirkeorgler og elorgler anvendes ofte klaviaturer som betjenes med fødderne, kaldet "pedal" (af latin pes for "fod").

Man kender klaviaturer på musikinstrumenter helt tilbage fra middelalderen. De første instrumenter som anvendte klaviatur var små orgler ("organetto" el. "portativ"), som ses afbildet på flere kalkmalerier i Danmark, bl.a. i Sæby Kirke. Cembaloet og clavichordet (15.årh.) var de første instrumenter der brugte et klaviatur som det kendes i dag. Med klavichordet og meget senere klaveret kan man intonere ved at anslå tangenten med forskellig styrke. På clavichordet kan man endda lave vibrato ("bebung") gennem tangenten. Princippet med anslagsfølsomhed er videreført i mange elektroniske tasteinstrumenter som synthesizer og elklaver.

Omfang
Et klaviaturs omfang er benævnelsen for den dybeste og den højeste tast. Referencetasten (ofte kaldet kammertonen) benævnes a1 eller "enstrenget a". Tasten oktaven højere a², tasten oktaven lavere a, to oktaver lavere A og tre oktaver lavere A1 (el. AA). Således har et klaver almindeligvis omfanget AAA-c4 (88 taster), mens et dansk kirkeorgel har C-g3 (56 taster) og et stort cembalo har F1-f3 (61 taster).

Der findes klaviaturer, hvor der mangler taster i bassen. Dette var almindeligt anvendt i 16. – 17. årh. og benævnes kort oktav og brudt oktav. Ved at undvære et par af tasterne kunne man spare plads i instrumenterne og musikeren havde mulighed for at spænde over et større omfang end ellers i bassen. Kort oktav skrives vanligvis med skråstreg: C/E-c3 betyder at klaviaturet starter med tasten E, men at den klinger som et C. Således vil tasten F♯ klinge som D og tasten G♯ klinge som E. Halvtonerne C♯, D♯, F♯ og G♯ vil således mangle. Fra E og op til c3 er tastaturet kromatisk, dvs. med alle halvtoner. Ved brudt oktav forstås et tastatur, hvor en el. flere af halvtonerne i bassen er delt i to tangenter. I forbindelse med kort oktav kan man da alligevel få nogle af halvtonerne med i bassen.

Omfanget kan også angives mere upræcist i antallet af oktaver. Med musikkens udvikling er omfanget på tastaturet blevet forøget væsentligt. Et middelalderorgel (organetto eller portativ havde omfang på 1-2 oktaver, mens et moderne klaver har 7 1/4 oktav.

Udseende
Klaviaturer udlægges vanligvis med en standardstørrelse for klaverer (og beslægtede instrumenter), mens cembalofamiliens instrumenter kan variere (som oftest er tasterne her smallere). Bredden af tasterne angives ved at oplyse bredden for en oktav eller for 3 oktaver "stichmass". Der er gennem tiden lavet instrumenter med væsentligt smallere tangenter, beregnet på børnehænder.

På klaverer og synthesizere er undertangenterne (heltonerne) hvide, mens overtangenterne (halvtonerne) er sorte. På cembalo og orgel er det ofte omvendt. Der findes også eksempler på taster med intarsia.

Et klaviatur spilles vanligvis med fingrene, men klokkespil kræver større bevægelse, hvorfor mekaniske klokkespil spilles med hænderne.

Ved orgel, klokkespil og synthesizer anvendes også klaviaturer beregnet på spil med fødderne. Dette benævnes pedalet og har ofte omfanget C-g2 (30 taster) for orgel og noget mindre for en synthesizer. I det 17. og 18. årh. har mange cembaloer og clavichorder ligeledes været forsynet med pedal, således at de kunne anvendes som øveinstrument for organister.

Andre typer klaviaturer

Da man hele musikhistorien har kæmpet med at stemme et klaviaturinstrument rent (se temperament), har man arbejdet med alternative tastaturer som giver mulighed for at spille med visse rene intervaller. Billedet viser et tastatur på et cembalo, hvor halvtonen G♯ er delt i to selvstændige taster, således at forreste del er stemt som G♯ og bageste del som A♭ (med moderne stemning antager man at G♯ og A♭ er samme tone, men det betyder at kvinterne C♯-G♯ og A♭-E♭ begge er falske, som er tilfældet med den ligesvævende stemning man vanligvis anvender på et klaver. Ved at dele tangenten har hver del sin streng og de to kvinter kan stemmes rene.

Paul von Janko (1856-1919) opfandt i 1882 et klaviatur, hvor tonerne anbragtes forskudt over flere rækker, således at man kunne spænde over større omfang med hånden. Designet betød at alle akkorder og skalaer anvendte samme fingersætninger. Desuden var det muligt at lave kromatisk glissando. Klaviaturet blev ikke nogen succes, da musikerne skulle omlægge deres teknik.

Menneske-maskine interaktion
Musikinstrumenter
Instrumentrelaterede musikbegreber

{'title': 'Klaviatur', 'url': 'https://da.wikipedia.org/wiki/Klaviatur', 'language': 'da', 'timestamp': '20230320'}


Генріх Фрідріх Лінк (; 1767—1851) — німецький натураліст, ботанік, енциклопедист, масон.

Біографія
Освіту здобув в Геттінгенському університеті, де вивчав медицину і природничі науки. У 1789 році захистив дисертацію на тему «Flora der Felsgesteine rund um Göttingen» і став приват-доцентом.

У 1792 році він став першим професором кафедри хімії, зоології та ботаніки в Ростоцькому університеті. У 1806 році він створив першу хімічну лабораторію в Ростоці. У цей період ним було видано велику кількість статей і книг з найрізноманітніших тем: фізики, хімії, геології, мінералогії, ботаніки та зоології, натурфілософії і етики, доісторичної та ранньої історії. Двічі обирався ректором університету.

У 1797—1799 роках він разом з ботаніком, орнітологом і ентомологом з Дрездена графом Гофманзегом здійснив мандрівку по Португалії. Після цієї поїздки ботаніка стала його головним науковим інтересом.

У 1800 році став членом Леопольдини.

У 1811 році Лінк призначений професором хімії і ботаніки в університеті Бреслау, де він двічі обирався ректором університету. Після смерті Карла Людвіга Вільденова в 1815 році він став професором природознавства, куратором гербарію і директором ботанічного саду в Берліні .

У 1783 році Лінка прийняли до масонської ложі «Врата вічності» (Pforte der Ewigkeit) в Гільдесгаймі. Згодом він був активним членом лож в Ростоку, Бреслау і Берліні. Особливі заслуги перед масонством Лінк отримав коли обіймав посаду великого майстра Великої ложі «Royal York, genannt zur Freundschaft» між 1831 і 1850 роками .

Праці
Велика частина робіт Лінка була присвячена різних розділів ботаніки:

 " Elementa philosophiae botanicae ", Берлін, 1824.
 "Handbuch zur Erkennung der nutzbarsten und am häufigsten vorkommenden Gewächse " 3 т., Берлін, 1829-33.
 " Jahresbericht über die Arbeiten für physiologische Botanik im  Jahre 1840  ", 1842.
 «Vorlesungen über die Kräuterkunde», Берлін, 1843-45.

Систематика і географія рослин:

 «Flore portugaise», Берлін, 1809-40.
 «Icones plantarum selectarum horti regii botanici Berolinensis» спільно з Крістофом Фрідріхом Отто, Берлін, 1820-28.
 «Enumeratio plantarum horti regii botanici Berolinensis» 2 т., Берлін, 1821-22.
 «Ueber die Gattungen Melocactus und Echinocactus», Берлін, 1827.
 "Handbuch zur Erkennung der nutzbarsten und am häufigsten vorkommenden Gewächse " 3 т., Берлін, 1829-33.
 " Hortus Regius Botanicus Berolinensis descriptus ", Берлін, 1833.
 «Filicum species in horto regio Berolinensi cultae», Берлін, 1841.
 «Icones plantarum rariorum horti regii botanici Berolinensis» спільно з Отто, Берлін ,, 1841—1844.

Анатомія рослин:

 «Grundlehren der Anatomie und Physiologie der Pflanzen», Геттінген, 1807.
 «Ausgew ä hlte anatomisch-botanische Abbildungen» 5 ч., Берлін, 1842-47.
 «Anatomia plantarum iconibus illustrata» 3 т., Берлін, 1843-47.

Примітки

Посилання
 Ernst Wunschmann. Link, Heinrich Friedrich / / Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). — Bd. 18. - Lpz. : Duncker & Humblot, 1883. — S. 714—720. (нім.)
 Max-Planck-Institute for the History of Science: Link, Heinrich Friedrich

Члени Шведської королівської академії наук
Члени Геттінгенської академії наук
Члени Баварської академії наук
Члени-кореспонденти Французької академії наук
Члени Лондонського королівського товариства
Ректори Берлінського університету
Члени Леопольдини
Німецькі масони
Німецькі ботаніки
Кавалери ордена Pour le Mérite (цивільний клас)
Кавалери ордена «Pour le Mérite»
Науковці Вроцлавського університету
Науковці Берлінського університету


BAKER COUNTY – MacClenny (County Seat), Glen St. Mary.
• BRADFORD COUNTY – Starke (County Seat), Lawtey, Hampton, Brooker.
• CITRUS COUNTY – Beverly Hills, Black Diamond, Citrus Hills, Citrus Springs, Crystal River, Floral City, Hernando, Homosassa Springs, Homosassa, Inverness (County Seat), Lecanto, Pine Ridge, Sugarmill Woods.
• CLAY COUNTY – Doctors Inlet, Fleming Island, Green Cove Springs (County Seat), Keystone Heights, Lake Geneva, Middleburg, Orange Park, Penney Farms.
• COLUMBIA COUNTY – Lake City (County Seat), Fort White, Five Points, Watertown.
• DUVAL COUNTY – Jacksonville (County Seat), Atlantic Beach, Jacksonville Beach, Neptune Beach, Baldwin.
• FLAGER COUNTY – Beverly Beach, Bunnell (County Seat), Flagler Beach, Marineland, Palm Coast.
• HAMILTON COUNTY – Jasper (County Seat), Jennings, White Springs.
• MARION COUNTY – Anthony, Belleview, Candler, Citra, Dunnellon, Eastlake Weir, Fairfield, Fort McCoy, Lowell, McIntosh, Ocala (County Seat), Ocklawaha, Orange Lake, Orange Springs, Reddick, Silver Springs, Sparr, Summerfield, Weirsdale.
• NASSAU COUNTY – Callahan, Fernandina Beach (County Seat), Hilliard, Yulee.
• PUTNAM COUNTY – Bostwick, Crescent City, East Palatka, Edgar, Florahome, Georgetown, Grandin, Hollister, Interlachen, Lake Como, Melrose, Palatka (County Seat), Pomona Park, Putnam Hall, San Mateo, Satsuma, Welaka.
• SUMTER – Bushnell (County Seat), Webster, Center Hill, Wildwood, Coleman, The Villages.
• SUWANNEE – Branford, Live Oak (County Seat, McAlpin, O’Brian, Wellborn.
• UNION – Lake Butler (County Seat), Raiford, Worthington Springs.

{'timestamp': '2019-04-18T22:55:50Z', 'url': 'https://tonyturnerlaw.com/helpful-links/', 'language': 'en', 'source': 'c4'}