Sjukdomen orsakas av att immunsystemet förstör de celler som kontrollerar blodsockernivåerna.
Ett team vid Harvarduniversitetet använde stamceller för att framställa hundratals miljoner av cellerna i laboratoriet.
Tester på möss visade att cellerna kunde behandla sjukdomen, som experter beskrev som "potentiellt ett stort medicinskt genombrott".
Betaceller i bukspottkörteln pumpar ut insulin för att sänka blodsockernivåerna.
Men kroppens eget immunsystem kan vända sig mot betacellerna, förstöra dem och lämna människor med en potentiellt dödlig sjukdom eftersom de inte kan reglera sina blodsockernivåer.
Det skiljer sig från den mycket vanligare typ 2 diabetes som till stor del beror på en ohälsosam livsstil.
Teamet på Harvard leddes av professor Doug Melton som började leta efter ett botemedel när hans son fick diagnosen 23 år sedan. Han hade då en dotter som också utvecklade typ 1.
Han försöker ersätta de cirka 150 miljoner betaceller som saknas med hjälp av stamcellsteknik.
Han hittade en perfekt blandning av kemikalier för att omvandla embryonala stamceller till fungerande betaceller.
Tester på möss med typ 1-diabetes, publicerade i tidskriften Cell, visade att de lab-made cellerna kunde producera insulin och kontrollera blodsockernivåerna i flera månader.
Doktor Melton sade: " Det var glädjande att veta att vi kunde göra något som vi alltid trodde var möjligt.
"Vi är nu bara ett prekliniskt steg bort från mållinjen."
Men hans barn var inte riktigt så imponerade: "Jag tror, liksom alla barn, att de alltid antog att om jag sade att jag skulle göra detta, skulle jag göra det."
Om betacellerna injicerades i en person skulle de fortfarande utsättas för ett immunangrepp och slutligen förstöras.
Det krävs mer forskning innan detta kan bli ett botemedel.
Sarah Johnson, från välgörenhetsorganisationen JDRF som finansierade studien, sade till BBC: "Detta är inte ett botemedel, det är ett bra drag längs vägen. Det är ett enormt steg framåt.
"Att ersätta de celler som producerar insulin samt stänga av immunsvaret som orsakar typ 1-diabetes är det långsiktiga målet."
Prof Chris Mason, en stamcellsforskare vid University College London, sade: " Ett vetenskapligt genombrott är att göra funktionella celler som botar en diabetikermus, men ett stort medicinskt genombrott är att kunna tillverka tillräckligt stora funktionella celler för att behandla alla diabetiker.
– Denna forskning är därför ett vetenskapligt och potentiellt stort medicinskt genombrott.
"Om denna skalbara teknik har visat sig fungera både på kliniken och i tillverkningsanläggningen, kommer effekten på behandlingen av diabetes att vara en medicinsk game-changer på samma sätt som antibiotika och bakteriella infektioner."
Dr Gillian Morrison, från universitetet i Edinburgh, var överens om att detta " utgör ett verkligt framsteg på fältet".
Hon sa: "Nästa viktiga utmaning kommer att vara att hitta sätt att upprätthålla dessa celler inuti kroppen så att de skyddas från immunsvaret och har långsiktig funktion."
Jakten på ett botemedel mot typ 1-diabetes har nyligen tagit ett "väldigt steg framåt", har forskare sagt.