Biologen och entreprenören gjorde ansträngningarna för att kartlägga människans genom till en tävlings ras och blev därigenom förtalade av forskarsamhället.
Dr Venter har verkligen inte fått rykte om sig att vara blygsam när det gäller sina prestationer. "Är min vetenskap på en nivå som överensstämmer med andra människor som har fått Nobel? Ja", citerades han en gång som säger.
Och han är en mycket rik användare av Lear Jets och privata yachter.
Men hans ansträngningar på området mänsklig genomik har obestridligen bidragit till att påskynda hela processen.
Efter publiceringen av det mänskliga genomet riktade dr Venter sin uppmärksamhet mot ett annat stort projekt: skapandet av en syntetisk livsform.
Forskare vid USA-baserade J Craig Venter Institute har flitigt arbetat med strävan i mer än ett decennium. De har nu publicerat detaljer om resultatet, en organism som kallas Synthia, i den prestigefyllda tidskriften Science.
Doktor Venter, född 1946, exemplifierade inte ett bra stipendium och vid 18 års ålder valde han att ägna sitt liv åt surfingglädjen på stränderna i södra Kalifornien. Tre år senare, 1967, blev han inkallad till Vietnamkonflikten.
Som ordningsherde på marinsjukhuset i Da Nang tog han hand om tusentals soldater som skadades under Tetoffensiven.
Detta inspirerade honom till två viktiga förändringar: en beslutsamhet att bli läkare och en övertygelse om att tiden aldrig får gå förlorad.
"Livet var så billigt i Vietnam. Det är där min känsla av brådska kommer ifrån, sade han.
Under sin medicinska utbildning utmärkte han sig i forskning snarare än praktik. Under 1980-talet, revolutionens första dagar inom molekylärbiologin, arbetade han vid det statligt finansierade amerikanska National Institute of Health och insåg snart vikten av avkodning av gener.
Men arbetet var rörigt, tröttsamt och plågsamt långsamt. 1987, när han läste rapporter om en automatiserad avkodningsmaskin, hade han snart den första i sitt labb. Detta påskyndade saker - men inte tillräckligt.
Sedan kom Dr Venters verkliga genombrott. Han insåg att han inte behövde tråla hela genomet för att hitta de aktiva delarna, eftersom cellerna redan använder dessa delar naturligt.
Han bytte sin uppmärksamhet från DNA-ritningen till de budbäraremolekyler (som kallas RNA) som en cell gör av den ritningen. Han lyckades då få ut gensekvenser med aldrig tidigare skådade hastigheter.
Hans framgång chockerade några, framför allt den medupptäckare av DNA, James Watson, som berömt avfärdade de relativt grova resultat som erhållits som arbete "en apa" kunde göra.
Kritiken och underlåtenheten att säkra ytterligare offentlig forskningsfinansiering föranledde Dr Venter att lämna NIH 1992 och inrätta ett privat forskningsinstitut, Institutet för genomisk forskning.
Och 1995 bedövade han återigen det vetenskapliga etablissemanget genom att avslöja det första, fullständiga genomet av en frilevande organism, Haemophilus influenzae, en viktig orsak till barnafödande öroninfektioner och hjärnhinneinflammation.
Hans största utmaning för etablissemanget kom i maj 1998, då han tillkännagav bildandet av ett kommersiellt företag, Celera Genomics, att bryta hela den mänskliga genetiska koden på bara tre år. Vid den tidpunkten var det offentliga projektet tre år in i ett tioårigt program.
Båda insatserna offentliggjorde sina resultat 2001. Det som somliga såg som dr Venters ringaktning för vetenskapliga konventioner, till exempel öppen tillgång till data, gav honom opprobrium i vissa kretsar.
Icke desto mindre var de ekonomiska belöningarna tillräckliga för att lämna honom i en mycket ovanlig position för en vetenskapsman - med tillräckligt med pengar och resurser för att göra den vetenskap han ville utan att behöva utnyttja de vanliga byråkratiska källorna för finansiering och infrastruktur.
År 2006 bildade han J Craig Venter Institute som skulle gå i spetsen för arbetet med att skapa världens första syntetiska livsform. Doktor Venter höll de vetenskapliga tidskrifterna och medierna à jour med utvecklingen och basunerade ut flera viktiga framsteg när han började närma sig sitt mål.
Men han har drivit andra projekt under tiden. Dr Venter har strövat omkring i haven i sin yacht, Sorcerer II, och samlat in livsformer i en aldrig tidigare skådad genetisk skattjakt.
Projektet syftar till att sekvensera genom från det stora utbudet av mikrober som lever i havet, för att ge forskare en bättre förståelse för utvecklingen och funktionen av gener och proteiner.
Det syntetiska livsgenombrottet, när det tillkännagavs, var inte utan kontroverser. Men dr Venter kommer att förvänta sig det.
"Jag tror att de kommer att kunna skapa en ny industriell revolution", sade han om de syntetiska mikroberna.
"Om vi verkligen kan få celler att göra den produktion som vi vill, kan de hjälpa oss att avvänja oss från olja och vända en del av skadorna på miljön genom att fånga koldioxid."
"Maverick" är ett ord som verkar följa Craig Venter runt.