Ed Snowden, en 29-årig före detta teknisk arbetare för CIA, har sedan dess visat sig vara källan till läckorna i en intervju med Guardian News webbplats.
USA: s chef för nationella underrättelsetjänsten James Clapper beskrev läckorna som "extremt skadliga" för nationell säkerhet, men Mr Snowden sade att han hade agerat eftersom han fann omfattningen av USA: s övervakning "hemskt".
Vad kan den amerikanska regeringen se?
Enligt de dokument som Ed Snowden avslöjade, har US National Security Agency (NSA) tillgång i stor skala till enskilda chattloggar, lagrade data, rösttrafik, filöverföringar och sociala nätverksdata för individer.
Den amerikanska regeringen bekräftade att den begärde miljontals telefonsamtal från det amerikanska företaget Verizon, som inkluderade samtalstid, plats och telefonnummer för båda parter vid enskilda samtal.
Hur mycket vet spöken?
Varför varje samtal betyder något
Vad kan du lära dig av telefonlistor?
Enligt dokumenten möjliggjorde Prism även "bakdörr" åtkomst till servrarna hos nio stora teknikföretag, inklusive Microsoft, Yahoo, Google, Facebook, PalTalk, AOL, Skype, YouTube och Apple.
Dessa servrar skulle bearbeta och lagra en stor mängd information, inklusive privata inlägg på sociala medier, webbchatter och internetsökningar.
Alla namngivna företag har förnekat sin inblandning, och det är okänt hur Prism faktiskt fungerar.
National Security Agency (NSA) Direktör Keith Alexander sade att tjuvlyssnandet operationer har hjälpt till att hålla amerikanerna säkra - men kan inte ge detaljer. "Om vi berättar för terroristerna på alla sätt att vi kommer att spåra dem, de kommer igenom och amerikaner kommer att dö," sade han
Vissa experter ifrågasätter dess verkliga befogenheter, med digital kriminalteknik professor Peter Sommer berätta BBC tillgång kan vara mer lik en "kattflap" än en "bakdörr".
"Spöken kan tillåtas att använda dessa företags servrar men bara i fråga om en namngiven mål", sade han.
"Eller så kan de få ett domstolsbeslut och företaget kommer att förse dem med material på en hårddisk eller liknande."
Hur är det med dataskyddslagar?
Olika länder har olika lagar om dataskydd, men dessa tenderar att syfta till att reglera vad dataföretag kan ha om sina kunder, vad de kan göra med det och hur länge de kan behålla det - snarare än statlig verksamhet.
De flesta enskilda företags sekretesspolicyer kommer att innehålla en klausul som antyder att de kommer att dela information om de är rättsligt skyldiga - och innehålla noggranna formuleringar om annan övervakning.
Facebooks sekretesspolicy, till exempel, säger: "Vi använder informationen [uppladdas av användare] för att förhindra potentiellt olagliga aktiviteter".
Är vi alla bevakade?
De enskilda regeringarnas sätt att övervaka medborgarnas verksamhet är notoriskt hemlighetsfulla i den nationella säkerhetens intresse, och tjänstemän hävdar i allmänhet att förebyggande av terrorism överdriver skyddet av privatlivet.
"Du kan inte ha 100% säkerhet och då också har 100% integritet och inga olägenheter," sade USA: s president Barack Obama, försvara USA: s övervakning taktik.
Senator Dianne Feinstein, ordförande i senatens underrättelsekommitté, sa att samtalslistor bara var tillgängliga för NSA i fall där det fanns anledning att misstänka att en person var kopplad till al-Qaida eller Iran.
På tal om BBC Storbritanniens utrikesminister William Hague sade att "laglydiga medborgare" i Storbritannien skulle "aldrig vara medveten om allt... byråer gör för att förhindra att din identitet blir stulen eller för att stoppa en terrorist spränga dig".
Spelar det någon roll vilket land du bor i?
Användardata (t.ex. e-post och sociala medier) lagras ofta inte i samma land som användarna själva - Facebook har till exempel en klausul i sin sekretesspolicy som säger att alla användare måste gå med på att deras data "överförs till och lagras i" USA.
Den amerikanska Patriot Act från 2001 gav amerikanska myndigheter nya befogenheter över europeiska data som lagras på detta sätt.
Denna lagringsmetod är en del av molndata, där både lagring och bearbetning utförs bort från individens egen dator.
"De flesta molnleverantörer, och säkert marknadsledarna, faller inom den amerikanska jurisdiktionen antingen eftersom de är amerikanska företag eller bedriver systematisk verksamhet i USA," Axel Arnbak, en forskare vid University of Amsterdams Institute for Information Law, berättade CBS News förra året efter att ha genomfört en studie om molntjänster, högre utbildning och lagen.
"I synnerhet, den utländska underrättelseövervakning ändringar (FISA) Act gör det lätt för amerikanska myndigheter att kringgå lokala statliga institutioner och mandat direkt och enkel tillgång till molndata som tillhör icke-amerikaner som bor utanför USA, med liten eller ingen transparens skyldigheter för sådana metoder - inte ens antalet faktiska förfrågningar."
Är andra regeringar inblandade?
Förenade kungarikets utrikesminister William Hague har hittills vägrat att bekräfta eller förneka huruvida den brittiska regeringens övervakningsavdelning GCHQ har haft tillgång till Prism.
Det är inte känt om andra regeringar runt om i världen har varit vare sig medvetna om eller involverade i användningen av Prism, som rapporteras ha etablerats 2007.
I ett uttalande sade EU:s justitiekommission att den var "berörd" om Prisms konsekvenser för EU:s medborgare och att den "sökte mer information" från de amerikanska myndigheterna.
"När det gäller en EU-medborgares rättigheter i en medlemsstat är det upp till en nationell domare att avgöra om uppgifter kan överföras lagligt i enlighet med rättsliga krav (vare sig de är nationella, europeiska eller internationella)" sade en talesman för kommissionär Vivane Reding.
Vad innebär detta för internetanvändning?
William Hague insisterar på att laglydiga medborgare inte har något att oroa sig för, och det finns inget lagligt sätt att "hoppa ut" av övervakningsverksamhet som utförs i den nationella eller globala säkerhetens namn.
Men integritet oro om information som laddas upp till internet har funnits nästan så länge internet själv, och kampanjgruppen Privacy International säger att den rapporterade förekomsten av Prism bekräftar sin "sämsta rädsla och misstankar".
"Eftersom många av världens ledande teknikföretag är baserade i USA, kan i huvudsak alla som deltar i vår sammanlänkade värld och använder populära tjänster som Google eller Skype få sin integritet kränkt genom Prismprogrammet", säger Privacy International på sin webbplats.
"Den amerikanska regeringen kan ha tillgång till mycket av världens data, som standard, utan någon utväg."
Edward Snowden, källan till de läckta dokumenten, sade att han hade agerat över oron över privatlivet.
"Jag vill inte leva i ett samhälle som gör denna typ av saker" Jag vill inte leva i en värld där allt jag gör och säger är inspelad," sade han Guardian.
Både internationella regeringar och världens största teknikföretag befinner sig i kris efter läckandet av dokument som tyder på att den amerikanska regeringen kunde få tillgång till detaljerade register över enskilda smartphones och internetaktivitet, via ett system som heter Prism.