Omkring 14m fåglar föds upp för bordet om året.
Bearbetningsföretag är stora arbetsgivare och industrin upprätthåller tusentals arbetstillfällen på gårdar och i fabriker.
Men fjäderfän har ett problem - hur man hanterar det avfall de genererar.
För närvarande skapar de miljontals fåglar som föds upp i Nordirland 260.000 ton fjäderfäskräp per år.
Skräpet är en blandning av strö och spill och om industrin expanderar kan det generera 400 000 ton avfall årligen.
För tillfället sprids mycket av avfallet som gödningsmedel på fälten.
Men det är rikt på kväve och fosfor som kan rinna ut i floder och sjöar och skada dem - en process som kallas eutrofiering.
Europeiska unionens bestämmelser finns för att stoppa detta.
För att visa att landet gör framsteg behöver Nordirland en långsiktig lösning för att hantera sitt fjäderfäavfall.
Den nordirländska regeringen har inrättat en fond på 15-20 miljoner pund för att försöka hitta ett svar och snart kommer den att spendera en del av dessa pengar.
Det kommer att lånas ut till företag som kommer att använda det för att delfinansiera minst två "demonstrator" anläggningar för att testa ny teknik.
De förväntas hantera minst 20 000 ton avfall per år.
Sex ansökningar har bedömts av affärsutvecklingsbyrån Invest NI.
Stormonts jordbruksminister Michelle O'Neill sade vid jul att system baserade på anaerob matsmältning (AD) var längst fram i urvalsprocessen.
Anaeroba rötning använder mikroorganismer för att bryta ner organiskt material inuti ett förseglat och uppvärmt system.
Det avger en biogas som kan brännas för att producera värme och kraft, men det finns ett problem med att använda AD-teknik för detta.
Om inte dyra strippningsprocesser ingår, kommer samma mängd kväve och fosfor som går in i systemet i fjäderfäkullen att finnas i biprodukten, eller smälta, när den kommer ut.
Om du vill sprida rötan på land, kommer du att möta samma potentiella problem med eutrofiering.
Därför sade jordbruksministern i en rapport från 2014 att anaerob rötning inte var lösningen på problemet med fjäderfäskräp.
Det verkar dock som om tjänstemännen är fast beslutna att lösa denna fråga genom att AD-projekten utvärderas för finansiering.
Jordbruksdepartementet har sagt att rötresten i dessa projekt antingen skulle exporteras för fältspridning eller ytterligare raffineras för att separera näringsämnena i pelletform.
Det första låneavtalet med Invest NI förväntades undertecknas i slutet av förra året.
Ministern sade att när finansieringen väl var på plats förväntade hon sig att de första anläggningarna skulle vara i drift i slutet av 2016 eller början av 2017.
Fjäderfäkött är ett stort företag i Nordirland - värt 205 miljoner pund 2014.