Leng Ouch samlade bevis för att belysa hur markkoncessioner missbrukas och tvingar samhällen från sina hem.
Hans frimodiga kritik mot regeringen ledde till rädsla för hans säkerhet och tvingade Ouch att gömma sig.
År 2014 annullerade regeringen ELC som täckte 89 000 hektar skog.
Trots detta sade Ouch att han ansåg att situationen för landets skogar inte förbättrades.
"Situationen blir värre år efter år", berättade han för BBC News.
"Det finns ingen förbättring, det finns mer förstörelse. Det finns mer avskogning och mer efterfrågan från utlandet.
"Vi har förlorat miljontals hektar mark genom markkoncessioner."
Det rapporteras att Kambodja har en av de högsta avskogningstalen i världen, och bara 20-30 % av dess ursprungliga skogstäcke finns kvar.
En av drivkrafterna är efterfrågan från länder som Kina på värdefulla lövskogar, såsom Siamese rosenträ som kan hämta 50000 dollar (35.000 pund) för en kubikmeter.
En annan orsak till den höga avskogningen är införandet av ekonomiska markkoncessioner (ELC) under 2001, som var avsedda att stödja ekonomiskt uppsving storskaligt jordbruk, såsom gummi- och sockerplantager.
Utfärdandet av ELC har emellertid påverkat många samhällen som var beroende av marken för sin försörjning.
Kampanjdeltagarna säger att mer än 700 000 människor har drivits bort från sina hem till följd av ELC.
Leng Ouchs arbete har fört honom under täckmantel och försatt honom i extrem fara när han försökte samla bevis på ELC:s påverkan på skogar och skogsmänniskor.
I egenskap av arbetare kunde han belysa hur markkoncessionerna användes för att skydda olagliga operationer.
Under 2012 infördes ett moratorium för ELC, men Ouch hävdade att det inte gick tillräckligt långt och inte hindrade skogsavverkning och folk från att fördrivas.
Ouch förklarade varför han hade ägnat mer än två decennier åt att undersöka och driva en kampanj för att belysa de orättvisor som han kände att han hade bevittnat.
"Det är inte många människor i Kambodja som gör den här typen av arbete och jag kände att det var nödvändigt för mig att kliva in och försvara och skydda skogarna", konstaterade han.
Han var dock medveten om farorna med att vara en miljökämpe i Kambodja och hade ofta gömt sig för att undvika oönskad uppmärksamhet och hot mot sitt liv.
Att vinna ett globalt prestigefyllt miljöpris undanröjer inte farorna. I mars dödades Berta Caceres - en vinnare av guldpriset 2015 - av beväpnade män i Honduras. Hon hade varit en högljudd kampanjledare mot ett projekt för att bygga en massiv damm över floden Gualcarque.
Han sade att han var glad över att få vara en av årets vinnare av Goldman Environmental Prize - som beskrivs som "Oscars of Gräsrot Environmentalism" - eftersom det gav en möjlighet att berätta för resten av världen om situationen i Kambodja.
"Jag hoppas att världen kommer att hjälpa oss att åstadkomma förändring och skydda skogarna för kommande generationer", sade han.
"Jag kommer att använda denna utmärkelse för att skydda och försvara skogarna, och för att be lokalbefolkningen och det internationella samfundet att skydda dessa områden."
Han tillade att han planerade att använda prispengarna för att finansiera sitt arbete.
Herr Ouch och fem andra fältkämpar kommer att få sitt pris vid en ceremoni i San Francisco på måndag.
De andra vinnarna är:
Edward Loure från Tanzania: Loure ledde en gräsrotsorganisation som utvecklade en strategi för att säkra marktitlar till ursprungsbefolkningar snarare än individer för att skydda miljön för kommande generationer
Zuzana Caputova från Slovakien: Claudio Caputova, advokat, ledde en kampanj som ledde till att en soptipp för giftigt avfall stängdes som hade en negativ inverkan på områdets miljö och samhälle.
Luis Jorge Rivera Herrera från Puerto Rico: Rivera Herreras kampanj ledde till inrättandet av ett naturreservat på en plats som ansågs vara en viktig häckningsplats för den hotade lädersköldpaddan.
Destiny Watford från USA: Fru Watford mobiliserade stöd i sitt Baltimore samhälle för att stoppa planer på att bygga vad som skulle ha varit nationens största förbränningsanläggning mindre än en kilometer från gymnasiet där hon var student.
Maxima Acuna från Peru: Fru Acuna, en självförsörjande bonde, skyddade sin rätt att fortsätta att bo på sin jordbruksmark trots ett gruvbolags planer på att utveckla en guld- och koppargruva på platsen.
Följ markering på Twitter
En aktivists undercoversarbete för att belysa omfattningen av olaglig skogsavverkning i Kambodjas skogar har erkänts av Goldman Environmental Prize.