Men mer än 400 år senare har det blivit en klibbig punkt i Stormont-samtalen.
Som svar på kraven på en irländsk språkakt anses det demokratiska unionspartiet också vilja ha ett mer formellt skydd för Ulster-Scots.
Men vilken form skulle det ta och vad vill Ulster-Scots talare ha?
Enligt 2011 års folkräkning kräver 8 procent av Nordirlands befolkning viss kunskap om Ulster-Scots - drygt 140.000 människor.
Detta inbegrep 13 procent av protestanterna och 3 procent av katolikerna.
Däremot påstod mer än 179 000 människor att de hade viss kunskap om irländare.
Den tidigare institutionen för kultur, konst och fritid publicerade förslag till en irländsk språkakt 2015.
Men samma år publicerade institutionen en strategi för att förbättra och utveckla Ulster-Scots språk, kulturarv och kultur fram till år 2035.
Även om en strategi inte är lagstiftning, det dokumentet ger några pekare om vilken form någon förbättrad status för Ulster-Scots kan innebära.
Det innehöll följande förslag:
De var alla viktiga för Ulster-Scots entusiaster på Ullans centrum i Ballymoney, County Antrim - ett nav för Ulster-Scots språk, musik, dans och historia.
Men mer pengar är också en stor fråga, enligt Louise Morrow som undervisar i Ulster-Scots.
"Jämställdhet i finansieringen är en stor sak för mig", sade hon.
"Irländska språket får mer finansiering och är mer erkänt än språket Ulster-Scots.
– Vi skulle också vilja se att fler namn på Ulster-Scots stadsbygden erkänns.
"Ulster-Scots är bortglömd på vissa sätt jag känner."
För frivilligkamraten Johnny Crawford är det viktigt med mer utbildning.
"Vi skulle vilja se mer försörjning i skolor och mer läroplansbaserade Ulster-Scots," sade han.
"Det är också mest primärskoledrivet, eftersom det inte finns så mycket resurser för postgymnasieelever."
Ullans centrum är också hem för Nordirlands enda dedikerade Ulster-Scots radiostation, Fuse FM.
En av dess presentatörer, Liam Logan, säger att all lagstiftning eller strategi för att skydda och främja Ulster-Scots kan införas gradvis.
"På botten av det är den uppfattningen om utbildning, så människor har en uppfattning om deras Ulster-Scots språkliga arv," sade han.
"Och lite respekt som säger att bara för att du talar på ett Ulster-Scots sätt, betyder det inte att du är dum."
Så medan samtalet pågår på Stormont - och liksom deras motsvarigheter som talar irländska - Ulster-Scots entusiaster säger de vill ha handling och inte bara ord.
Och enligt flytande Ulster-Scots högtalare Jack Kyle, från Ballymoney, är insatserna höga.
"Jag föddes här, min far föddes här och min mamma och mina morföräldrar", sade han.
"Folk här talar fortfarande Ulster-Scots som de gjorde.
"Vi vill bara inte se det dö ut."
Ulster-Scots är ett språk som har varit en del av livet här sedan de första skottarna kom till Ulster på 1600-talet.