Säkerhetsexperter varnar för att afrikanska regeringar och kommersiella onlinetjänster är sårbara för brottslingar som har potential att störa kritisk infrastruktur.
Men kritiker säger att dessa lagar också kan användas för att slå ner på användningen av online-plattformar som främjar god samhällsstyrning, uttrycker meningsskiljaktigheter och mobiliserar medborgarnas engagemang.
Åtgärderna har inte bara genomförts i länder som är kända för stränga mediekontroller som Etiopien, utan införs också i demokratier som Kenya och Sydafrika.
Den ökade internetanvändningen driver på den digitala ekonomins snabba tillväxt och ökar tillgången till information och offentliga tjänster i Afrika, men har också utsatt användarna för nya och sofistikerade hot.
De två största ekonomierna i Afrika - Sydafrika och Nigeria - uppskattas vardera förlora $ 500m (375m) årligen till cyberbrottslingar, enligt en 2016 McAfee rapport.
Dessutom kämpar afrikanska regeringar mot lokala och internationella hacktivistiska grupper som har utfört flera störande attacker under de senaste åren.
Anonyma Afrika tog på sig ansvaret för flera attacker som riktade sig mot webbplatsen för South African Broadcasting Corporation (SABC) i juli över programföretagets förbud mot att sända våldsamma protester.
Gruppen stängde också webbplatsen för Zimbabwes styrande Zanu-PF till stöd för protester mot regeringen.
Många afrikanska regeringar har framstått som oförberedda på dessa hot och rusar nu för att skärpa sina telekomlagar.
Med hjälp av plattformar för sociala medier för att organisera den politiska verksamheten verkar kontinentens politiska elit orolig över att sådana plattformar skulle kunna användas för att underblåsa revolt.
Under de senaste månaderna har myndigheterna i Uganda, Gabon, Tchad, Burundi och Kongo-Brazzaville stängt internettjänsterna under de omstridda valen, vilket väcker farhågor för att fler regeringar skulle kunna vidta liknande åtgärder.
Under det senaste året har Sydafrika, Etiopien, Kenya, Nigeria, Angola, Madagaskar och Zimbabwe antagit eller föreslagit stränga lagar för att bekämpa verkliga och inbillade hot.
Sydafrika har anklagats för att ha föreslagit "Afrikas värsta nya internetcensurlag".
Förslaget till ändring av film och publikationer syftar till att "skydda allmänheten och barnen", men kritiker säger att dess vaga språk och definitioner kommer att "förstärka Internets möjligheter att stärka och demokratisera" och skrämma bort potentiella affärsinvesterare.
I juni passerade Etiopien databrottsproklamationen, som kriminaliserar bl.a. ärekränkande tal, skräppost och pornografi med fängelsestraff på upp till 10 år.
Aktivister säger att det också kan användas för att tysta regeringskritiker, som är beroende av online-publicering på grund av landets stela mediekontroller.
I Nigeria har journalister och bloggare kritiserat 2015 års lag om förbud mot it-brottslighet (Prohibation, Prevention, Etc) och sagt att den har använts av politiker för att inskränka yttrandefriheten. Två framstående bloggare har arresterats för anklagelser om "cyberstalking" enligt lagen.
Kenya förbereder lagstiftning för att stävja IT-brottslighet och reglera sociala medier, och har anklagats för att konspirera för att använda lagen för att stänga ner sociala medier. Regeringen har redan en historia av att gå efter internetanvändare: Bland kenyanska sociala media användare arresterades i 2015 var en framstående bloggare anklagad för att förolämpa presidenten.
Kenyanska tjänstemän har också skyllt "spridningen av hatpropaganda" på oreglerad användning av sociala medier. Lagen förväntas genomföras före de allmänna valen i augusti 2017.
Zimbabwes regering, som länge varit intolerant mot oliktänkande, planerar att anta en lag som har kritiserats för att förbjuda användningen av programvara mot censurer. Den föreslagna lagen förbjuder också sociala mediegrupper som bygger på ras- eller stamidentitet.
Informationsminister Supa Mandiwanzira sade att det fanns ett behov av att anta lagar som skyddar internetanvändare mot förtal och hacking, men Matabeleland Institute for Human Rights uppmanade parlamentet och medborgarna att försvara mänskliga rättigheter "eftersom det grovt kränker mänskliga rättigheter".
Även om dessa lagar utgör en rättslig ram för att bekämpa IT-brottslighet och kontrollera spridningen av hatpropaganda, skulle de också kunna utgöra en grund för auktoritära regimer att skrämma sina rivaler.
I juni fängslades Isaac Habacku Emily från norra Tanzania i tre år efter att han befunnits skyldig till att ha förolämpat president John Magufuli i ett Facebook-inlägg som strider mot landets CyberCrime Act från 2015. Han sägs ha kallat presidenten för en "imbecil".
Tanzanias lag tillåter ett minimistraff på 3 miljoner shilling (1 375 dollar; 1 000 pund) och ett minimistraff på tre månader för publicering av falsk, vilseledande eller vilseledande information på ett datorsystem.
I Zimbabwe åtalades förra månaden talesman för Folkets första parti, Svartsjuka Mawarire, för en tweet som anklagade utbildningsminister Jonathan Moyo för ekonomisk oegentlighet.
Med it-brottspropositionen fortfarande i utkaststadiet, var han åtalad enligt den gamla Posts and Telecommunications Act, som förbjuder sändandet "på telefon något meddelande som är grovt kränkande eller är av en oanständig, obscent eller hotfull karaktär".
I Nigeria arresterade myndigheterna i Bauchi Musa Azare, journalist och bloggare i juni på anklagelser om att "cyber förföljer" guvernören. Detta kom kort efter att en annan bloggare, Abubakar Sadiq, arresterades av Ekonomiska och finansiella kommissionen (EFCC) på liknande anklagelser. I båda fallen var bloggarna kritiska mot myndigheterna.
Afrikanska nationer är långt ifrån ensamma i försök att kontrollera internet. Men en kvävande diskussion, som framträder som ett viktigt medium på kontinenten, ställer oroande frågor om yttrandefriheten.
BBC Övervakning rapporterar och analyserar nyheter från TV, radio, webb och tryckta medier runt om i världen. Du kan följa BBC Monitoring på Twitter och Facebook.
I takt med att den mobila revolutionen fortsätter att driva på förändringar i Afrika skyndar regeringarna på att införa lagstiftning för att stävja IT-brottsligheten och reglera användningen av plattformar för sociala medier.