Förslagen från Leighton Andrews om att få tillbaka större råd liknar i stort sett bestämmelserna från 1996.
Andrews efterlyste färre lokala myndigheter som "kompletterar".
Planerna har dock kritiserats av det organ som företräder lokala myndigheter, vissa ledare i arbetsrådet och en före detta arbetsmarknadsminister.
Andrews plan innebär att historiska län som Dyfed och West Glamorgan kommer tillbaka.
Dyfed skulle föras tillbaka av återsammansmälta Carmarthenshire, Pembrokeshire och Ceredigion, och West Glamorgan skulle återvända genom att gå Swansea ännu en gång med Neath Port Talbot.
Cardiff skulle slås samman med Vale of Glamorgan, medan en sammanslagning mellan Caerphilly, Torfaen, Blaenau Gwent, Newport och Monmouthshire skulle skapa Wales största råd, med en befolkning på nästan 600 000.
Bridgend skulle ansluta sig till Rhondda Cynon Taf och Merthyr Tydfil.
Ministern kommer att samråda ytterligare om huruvida man skall flytta till två eller tre råd i norra Wales.
I åtta-council modellen, Anglesey, Gwynedd och Conwy skulle slå samman, liksom Denbighshire, Wrexham och Flintshire.
Alternativet skulle innebära en sammanslagning av Conwy och Denbighshire.
I januari 2014 avrådde partiöverskridande Williams Commission från en åttarådsstruktur som varnade för att många vinster från sammanslagningar skulle vara "jeopardiserade eller förlorade".
I rapporten hette det: " Sådana förslag skulle innebära att man skapade lokala myndighetsområden som hela Gwent eller hela norra Wales.  Det skulle vara mycket svårt att på ett effektivt sätt tillgodose flera olika lokala behov eller att upprätthålla en rättvis demokratisk representation inom dessa områden."
Andrews har lagt ned planer på att sätta "tidsgränser" på fullmäktigeledamöter, vilket innebär att en individ bara skulle kunna tjänstgöra i 25 år.
Han föreslår också att det nuvarande taket på 75 ledamöter per råd höjs till en högre nivå.
I ett skriftligt uttalande tillade Andrews: "Jag vill betona att detta inte är ett slutgiltigt beslut. Det är nästa fas i diskussionerna."
Ett lagförslag kommer att publiceras under hösten, men inga ändringar kommer att göras före nästa vårs val.
Andrews är övertygad om att hans planer är på rätt sida i det politiska argumentet, trots kritik från högt uppsatta tjänstemän i arbetsrådet.
Han berättade för BBC Wales: "Welsh Labour kommer gärna att gå in i valet nästa år kampanj för att minska kostnaderna för politik och administration i lokala myndigheter."
Men den walesiska kommunförbundet (WLGA) avfärdade förslagen och sade att det inte fanns någon "politisk enighet" om den framtida formen av råd, antingen mellan politiska partier i församlingen eller mellan walesiska ministrar och lokala myndigheter.
WLGA krävde ett "brådskande toppmöte" mellan rådsledarna och den walesiska regeringen.
Föreningsledaren Bob Wellington, även arbetsledaren i Torfaenrådet, sade: "Detta toppmöte skulle kunna diskutera vägen framåt när det gäller strukturer, men ännu viktigare sätta in en ny vision för lokala myndigheter som för närvarande står i centrum för nedskärningar av den offentliga sektorns finansiering och måste bära en oproportionerlig del av den enorma åtstramningsbördan."
Det fanns hård kritik mot Blaenau Gwents föreslagna sammanslagning med Caerphilly, Newport, Monmouthshire och Torfaen från dess lokala Labour AM, en före detta miljöminister.
Alun Davies sade att sådana förändringar "bara skulle distrahera från den viktiga frågan om att fokusera på de utmaningar som vi som stadsdel står inför".
Han bad walesiska ministrar att "lyssna och nå ut med meningsfulla diskussioner" och tillade: "Enkelt utfärdande av diktat är det värsta sättet att främja debatt och diskussion."
Dominic MacAskill, från public service-facket Unison, sade att det skulle vara "att kräva att personalen, våra medlemmar, sätts i centrum för övervägandena och att den walesiska regeringen åtar sig att tillhandahålla tillräcklig finansiering för övergångskostnaderna för en eventuell omstrukturering".
Andrews förslag kom under omedelbar eld från oppositionspartierna i församlingen.
Konservativ skuggminister Janet Finch-Saunders fördömde vad hon kallade en "oinspirerande karta" som valts för att "på bästa sätt tjäna labourpartiets politiska intressen i stället för att säkerställa en lämplig lokal representation för familjer i hela Wales eller tillhandahålla effektiva lokala tjänster".
Plaid Cymru's Rhodri Glyn Thomas välkomnade det faktum att den walesiska regeringen "gjorde klart sin föredragna karta", men kritiserade planerna på att inte integrera hälso- och sjukvård och socialvård.
Liberaldemokraten AM Peter Black sade att "att hålla ihop befintliga råd i en misslyckad partipolitisk sömmning tjänar ingen annan än arbetarpartiet".
* Det skulle kunna bli ytterligare samråd om sammanslagningen av Conwy och Denbighshire för att skapa ytterligare ett råd i norra Wales.
RÅDETS LEADERS REAKTION
Blaenau Gwent: Arbetarledaren Hedley McCarthy sade att det verkade "vi kommer att vara periferin för ett nytt megaråd som kommer att vara avlägset och avlägset från de människor det är tänkt att tjäna".
Denbighshire: Oberoende rådsledare Hugh Evans sade att myndigheten var "oklar om vad, om någon, översyn har lett till den nuvarande föreslagna kartan".
Men han sade att ett eventuellt samråd om att kombinera Denbighshire med Conwy, snarare än med Flintshire och Wrexham, förtjänade "allvarlig hänsyn".
Gwynedd: Dyfed Edwards, en Plaid Cymru-fullmäktigeledamot, sade till BBC Radio Wales: " Jag tror att i norr, som delar sig längs nordöst och nordväst är höger. Jag tror att två myndigheter räcker för norr."
Monmouthshire: Konservative Peter Fox accepterade behovet av en viss reform men uttryckte besvikelse.
Han sade: " Vi är tillbaka i framtiden som det ser ut. Jag tror på lokal identitet och lokalt beslutsfattande, jag tror att det är väldigt viktigt för människor.
Pembrokeshire: Oberoende rådsledare Jamie Adams sade att han var orolig för "uppenbar förlust av lokalt beslutsfattande och ansvarighet" och "den verkliga skadan omorganisation kan göra ett mycket framgångsrikt varumärke".
"Jag syftar på namnet Pembrokeshire, som är omedelbart igenkännlig för dem som bor långt utanför vårt county och även utanför Wales", sade han.
Rhondda Cynon Taf: Labourrådet ledare Andrew Morgan sade: "Alla rådsledare kommer nu att behöva överväga detaljerna i den walesiska regeringens föreslagna karta; jag kommer personligen att vilja fortsätta att fokusera på att skydda intressena för tjänster som vi tillhandahåller till de samhällen vi företräder för närvarande och den personal vi anställer för att leverera dem."
Swansea: Arbetarrådsledaren Rob Stewart sade att han inte trodde att den planerade sammanslagningen med Neath Port Talbot hade "någon rädsla" för de två myndigheterna.
Han sade: " Vi arbetar redan som stadsområde. Swansea är utan tvekan huvudstaden i den regionen, men det betyder inte att människor i andra delar av regionen bör oroa sig."
Vale of Glamorgan: Labour Council ledare Neil Moore sade en plan för en frivillig sammanslagning som involverar hans auktoritet och Bridgend avvisades i januari eftersom det skulle korsa en lokal hälsonämnd gräns.
Han kallade det "bizarre" och "galling" för Mr Andrews att nu vill Bridgend att gå Merthyr och Rhondda Cynon Taf över en annan lokal hälsonämnd gräns.
ANALYS AV VAUGHAN RODERICK
Den tredje omvälvningen i det walesiska lokala styret på 40 år skulle innebära att några välkända gränser och namn återlämnades, de nya allomfattande myndigheterna som ungefär motsvarade de åtta län som utgjorde den övre nivån av walesiska råd fram till 1996.
Medan vissa kommer att välkomna återkomsten av historiska namn som Gwent och Dyfed - andra skulle sörja passerar lika historiska namn som Pembrokeshire och Monmouthshire.
Även om känslor kan avfyra motstånd mot förändringarna i vissa områden, andra kommer att hävda att de nya myndigheterna kan visa sig avlägsna och att varje förändring skulle vara en distraktion i en tid då lokala myndigheter är under hårt ekonomiskt tryck.
Samtidigt är det troligt att frågan kommer att ta stor plats i nästa års mötesval, med alla tre oppositionspartier som motsätter sig regeringens karta.
VÄRLDENS FÖRÄNDRANDE FRED
Att minska antalet råd i Wales från 22 till åtta eller nio skulle minska kostnaderna för lokala myndigheter, har ministern för offentliga tjänster sagt.