Även med de vanliga förbehållen kopplade till opinionsundersökningar tyder en majoritet på mellan 65 och 17 procent för Nordirland som finns kvar i Förenade kungariket på att det inte finns något utrymme för tvivel.
De brittiska och irländska regeringarna har båda gjort klart att de inte tror att det är dags att genomföra en gränsundersökning nu.
Sinn Fein kämpar för en opinionsundersökning och DUP har med sina ord diskuterat att kalla Sinn Feins bluff.
Men efter veckor av kontroverser om flaggor och nationell identitet, politikers påståenden om katolsk unionism, och en folkräkning som visar ett växande antal som identifierar sig som nordirländska, vad som ligger bakom denna rubrik figur i Spotlight opinionsundersökning är särskilt avslöjande.
Det är inte förvånande att mer än 90 procent av dem som identifierar sig som protestanter sade till opinionsbildarna att de ville stanna i Storbritannien.
Men på andra sidan den religiösa klyftan, en betydande 38% av katolikerna gynnade också kvar i Storbritannien - tre procentenheter mer än antalet som stödde ett enat Irland.
Medan endast 5 procent av protestanterna inte har för avsikt att rösta eller inte har bestämt vilket alternativ de skulle välja, är mer än en fjärdedel av katolikerna antingen obeslutsamma eller inte planerar att rösta.
När Sinn Fein uttalade sig för ett enat Irland och det parti som genomförde en valkampanj vid gränserna, kunde han bli förvånad över att få veta att nästan en fjärdedel av dem som identifierade sig som Sinn Fein väljare - 23 procent - berättade för opinionsbildarna att de skulle stödja status quo i en gränsundersökning.
Mer än hälften av SDLP-supportrarna - 56 procent - sade också att de skulle välja att stanna i Storbritannien om en omröstning hölls i morgon.
Premiärminister David Cameron sade undersökningen för BBC Spotlight-programmet om det potentiella resultatet av en gränsundersökning bör lyfta andan hos alla dem som värdesätter Nordirlands plats inom unionen.
Resultaten av 2011 års folkräkning, som offentliggjordes i december förra året, visade att drygt en femtedel av befolkningen anser sig vara "norra irländare".
Det var ett politiskt pussel - i en gränsundersökning skulle dessa människor kryssa i en brittisk eller en irländsk låda? Tja, de som identifierade sig som "norra Irländare" för BBC Spotlight-undersökningen tillbaka stannar i Storbritannien med en betydande marginal - 72% till bara 7%.
Vid DUP-konferensen i slutet av förra året antydde Peter Robinson att hans parti hoppas kunna ta sig in på katolskt fackligt territorium. Sedan dess har kommentatorer uttryckt åsikten att tvisten om fackföreningsflaggan och de därpå följande protesterna gör detta till en önskedröm.
Spotlight-undersökningen visar att huvudparterna har en lång väg att gå för att nå tvärs över den religiösa klyftan. De som identifierar sig som DUP-anhängare är 97 procent protestantiska, medan UUP-anhängarna är 99 procent protestantiska.
De som stöder Sinn Fein är 99 procent katoliker, medan SDLP-anhängarna är 92 procent katoliker. Alliansen, som är ett identifierat centrumparti, är den som bryter trenden - med 51 procent protestantiskt stöd och 36 procent katolskt stöd.
Alliansens stöd för en "utsedda dagar" flagga flygande politik i Belfast City Hall väckte kontroverser och ledde till attacker på partiets kontor och ett dödshot mot dess enda MP, Naomi Long.
Men Spotlight undersökningen föreslår att höja flaggan på 18 angivna dagar är den mest populära kompromissen i hela samhället.
Av dem som intervjuades stödde 44 % de fastställda dagarnas politik, jämfört med 35 % som ville att fackflaggan skulle föras upp under hela året.
Ytterligare 10 procent sade till opinionsbildarna att ingen flagga skulle flygas i stadshuset, medan endast 2 procent valde att fackflaggan skulle flyga vid sidan av den irländska trefärgen.
Även om angivna dagar var det mest populära alternativet, flagga flyger polarises fackföreningsmedlemmar och nationalister. 73 % av fackföreningsmedlemmarna vill ha fackflaggan uppe i Belfasts stadshus 365 dagar om året, medan 64 % av nationalisterna stöder 18-dagarspolitiken.
Trots att kompromissen på de angivna dagarna fick mer stöd än något annat alternativ ansåg drygt hälften av de intervjuade att de som protesterade mot fackföreningsflaggan hade rätt att gå ut på gatorna när Belfasts stadsfullmäktige fattade sitt beslut i början av december.
Detta resultat kan återspegla vissa människors tro på rätten att protestera, även om de inte stöder syftet med en viss demonstration.
Detta stöd verkar dock ha minskat kraftigt under januari, eftersom mer än tre fjärdedelar av de tillfrågade ville att protesterna skulle upphöra när Spotlight-undersökningen genomfördes.
De berättade för opinionsbildarna att detta var av många olika skäl, varav de viktigaste var det våld som utlöstes av vissa protester och den störande inverkan på näringslivet.
Även om Stormontpolitikerna kanske tar till sig denna åsiktsförskjutning, kommer protestorganisatörerna att peka på att 45 procent av fackföreningsmedlemmarna i slutet av januari fortfarande ansåg att demonstrationerna skulle fortsätta. Detta visar en viss motståndskraft med tanke på den spärreld av negativ publicitet som protesterna gav upphov till.
Undersökningen genomfördes för BBC Spotlight-programmet av Ipsos Mori, vars forskare intervjuade mer än 1000 vuxna på 64 platser i Nordirland mellan den 17 och 26 januari.
De fullständiga detaljerna finns i pdf-format, 897kb i storlek.
Det handlar bland annat om hur enskilda politikers hantering av flaggkrisen bedöms, vilka parter som intervjuat stöd och om de tillfrågade anser att Stormontsystemet gynnar en gemenskap framför en annan.
En BBC Spotlight-undersökning tyder starkt på att väljarna i Nordirland skulle avvisa ett enat Irland i en gränsundersökning.