Upphävningspropositionen, som publicerades tidigare, står också inför motstånd från Labour och andra partier i underhuset.
Ministrarna är "optimistiska" när det gäller att få igenom den och har lovat en "pågående intensiv dialog" med de decentraliserade förvaltningarna.
No 10 sade att det måste antas eller "det kommer inte att finnas några lagar" efter Brexit.
Brexit sekreterare David Davis kallade det "en av de viktigaste rättsakter som någonsin har passerat genom parlamentet".
Han avvisade påståendet att ministrarna gav sig själva "svettande befogenheter" att göra ändringar i lagarna när de återsändes.
Det kommer att vara upp till parlamentsledamöter om de vill ha ett ord om de "tekniska förändringar" ministrarna planerar att göra lagstiftning, sade han BBC.
Labour säger att det inte kommer att stödja lagförslaget i dess nuvarande form och kräver eftergifter på sex områden, däribland införlivandet av Europeiska stadgan om de grundläggande rättigheterna i brittisk lagstiftning.
Partiet vill ha garantier för att arbetstagarnas rättigheter kommer att skyddas och vill också att regeringsministrarnas makt att ändra lagstiftningen utan fullständig parlamentarisk kontroll ska begränsas.
Leader Jeremy Corbyn, som tidigare var i Bryssel för ett möte med EU:s chefsförhandlare Michel Barnier, sade: " Det verkar vara för mycket av det som verkar vara en process där regeringen... kommer att kunna kringgå parlamentet.
"Vi kommer att se till att det sker en fullständig parlamentarisk granskning. Vi har ett parlament där regeringen inte har majoritet, vi har ett land som röstade på två sätt om ledighet eller kvarleva.
"Majoriteten röstade för att gå och vi respekterar det, men de röstade inte för att förlora jobb och de röstade inte för att parlamentet skulle köras över."
De konservativa förlitar sig på det demokratiska unionspartiets stöd för att vinna viktiga röster efter att ha förlorat sin Commons-majoritet i det allmänna valet, men skulle kunna möta en revolt från resterande backbenchers.
BBC:s politiska redaktör Laura Kuenssberg sade att det kunde finnas "parlamentarisk gerillakrigföring" på lagförslaget, som oppositionspartier och "Remainer Tories" försöker "lägga sin version av Brexit, inte Theresa May's, på lagboken".
Upphävningen förväntas inte debatteras av parlamentsledamöter förrän i höst, men kommer att behöva ha godkänts när Storbritannien lämnar EU - vilket kommer att ske i mars 2019.
Men de skotska och walesiska regeringarna måste ge "lagstiftningsgodkännande" till lagförslaget innan det kan bli lag - något som de har sagt att de inte är villiga att göra.
I ett gemensamt uttalande beskrev de första ministrarna Nicola Sturgeon och Carwyn Jones, som också träffade Michel Barnier, lagförslaget som ett "naket maktgrepp" av Westminster som undergrävde decentraliseringsprincipen.
De säger att lagförslaget återlämnar befogenheter från Bryssel enbart till den brittiska regeringen och parlamentet och "inför nya restriktioner" för det skotska parlamentet och den walesiska församlingen.
Ministrarna i Holyrood kommer inte att kunna ändra EU:s regler på decentraliserade områden som jordbruk och fiske efter Brexit förrän Förenade kungarikets parlament och den skotska regeringen har nått en överenskommelse om dem.
Förenade kungarikets skotske sekreterare David Mundell hävdade att upphävandelagen skulle resultera i en makt "bonanza" för Holyrood - en kommentar som beskrivs som "löjeväckande" av SNP.
Theresa Mays officiella talesman sade att förslaget om upphävande var en "mycket viktig lagstiftning" eftersom "vi behöver ha en fungerande stadga den dag vi lämnar EU".
Talaren sade att premiärminister Damian Green hade kontaktat de decentraliserade förvaltningarna i Skottland, Wales och Nordirland och regeringen var säker på att få deras samtycke.
Frågade om det fanns en beredskapsplan om han inte vann deras stöd, premiärministerns officiella talesman sade "inte som jag är medveten om".
Lib Dem-ledaren Tim Farron, vars parti försöker förena sig med Labour- och Tory-rebellerna, sade att han "förvarnade regeringen", lovade ett hårdare test än vad den ställdes inför när den godkände Storbritanniens avgång från EU.
"Om du fann artikel 50 Bill svårt, bör du vara under ingen illusion, detta kommer att vara helvetet," sade han.
Steve Baker, minister vid avdelningen för utträde ur Europeiska unionen, sade att regeringen var "redo" för en kamp om lagförslaget men skulle också "lyssna på parlamentet".
Chris Davies talade med BBC:s politiska redaktör Laura Kuenssberg och förutspådde lagförslaget "kan komma att få ändringsförslag här och där", och sade att han var öppen för förslag från andra parter om saker som borde ingå.
"Om vi har missat något och fått något fel, då vi kommer att debattera det i underhuset," sade han.
"Det är så det fungerar."
Davis insisterade också på att beredskapsplaner skulle utarbetas om Storbritannien och EU inte kan enas om ett Brexitavtal.
"Vi planerar för alla alternativ", sade han.
"Det idealiska resultatet... genom att det inte fungerar alls och inte får ett förhandlat resultat alls."
Frågade varför utrikesminister Boris Johnson hade sagt att regeringen inte hade någon "plan" för ett sådant scenario, sade han: "Det är möjligen för att det är mitt ansvar att planera för det."
De skotska och walesiska regeringarna har hotat att blockera den viktigaste Brexit-lagen som kommer att omvandla alla befintliga EU-lagar till brittisk lagstiftning.