Han sade att han hoppades att fördraget skulle bidra till att förhindra överföring av vapen till "krigsherrar, människorättsöverträdare, terrorister och kriminella organisationer".
Avtalet förbjuder också vapenleveranser om detta främjar krigsförbrytelser eller folkmord.
Hittills har 60 nationer ratificerat avtalet, men inte USA - världens främsta vapenexportör.
Washington undertecknade avtalet 2013, men nu krävs godkännande av senaten, där oppositionen tros vara stark.
Andra stora vapenhandlare - som Kina, Ryssland, Indien och Pakistan - har ännu inte undertecknat avtalet.
I ett uttalande sade FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon fördraget "märker öppnandet av ett nytt kapitel i våra kollektiva ansträngningar för att införa ansvar, ansvarsskyldighet och öppenhet i den globala vapenhandeln".
"Det vittnar om vår gemensamma beslutsamhet att minska mänskligt lidande genom att förhindra överföring eller avledning av vapen till områden som drabbats av väpnade konflikter och våld."
Ban uppmanade också alla länder att ansluta sig till avtalet "utan dröjsmål".
Andra ledande förespråkare för en strängare reglering av vapenhandeln - som Amnesty International och Control Arms Coalition - uppmanade världens regeringar att strikt följa fördragets principer.
Avtalet har undertecknats av nästan 130 nationer, och fem av världens tio största vapenproducenter - Storbritannien, Frankrike, Tyskland, Italien och Spanien - har redan ratificerat det.
Avtalet reglerar gränsöverskridande överföringar av konventionella vapen från små skjutvapen till stridsvagnar och artilleri.
Den globala verksamheten beräknas generera upp till $85 miljarder (Â £55 miljarder) varje år, även om vissa analytiker säger att siffran är ännu högre.
Ett globalt vapenhandelsfördrag som reglerar multimiljardaffären har trätt i kraft - ett drag som hyllas som "ett nytt kapitel" av FN:s chef Ban Ki-moon.