Drönare: Vad är de och hur fungerar de?
Kan vi alla snart äga en drönare?
Utsikt: Drönare, modernt krig och USA
Det matta svarta, nästan funktionslösa triangulära flygplanet gör sitt första offentliga framträdande, och tillverkarna vill inte att människor ser för mycket av sina avancerade funktioner.
Men detta objekt - den ganska obekvämt namngivna nEUROn - kan vara framtiden för stridsflygplan.
När ett jetplan som Rafale eller Sukhoi SU-35 skriker överst på showen, lämnas tittarmassorna i vördnad för pilotens skicklighet och djärvhet.
Ända sedan första världskriget, när ess som Red Baron Manfred von Richthofen patrullerade himlen, har stridspiloten haft en speciell plats i fantasin.
Men den statusen kan nu vara hotad, eftersom nästa generations stridsflygplan kan avstå från piloten helt och hållet.
Obemannade luftfarkoster, eller drönare, är inget nytt, vilket deras kontroversiella användning i Afghanistan och Pakistan har visat.
Men drönare har begränsningar, och är sårbara för att skjutas ner inom några sekunder från att gå någonstans nära ordentligt försvarat luftrum.
En lösning är att utveckla mycket större maskiner, fullskaliga stridsflygplan som kan flyga långa sträckor med hög hastighet.
De skulle kunna bomba uppdrag eller taktiska strejker och försvara sig. Och allt utan behov av en pilot.
Ett antal experimentella "superdroner" har redan byggts. Bland dem finns Northrop Grummans X-47 och BAE Systems Taranis.
Och sedan har vi den kusliga nEUROn, som utvecklas av ett europeiskt konsortium.
Frankrikes Dassault är den ledande entreprenören i sexnationskonsortiet, och övriga deltagare är försvarsföretag från Grekland, Italien, Spanien, Sverige och Schweiz.
NEUROn, som gjorde sin första flygning i slutet av förra året, är ett fult odjur, lågt slungat och svart.
Dess ganska fladdermusliknande utseende är helt klart skyldig en hel del till Lockheed Martin F117 Nighthawk, mer känd som den ursprungliga Stealth Fighter, och det har faktiskt byggts med hjälp av stealth teknik.
"Den är stor!" säger Eric Trappier, chef för det franska företaget Dassault Aviation. "Det är storleken på en kämpe, med en bomb bukt."
Luftfartyget har redan gjort radartester för att bedöma dess stealthkapacitet, men ett fullt fungerande flygplan kommer sannolikt inte att vara klart förrän i slutet av årtiondet.
Trappier anser att det finns en tydlig roll för obemannade luftfartyg att spela i framtida konflikter, där flottor av pilotlösa flygplan riktas mot mål av flygledare på marken eller från bemannade flygplan som flyger bakom dem.
"I vissa regioner har du mycket farliga uppdrag, och användningen av obemannade fordon kan vara mycket användbar. Till exempel förstörelse av fiendens motåtgärder eller missiler eller något annat.
"Det är främst för första dagen av krig, där du inte riktigt vet vad som händer framför dig, UCAV (obemannad stridsflygplan) kan vara ett bra svar."
Så skulle obemannade flygplan en dag kunna göra jobbet bättre än en stridsman som lotsas av en individ i stället för en dator?
"Ja, i vissa typer av uppdrag kan det vara bättre. I vissa andra, där du verkligen behöver ha piloten i slingan, ja jag tror att det bemannade fordonet kommer att finnas kvar. Så det är en sorts kompromiss mellan de obemannade fordonen och de bemannade kämparna."
Men tillverkarna kommer inte att kunna utveckla dem utan motstånd.
BBC News kommer att rapportera från Paris Air Show från 17-23 juni
Du kommer att kunna ta reda på det senaste på BBC World News TV, på BBC World Service radio och på BBC News webbplats
Kommer Boeing och Airbus duopol spricka?
Bruce Dickinsons flygbolags ambitioner
Budgetlångdistansflygningar "kan fungera"
A350: Flygplanet Airbus ville inte bygga
Full täckning: Flyg- och rymdindustrin
Användningen av befintliga drönare har utsatts för omfattande kritik, till stor del på grund av det sätt på vilket de har använts av framför allt CIA, utanför gränserna för konventionella konflikter.
Men det har också funnits farhågor om att drönarnas operatörer är alltför långt borta från slagfältet för att förstå allvaret i vad de gör och att misstag kan göras.
Men enligt Trappier är frågan inte om drönare ska användas eller inte, utan hur de ska användas.
"Det är en fråga om vem som bestämmer, vem som har befälet. Du måste veta vad du gör på uppdraget. Vare sig en människa är i flygplanet eller inte, måste han vara i slingan."
Han säger att mycket av kritiken i USA inte handlar om användning av drönare, utan om vem som är ansvarig: CIA, Pentagon eller de väpnade styrkorna.
"Du måste fortsätta att använda UAV som om du körde ett bemannat fordon", säger han.
Det är bra i teorin, men skulle det vara så i praktiken?
Med tanke på den mängd utvecklingspengar som hälls ut i denna industri, misstänker man att vi om några år så småningom kommer att få reda på det.
Under en stor halvopaque kupol och med stor säkerhet i närvaro, besökare till Paris Air Show peer på en konstig utseende form.