Dessa moln av partiklar frigörs i explosiva utbrott från solen.
Med solen i en aktiv del av sin cykel finns det farhågor för att vissa stormar kan störa tekniken på jorden, inklusive satellitnavigationssignaler och flygplanskommunikation.
Solen kan tyckas ändra lite från vår visningsposition på jorden. Med rätt utrustning är det möjligt att se mörka områden som kallas solfläckar. Men på nära håll är vår sol ett dynamiskt, våldsamt odjur.
Ljusa slingor av materia båge och vrida som brinnande fontäner över ytan på denna gigantiska naturliga kärnreaktor. Och då och då uppstår ett intensivt utbrott av strålning som kallas soleruption, när magnetisk energi som lagras i vår stjärnas atmosfär plötsligt frigörs.
Soleruptioner är ibland förknippade med utsläpp av höga energipartiklar i rymden - utbrott som kallas koronala massutskjutningar (CMEs), även om dessa också kan inträffa på egen hand.
En stor CME kan innehålla miljarder ton gas och andra ämnen som strömmar ut i rymden i flera miljoner km per timme. De laddade partiklarna i detta moln strömmar mot alla planeter eller rymdfarkoster i dess väg.
När dessa partiklar kolliderar med jorden kan de orsaka en geomagnetisk storm - en störning i den magnetiska höljet (eller magnetosfären) som omger vår planet och skyddar dess denizens från de värsta effekterna av kosmiska strålar.
Många av effekterna av laddade partiklar som träffar jordens magnetosfär är godartade, såsom polarljus - Aurora borealis och australis.
Geomagnetiska stormar - ofta kallade solstormar - gör att dessa norr - eller södersken blir synliga på lägre breddgrader.
Men de stör också tekniken på jorden, såsom kommunikationssystem - inklusive de som används av flygplan, satellitnavigationssignaler och elektriska kraftnät.
Som sådan skulle de kunna vålla långvarig förödelse med kommunikation och energiinfrastruktur över hela världen.
En rapport 2008 från US National Academy of Sciences drog slutsatsen att en extrem storm kan orsaka upp till 2 biljoner dollar i initiala skador genom förlamande kommunikationer på jorden och orsaka kaos runt om i världen.
Flera myndigheter runt om i världen arbetar därför för att bättre förstå de föränderliga förhållandena nära vår planet, som tillsammans kallas rymdväder.
Prognoser vid US National Oceanic and Atmospheric Administrations Space Weather Prediction Center övervakar aktivitet med hjälp av data från ett nätverk av sensorer, inklusive de på satelliter, och US Geological Survey instrument som detekterar magnetiska fält (magnetometrar).
Solen går igenom cykler av hög och låg aktivitet som upprepas ungefär var 11 år. Det ökar för närvarande i aktivitet och förväntas nå sin kulmen 2013 eller 2014, även om ingen kan vara säker.
Detta innebär att vi kan förvänta oss fler soleruptioner och fler koronala massutskjutningar under de närmaste åren. Solcykeln vi befinner oss i har varit relativt tyst jämfört med tidigare.
Men det betyder inte att det inte kan bli en stor händelse i uppbyggnaden upp till nästa "solmaximum".
Ja, det är det. År 1994 orsakade en solstorm stora störningar i två kommunikationssatelliter, vilket störde TV - och radiotjänsterna i hela Kanada.
I mars 1989, en annan händelse orsakade Hydro-Quebec elnätet i Kanada att gå ner i över nio timmar. De skador och inkomstförluster som blev följden beräknades uppgå till omkring hundratals miljoner dollar.
Men den viktigaste historiska händelsen är fortfarande den stora solstormen 1-2 september 1859. Denna störning förkortade telegraftrådarna, startade bränder i Nordamerika och Europa, och orsakade ljusa aurora för att ses i Kuba och Hawaii.
År 1859 var vår tekniska infrastruktur i sin linda, men en storm med omfattningen av den så kallade Carrington Event skulle vara mycket mer skadlig idag.
Paul.Rincon-INTERNET@bbc.co.uk
Solstormar är en naturlig händelse som orsakas av högenergipartiklar som träffar jorden.