Och den är undanstoppad av en mycket god anledning.
Inuti, dina sinnen hälsas av lukten av ruttnande hundmat, buzz av blåsflugor och lila UV-ljus av flugan mördaren redo att zap fly.
Här föder museets rättsmedicinska entomologer olika arter av flugor i ett försök att hjälpa polisen att lösa brott.
Museiforskaren Amoret Whitaker är en av bara tre rättsmedicinska entomologer i Storbritannien som regelbundet arbetar med polisen för att fastställa tidpunkten för ett liks död.
"Så snart en person dör, börjar deras kropp att brytas ner och de avger specifika lukter. Dessa olika kemiska signaler är mycket attraktiva för insekter. Och i början är det speciellt blåsflugor."
"Så när någon dör, ganska snart, kan det vara inom några minuter blåsflugor dras till kroppen och de kommer att börja lägga ägg omedelbart. Dessa kommer att kläckas i larver eller larver och utvecklingscykeln kommer att fortsätta."
"Du får en hel del manliga blåsflugor hängande runt, sitter på växter runt kroppen, väntar på lämpliga kvinnliga kompisar."
Och det är denna livscykel av liv och död som är avgörande för att hjälpa polisen när de är osäkra på tidpunkten för någons död.
Genom att förstå "framgångsfrekvensen" eller hur snabbt flugorna växer kan hon och hennes kollegor, från ägg till larv, bestämma den troliga tiden som personen dog.
Men forskare har bara utvecklingsdata om kanske hälften av de tolv eller så arter av fluga som regelbundet finns på döda kroppar.
Genom att avla dem i "fånglighet" under olika temperaturförhållanden kan de få mer exakt information om tidpunkten för deras tillväxt och därmed dödsprocessen.
Exaktheten i den tidpunkten beror delvis på hur länge kroppen har ruttnat. Om hon kan få se ett lik inom några dagar efter dess död, när den personen dog, kan hon arbetas upp exakt inom några timmar.
Men om kroppen har legat oupptäckt i veckor, eller till och med månader, då kan precisionen i timingen begränsas till ett par dagar.
Denna timing kan till och med användas för att avgöra om en misstänkt död bör behandlas som mord.
"I vissa fall av misshandel, om någon har setts lämna en pub efter ett slagsmål säga, då den personen hittas död några dagar senare, om vi kan avgöra när de dog till några timmar, kan vi hjälpa till att fastställa om personen dog av överfallet eller andra orsaker."
Årstiden kan dramatiskt påverka hur en kropp bryts ner. I ett fall var Amoret och kollegor inblandade, en man försvann i november men hans kropp upptäcktes inte förrän i februari.
En patolograpport tydde på att kroppen hade varit död i bara några veckor. Faktum är att eftersom han hade dött på vintern hade hans kropp effektivt blivit "mumifierad".
De kritiska bevisen kom från Calliphora Vicina, en blåsfluga som ofta hittades på döda kroppar. C vicina växer året runt men på vintern saktar dess utveckling ner. Medan den förblir vid liv, blir den inaktiv vid temperaturer under 1C.
Denna besynnerligt långsamma utvecklingsgrad innebar att Amoret och kollegor kunde bevisa att mannen hade dött för månader sedan snarare än veckor.
Mannen hade lämnat en pub, tagit en genväg hem sedan halkade och bröt nacken.
Polisen använder regelbundet Amoret och hennes kollegors expertis.
"Vi kan gå två månader utan någonting men sedan bli ombedda att hjälpa till med sex fall på ett par veckor."
"Det är ovanligt att våra bevis används i rätten. Det är vanligare att vi ger polisen ett tidsfönster och sedan kan de samla ytterligare bevis."
Rättsmedicinsk entomologi kan till och med användas i fall av brända kroppar, eftersom insekter fortfarande kan finnas, föda i kroppens håligheter. Om en kadaver har bränts gör det svårt för patologen att uppskatta tidpunkten för döden.
Mellan arbetet med polisen i Storbritannien och forskningen på Naturhistoriska museet arbetar Amoret också på antropologiavdelningen vid Tennessee universitet i Knoxville.
Där jämför hon nedbrytningen av döda grisar och mänskliga kadaver. Vissa har kallat det här stället för "kroppsgård".
Under somrarna 2008 och 2009 jämförde hon nedbrytningen av tre grisar och tre mänskliga kadaver.
Hennes forskning är inte klar men de första resultaten är positiva, vilket bekräftar att grisar är en bra modell för hur ett mänskligt lik förfaller.
– Samma insektsart lockas under samma tidsperiod till båda typerna av kadaver.  Stort antal blåsflugor från dag 1-5, färre på dag 6-7, och en stor droppe från dag åtta och framåt," berättade hon BBC News.
Hon säger också att denna forskning kommer att vara mycket användbar för alla fall där insektsbevis används.
"Detta arbete kommer att ha stor inverkan när det publiceras, för rättsmedicinska entomologer över hela världen.  Eftersom det kommer att visa att grisar är en bra modell för människor, och därför kan alla data som samlas in med hjälp av griskadaver tillämpas på fall där mänskliga kadaver ingår."
Amoret Whitaker är bara en av forskarna som demonstrerar sin forskning på en enda kvälls eventet "After Hours: Science Uncovered" på Naturhistoriska museet fredagen den 24 september mellan 1600 och 2200
På toppen av en lång trappa i ett rum i ett torn, långt från skaran av besökare och andra forskare och laboratorier är Natural History Museums insectory.