Det säger att detta påverkar majoriteten av de brittiska ungdomar som inte tar A-nivåer (Högre i Skottland) eller grader.
I betänkandet sägs att ungdomar sviks av en överbetoning på högre utbildning och brist på utbildningsmöjligheter.
Utbildningsdepartementet sa att det investerade i lärlingsplatser i England.
Rapportens resultat stöddes av Malcolm Trobe, ledare för ASCL:s lärarförbund. "Det intensiva akademiska fokuset i den befintliga läroplanen är för snävt för vissa studenter och ett nytt tillvägagångssätt behövs."
I Lordsbetänkandet hävdas att majoriteten av de unga i Förenade kungariket inte väljer akademiska studier efter 16 års ålder, även om det finns så mycket fokus på antalet som går in på universitet.
"I England, 2013-14, av en total befolkning på 1.285.800 16- och 17-åringar, bara 47% (601.500 personer) startade A-nivåer, medan 53% (684.300) inte gjorde det," säger rapporten.
Lords forskning visar att för dem som inte följer en akademisk väg är systemet "komplicerat och osammanhängande".
"Careers rådgivning och utbildning ges på ett sätt som innebär att alltför många ungdomar helt enkelt glider in i fortsatta studier eller sitt första jobb, som ofta inte har några verkliga utsikter till framsteg."
I rapporten sägs det att ligaborden uppmuntrar skolor att fokusera på akademiska resultat och denna "kan disheartenungdomar" som är medelmåttiga och som kan begränsa den sociala rörligheten.
Samtidigt som man erkänner lärlingsutbildningens värde säger kommittén att de bara tas av 6 % av 16–18-åringarna. Av dem som började lärlingsutbildning 2014–2015 var 77 % över 19 och 42 % över 25.
I Lords betänkande konstateras också att regeringens politik har skyddat skolor och universitetsfinansiering, men inte budgetarna för högskolor efter 16 som tjänar majoriteten av de ungdomar som inte går vidare till universitet.
Den finner en ojämlikhet i investeringar, med en universitetsstudent som får cirka $ 6.000 mer per år av offentliga medel än en ung person som går på college.
Det kritiserar ett "förvirrat" kvalifikationssystem som har genomgått ständiga förändringar och som inte garanterar en kvalitativ sysselsättning.
"Kvalifikationerna i sig är ofta dåligt förstådda av arbetsgivarna. Arbetsgivare kan inte förväntas förstå vilka färdigheter obekanta kvalifikationer representerar och kan inte förväntas ha kunskap och tro på sin kvalitet."
Rapporten säger: " Det finns en kultur av ojämlikhet mellan yrkes- och akademiska vägar till arbete. Kulturen genomsyrar systemet och incitamenten till alla inblandade."
I rapporten nämns Schweiz och Tyskland som länder som tillämpar framgångsrika och respekterade system för både yrkesmässiga och akademiska vägar till sysselsättning.
Herrarnas rekommendationer är bland annat följande:
"Meddelandet var "gör era A-nivåer, gå sedan vidare till universitetet", som om det var den enda vägen!"
"Jag gick tre månader före slutet av mina A-nivåer på grund av stress, tryck och ångest... Jag var inte beredd på några andra alternativ - jag kände inte till lärlingsutbildningar."
"Jag hade alltid fått höra att jag var tvungen att göra A-nivåer och sedan gå på universitetet. Jag bestämde mig för att det inte var vad jag ville göra, men jag hade ingen aning om vad jag skulle göra när jag slutade skolan."
Utskottets ordförande Baroness Corston sade att det nuvarande systemet för att hjälpa människor att gå från skola till arbete var ett misslyckande för de flesta ungdomar, vilket begränsar deras möjligheter till social rörlighet.
"Att fokusera på universitet eller lärlingsutbildningar, med uteslutande av andra vägar, är till nackdel för många begåvade och duktiga ungdomar", sade hon.
"En ung person som överväger sina möjligheter till vidareutbildning eller anställning presenteras med gobbledygook - det är helt oklart för dem hur de kan få de färdigheter som behövs för en framgångsrik karriär."
Rapporten välkomnades av Alice Barnard, chef för Edge Foundation, som arbetar för att höja yrkesutbildningens status.
"Kommittén för social rörlighet har helt rätt. Ojämlikheten mellan akademisk utbildning och yrkesutbildning är orättvis, begränsar den sociala rörligheten och tillgodoser inte Förenade kungarikets ekonomiska behov."
En lärare vid utbildningsdepartementet sade: " Vi har infört en mer rigorös läroplan så att varje barn lär sig de grundläggande färdigheter de behöver, till exempel engelska och matematik, så att de kan fortsätta att förverkliga sin potential, vare sig de går in i arbetslivet eller fortsätter sina studier.
"Vi kommer att investera 70 miljoner pund i vår karriärstrategi under loppet av detta parlament för att förändra kvaliteten på karriärutbildningen."
Den skotska regeringen säger att den vidtar en rad åtgärder för att minska ungdomssysselsättningen med 40 procent fram till 2021.
Detta inbegriper att föra skolor, högskolor och arbetsgivare närmare varandra för att öppna arbetsmöjligheter för alla, oavsett bakgrund eller kön.
Ungdomar som inte går på universitet är "överblickade och lämnade efter sig", säger en rapport från House of Lords sociala rörlighetskommitté.