University of London's Institute of Education jämförde vokabulärtest och läsvanor hos 9 400 brittiska medborgare födda 1970.
Forskarna analyserade data som samlats in i åldrarna 10, 16 och 42 år.
Förutom att tabloider hittade, sade de barndomsläsning för kul förstärkt ordförråd genom hela livet, medan highbrow fiction hjälpte vuxna ytterligare.
Forskargruppen drog nytta av den brittiska Cohort-studien 1970, som samlar in information om en grupp människor från England, Skottland och Wales som föddes samma vecka.
Vid 10 års ålder gjorde gruppen ett bildspråksförståelsetest och vid 16 års ålder gjorde de ett ordförrådstest med flera val.
Testet de gjorde i åldern 42 år var en förkortad version av den som användes vid 16 års ålder.
Forskarna analyserade också information om gruppens läsvanor som vuxna och deras pedagogiska prestationer.
Gruppen tillfrågades om hur ofta de läste böcker för nöjes skull och vilka slags böcker de läste.
Vokabulärtesterna visade att alla respondenter hade större ordstyrka vid 42 års ålder än de hade vid 16 års ålder, och den genomsnittliga vokabulärpoängen ökade från 55 % till 63 %.
Men de som hade läst regelbundet för njutning som barn slog resten, poäng i genomsnitt 67% i ålder 42 testet, jämfört med sällan barn läsare som fick i genomsnitt 51%.
Studien fann att de som läser regelbundet som barn tenderade att komma från bättre familjer och hade högre vokabulärpoäng som barn.
Även efter det att uppgifterna hade analyserats på nytt för att ta hänsyn till dessa skillnader fanns det dock fortfarande en nio procentenheters skillnad i ordförrådspoängen vid 42 års ålder mellan de två grupperna.
Detta kan bero på att de ofta förekommande barndomsläsarna fortsatte att läsa för njutning som vuxna, skrev forskarna.
"Med andra ord utvecklade de 'goda' läsvanor i barndomen och tonåren som de senare har haft nytta av."
Men de fann också "vad folk läser betydelsefullt som hur ofta de läser".
När det gäller tidningar fann de att läsare av breda blad gjorde större framsteg i ordförråd än människor som inte läste tidningar.
Men "tabloida läsare gjorde faktiskt mindre framsteg än icke-läsare av tidningar".
Medförfattare Prof Alice Sullivan sade att fyndet var i linje med lagets tidigare arbete, som visade "närvaron av tabloid tidningar i hemmet under barndomen var kopplad till dålig kognitiv prestation vid 16 års ålder".
I rapporten sades det också: "De som läser "highbrow" fiction gjorde större vokabulärvinster än de som läser middlebrow fiction; och lågbrow fiction läsare gjorde inga större framsteg än icke-läsare."
Studien fann att de vuxna med de största ordförråden var utexaminerade från Russell Group av eftertraktade universitet, poäng i genomsnitt 81% i ålder 42 ordförrådstest.
Av denna grupp föredrog två tredjedelar (66 %) "highbrow" fiction och mer än hälften (56 %) uppgav att de bara läste public service-tidningar.
Läsare av tabloidpapper har mindre ordförråd än människor som inte läser tidningar, föreslår en studie.