De är unga och smarta, och de vill förändra världen - en buss i taget.
– Vi har skapat världens första buss som kör på myrsyra, som är en mycket billigare lösning än väte, men ändå ger samma miljöfördelar, säger Lucas van Cappellen från Team Fast, ett spin-off företag från Eindhoven University of Technology i Nederländerna.
"Vi bygger vår egen framtid."
Omkring 40 av hans studiekamrater strävar efter att utveckla utsläppsfria transporter som kommer att bidra till den globala kampen mot klimatförändringarna. Och de försöker också skapa karriärer för sig själva.
Myrsyra finns i naturen, levereras i stick och bett myror och andra insekter - det latinska ordet för myra är formica.
Och denna enkla karboxylsyra (kemisk formel HCOOH) används redan i textil- och läderbearbetning, som ett djurfoder konserveringsmedel, och finns också i vissa hushålls kalkborttagningsmedel.
Men Team Fast har hittat ett sätt på vilket syran effektivt kan bära de ingredienser som behövs för vätebränsleceller, som används för att driva elfordon.
Bränslet, som teamet har dubbat hydrozin (inte att förväxla med hydrazin), är en vätska, vilket innebär att du kan transportera det enkelt och fylla på fordon snabbt, som med konventionella bränslen.
Skillnaden är att det är mycket renare.
"Avgasutsläppen är bara CO2 och vatten", förklarar van Cappellen. "Inga andra skadliga gaser som kväveoxider, sot eller svaveloxider släpps ut."
För att bevisa konceptet i den verkliga världen, en elbuss är inställd på att slå på vägen i Nederländerna senare i år, där det kommer att flyga mellan att köra på konventionella busslinjer och visas på reklamevenemang och branschmässor.
Bussen har ett elektriskt drivsystem, utvecklat av bussbyggaren VDL, som får extra kraft från myrsyrabränslecellsystemet monterat i en släpkärra, bogserat bakom.
"Vår tank är runt 300 liter, så vi kommer att utöka bussräckvidden med 200 km (180 miles). Men vi skulle naturligtvis kunna göra tanken större mycket lätt, säger van Cappellen.
Nuvarande vätgascellsbussar har en räckvidd på upp till 400 km.
Men varför utveckla en buss istället för en bil?
– Om vi byggde en bil skulle vi konkurrera med elbilar, men vi anser att batteridrivna bilar är en bra lösning för många människor, säger van Cappellen.
"Men om vi bevisar att vi kan bygga en buss som uppfyller behoven hos bussbolag, med en räckvidd på cirka 400 km och snabb tankning, kommer vi att ha visat potentialen av hydrozin i ett segment där det inte finns någon hållbar konkurrens ännu."
Hydrozin bildas genom en kemisk reaktion mellan vatten (H2O) och koldioxid (CO2).
Mer teknik i näringslivet
"I en reaktor är vatten och CO2 bundna med hjälp av hållbar el. Detta är en direkt, hållbar elektrokemisk process, förklarar van Cappellen.
Hydrozinet bryts sedan ned av en katalysator till väte och koldioxid inuti ett kit som kallas en reformator som Team Fast försöker patentera.
Dess nyligen utformade reformator är en tiondel av storleken på reformatorerna i det förflutna, vilket är anledningen till att "den nu är tillämplig i transporttillämpningar för första gången".
Vätgasen tillförs sedan till en bränslecell där den reagerar med syre för att generera den elektricitet som driver den elektriska motorn.
– Vi letar ständigt efter ny teknik som på ett enkelt sätt kan utöka utbudet av nollutsläppstrafik, säger Menno Kleingeld, VDL:s verkställande direktör för Enabling Transport Solutions.
"Förruttnelsen av myrsyra till vätegas är en av dessa nya, lovande teknologier."
Men har den verkligen en chans att bli kommersiellt livskraftig?
"Det kostar cirka 35 000 euro (30.000 pund) att konvertera en konventionell bensinstation till en hydrozinfyllstation, en process som i huvudsak innebär att man byter ut rören och ytbehandlar tankarna", säger van Cappellen.
Som sådan är det "100 gånger billigare" att rulla ut ett bränslenät för hydrozin än för gasväte, hävdar han.
"Hydrozin är för närvarande billigare än bensin och dyrare än diesel i Nederländerna, och i framtiden förväntar vi oss att priserna kommer att sjunka så det kommer att bli billigare än båda", tillägger han.
Även om bussen släpper ut CO2 hävdar Team Fast att den ursprungliga CO2 som används för att skapa hydrozinet tas från befintliga källor, såsom luft eller avgaser, så att ingen ytterligare CO2 produceras - det är en sluten kolcykel i jargongen.
En del experter tror att tekniken är lovande.
"Team Fast har ett mycket bra projekt", säger professor Richard van de Sanden, chef för det nederländska institutet för grundläggande energiforskning.
"Det fungerar på en mycket viktig fråga: lagring av förnybar energi i transportabel form och i en form som faktiskt kan användas."
Och flera företag stödjer projektet.
– Det vi arbetar med tillsammans är en version av förnybar energi som kan kombinera förnybar energi med koldioxidupptagning, säger Martijn de Graaff, senior affärsutvecklingschef på TNO Industry.
"Om vi uppnår detta kommer det att ge oss en stabil framtid."
Elevernas eget engagemang är imponerande, med 15 av 40 heltidsarbete på projektet, och resten bidrar med minst 20-25 timmar per vecka.
– Vi får inga studiepoäng för det, men man kan bara lära sig så mycket på universitetet om den praktiska upplevelsen av saker, säger van Cappellen.
"Det är vår egen framtid vi skapar."
En grupp studenter har utvecklat ett sätt att lagra energi som skulle kunna vara billigare att göra, mer praktiskt och mer hållbart än alternativa förnybara bränslen.