Prognosen från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) visar en långtgående förändring i balansen mellan antalet utexaminerade, med de ökande asiatiska ekonomierna som accelererar före Förenta staterna och Västeuropa.
Prognoserna för formen av den "globala talangpoolen" år 2020 visar att Kina snabbt utökar antalet utexaminerade – som kommer att stå för 29 % av världens utexaminerade mellan 25 och 34 år.
Den största förloraren kommer att vara Förenta staterna - ner till 11 procent - och för första gången pressas in på tredje plats, bakom Indien.
USA och länderna i Europeiska unionen tillsammans förväntas stå för lite mer än en fjärdedel av de unga utexaminerade.
Ryssland kommer också att minska - dess andel av världens utexaminerade nästan halveras sedan början av århundradet.
Enligt OECD:s prognoser kommer Indonesien att stiga till femte plats.
Är det här ett slut-på-empire ögonblick?
Den högre utbildningen har blivit en spegel och förstoring av den ekonomiska prestationen - och efter andra världskriget har universiteten i USA, Västeuropa, Japan och Ryssland dominerat.
I synnerhet USA har varit universitetets supermakt - i rikedom, inflytande och fram till nyligen i rått antal.
Fram till 2000 hade USA fortfarande en andel unga akademiker som liknade Kina. Och Japan hade lika stor andel unga utexaminerade som Indien.
Nu är Kina och Indien de största spelarna.
Ökningen av antalet utexaminerade återspeglar deras föränderliga ambitioner - att vilja konkurrera med avancerade ekonomier för högkvalificerade, höginkomsttagare.
I stället för att erbjuda lågkostnadstillverkning inriktar de sig på de högteknologiska yrkesjobb som har blivit de västliga medelklassernas bevarande.
Som OECD-siffrorna visar är detta inte bara ett fall av länder som Kina som expanderar medan andra står stilla.
Över hela den industrialiserade världen ökar antalet utexaminerade - bara inte lika snabbt som Kina, där de har ökat fem gånger på ett decennium.
OECD noterar att Kinas unga forskarstuderande år 2020 kommer att vara ungefär lika stora som den totala amerikanska befolkningen mellan 25 och 64 år.
Denna föränderliga världskarta kommer att se Brasilien ha en större andel utexaminerade än Tyskland, Turkiet mer än Spanien, Indonesien tre gånger mer än Frankrike.
Förenade kungariket håller på att bryta trenden och förväntas öka sin andel från 3 % 2010 till 4 % 2020.
Denna satsning på fler utexaminerade har ett tydligt ekonomiskt syfte, säger OECD:s analys.
Att gå över från "massproduktion till yrken i kunskapsekonomin" innebär en förbättrad sysselsättningsgrad och inkomst, så det finns "starka incitament" för länder att utöka den högre utbildningen.
Men kommer det att finnas tillräckligt med forskarjobb för att gå runt?
OECD har försökt analysera detta genom att titta på en aspekt av arbetsmarknaden - vetenskaps- och teknikrelaterade yrken.
Dessa arbetstillfällen har vuxit snabbt - och betänkandet antyder att det är ett exempel på hur en expanderande högre utbildning kan skapa nya typer av sysselsättning.
Dessa vetenskapliga och tekniska arbetstillfällen - för yrkesverksamma och tekniker - står för omkring fyra av tio arbetstillfällen i vissa skandinaviska och nordeuropeiska länder, föreslår OECD.
Däremot - och visar mer av den gamla ordningen - är dessa tekniska arbetstillfällen bara en liten del av arbetskraften i Kina och Indien.
OECD drar slutsatsen att det finns betydande ekonomiska fördelar med att investera i högre utbildning – att skapa nya arbetstillfällen för de bättre utbildade eftersom okvalificerade tillverkningsjobb försvinner.
OECD:s prognos visar hur snabbt antalet utexaminerade ökar. Men den visar inte kvaliteten eller hur denna expansion kommer att leda till ekonomiska konsekvenser.
Det finns andra sätt att kartlägga den föränderliga kunskapsfördelningen.
Ett team vid University of Oxford's Internet Institute har tagit fram en uppsättning kartor som visar "geografin över världens kunskap".
Detta mäter hur populationer konsumerar och producerar information i online-världen - kartläggning av graden av internetanvändning, mängden användargenererat material i Google, koncentrationer av akademisk verksamhet och det geografiska fokuset för Wikipedia-artiklar.
Till skillnad från de asiatiska ekonomiernas tillväxt berättar detta om den fortsatta västerländska kulturella dominansen.
– I det stora antalet studenter och doktorander går de asiatiska ekonomierna framåt, säger professor Viktor Mayer-Schhonberger, från Oxford Internet Institute.
"Men det intressanta är hur väst håller fast vid sina styrkepositioner - eftersom väst kontrollerar institutionerna.
– Det finns fler studenter i Kina än någonsin tidigare - men de använder fortfarande västerländska mekanismer för att publicera resultat, de accepterar filtren, säger professor Mayer-Schhonberger.
"Den stora frågan kommer att vara om de kinesiska forskarna kan vara lika insiktsfulla som sina västerländska motsvarigheter - vi vet inte ännu."
Kartorna visar också hur mycket Afrika och Sydamerika går miste om i denna nya kamp för digital makt.
Prof Mayer-Schhonberger sa att han var "helt chockad" över obalansens omfattning.
Ett annat inslag i Oxfordstudien är att visa hur forskningsbaser och deras spin-out ekonomiska verksamhet är grupperade i relativt små områden.
I USA, säger professor Mayer-Schhonberger, finns det enorma oproportionerliga investeringar runt Silicon Valley och Boston området, med stora trakter av "avfallsland" mellan.
"Varje era har sin egen distinkta geografi. I informationsåldern, är det inte beroende av vägar eller vattenvägar, men på grundval av kunskap.
"Det här är en ny sorts industrikarta. Istället för kol och stål kommer det att handla om universitet och innovation.
Vid slutet av detta årtionde kommer fyra av tio av världens unga utexaminerade att komma från bara två länder - Kina och Indien.