Sergei Glazyev sa att USA spenderade $20m (12,3m; 14,8m euro) i veckan på ukrainska oppositionsgrupper, levererar "rebels" med vapen bland annat.
Han kritiserade USA för att ha ignorerat memorandumet om säkerhetsgarantier och föreslog att Moskva också skulle kunna ingripa.
Amerikanska ambassaden i Kiev avböjde att kommentera hans anklagelser.
21 november 2013: Ukraina tillkännager att landet inte kommer att underteckna ett avtal som syftar till att stärka banden med EU, vilket leder till protester
17 december: Ryssland går med på att köpa 15 miljarder dollar av ukrainska statsobligationer och sänka priset på gas som säljs till landet
16 januari 2014: Parlamentet antar lag som begränsar rätten att protestera
22 januari: Två demonstranter dör av skottskador under sammandrabbningar med polisen i Kiev; protesterna spreds över många städer
25 januari: President Janukovych erbjuder äldre jobb åt oppositionen, inklusive premiärministern, men dessa avvisas
28 januari: Parlamentet röstar för att upphäva protestlagen och president Janukovych accepterar att statsministern och kabinettet avgår
29 januari: Parlamentet godkänner amnesty lag för kvarhållna demonstranter, under förutsättning att ockuperade byggnader lämnas
Ukrainas protestledare
Q & A: stand-off i Ukraina
Ukrainas president Viktor Yanukovych ska träffa Vladimir Putin på fredag i Sotji, på öppningsdagen för de olympiska vinterspelen där.
Han förde samtal i Kiev med USA:s biträdande utrikesminister Victoria Nuland på torsdag, där han sade att han föredrog dialog och kompromisser med oppositionen.
Under tiden har en ljudinspelning publicerats online, som påstås vara ett hackat telefonsamtal mellan Nuland och USA:s ambassadör Geoffrey Pyatt, där den kvinnliga talaren avfärdar EU:s insatser för att lösa krisen med hjälp av en expletive.
De två talarna diskuterar också uppriktigt fördelarna med de tre viktigaste ukrainska oppositionsledarna i samtalet. Den amerikanska ambassaden avböjde att kommentera bandet.
Tusentals ukrainska oppositionsaktivister, en del med sköldar och basebollfladdermöss, marscherade från sitt läger på Independence Square i huvudstaden Kiev till parlamentet i en kraftuppvisning på torsdag.
De kom nära regeringssupportrar som slog läger bredvid parlamentet bakom barrikader bemannade av hundratals poliser, men marschen avgick fredligt.
I en annan utveckling fick en man en allvarlig handskada när han enligt uppgift öppnade en brevbomb inne i en av de byggnader som ockuperades av demonstranter i Kiev i fackföreningshuset. Han fördes till sjukhus. Polisen bekräftade det.
Glazyev berättade för Kommersant tidningen Ukrainska upplagan: "Enligt detta dokument [memorandumet] är Ryssland och USA garanter för Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, och ärligt talat är de skyldiga att ingripa när konfliktsituationer av detta slag uppstår."
Promemorian, som också omfattade Storbritannien, undertecknades efter det att Ukraina gav upp sitt anspråk på någon del av den sovjetiska kärnvapenarsenalen efter upplösningen av Sovjetunionen.
Glazyev, som allmänt betraktas som Vladimir Putins chefsrådgivare för Ukraina, gav en omfattande intervju till Kommersant.
Han varnade för att om oppositionen inte upphörde med ockupationen av Independence Square, som nu är inne på sin fjärde månad, kanske president Janukovych inte har något annat val än att använda våld.
"I en situation när myndigheterna stöter på en kupp försök, de har helt enkelt inget val [utan att använda våld]," sade han. "Annars kommer landet att störtas i kaos."
Anklagelser amerikanerna om "inblandning flagrant och ensidigt i de inre angelägenheterna i Ukraina", sade han: "Det finns information som inom grunderna för den amerikanska ambassaden, det finns utbildning för soldater, att de beväpnar dem."
Glazyev förutspådde att situationen där skulle "normaliseras" om USA upphörde att ingripa.
Ryssland har själv i stor utsträckning anklagats för att ingripa i Ukraina och använt sitt ekonomiska inflytande för att övertala president Janukovych och hans allierade att överge närmare förbindelser med EU till förmån för Ryssland och andra f.d. sovjetiska stater.
Det nuvarande dödläget på gatorna började i november efter det att president Janukovych i sista stund vägrade att underteckna ett långtgående avtal med Bryssel.
Det kom till våld förra månaden efter en ny lag för att stoppa protester - som sedan dess har upphävts - framkallade vrede bland oppositionen.
Minst tre demonstranter dog i våldet, liksom åtminstone tre poliser, och hundratals människor skadades.
Oppositionen anklagar säkerhetsstyrkorna för att kidnappa och tortera aktivister.
En av dessa, Dmytro Bulatov, som har fått medicinsk behandling i Litauen, berättade för reportrar på torsdag att han hade blivit slagen, strypt och förhörd i åtta dagar.
"Jag berättade för dem lögner bara för att stoppa tortyren", sade Bulatov, 35. "Vid ett tillfälle bad jag dem att döda mig för att jag inte stod ut längre."
En högre rådgivare till Rysslands president Vladimir Putin har anklagat USA för att blanda sig i Ukraina, i strid mot 1994 års avtal om icke-intervention.