Beloppet ligger i stort sett i linje med marknadens förväntningar på 60 miljarder euro, och följer så kallade stresstester av 14 spanska långivare.
En stor del av pengarna förväntas komma från euroområdets räddningsfonder, den nuvarande EFSF och den framtida ESM.
Spanien sade i juli att landet skulle begära stöd från euroområdet till sina banker.
Den spanska banksektorn har varit i svårigheter sedan den globala finanskrisen 2008, och det efterföljande utbrottet av landets fastighetsbubbla och djup recession.
Europeiska kommissionen välkomnade tillkännagivandet och sade i ett uttalande att det "är ett viktigt steg i genomförandet av programmet för finansiellt stöd och för att stärka lönsamheten och förtroendet för den spanska banksektorn".
Den tillade: "Det nödvändiga statliga stödet till spanska banker kommer att fastställas under de kommande månaderna."
Kommissionen sade också att den förväntade sig att de första spanska bankerna skulle börja ta lånen "i november".
Av Laurence KnightBusiness reporter, BBC News
En oberoende granskning av bankerna bekräftade i fredags att bankerna saknar omkring 59 miljarder euro, eller nästan 6 % av Spaniens BNP.
Detta "hål" är det kapital som myndigheterna måste skjuta till för att absorbera de förluster som bankerna (särskilt regionala sparbanker) kan drabbas av på alla lån de gav till fastighetsutvecklare och hypotekslånetagare under det senaste årtiondets bostadsboom.
En del av de 59 miljarderna kan också tillhandahållas av privata investerare, eller genom avskrivning av det belopp som vissa befintliga investerare i bankerna är skyldiga.
Bostadsbubblan har spruckit och många av dessa lån kan inte återbetalas.
Euroområdet har redan ställt 100 miljarder euro till förfogande från sina räddningsfonder för att täppa till detta hål, även om många investerare misstänker att bankernas behov (till och med) kan överstiga till och med denna summa.
För Spanien är frågan inte bara storleken på bankernas förluster.
Det är fortfarande oklart vem som i slutändan kommer att bära dem. Kommer det att vara hela euroområdet, genom sina investeringar på 100 miljarder euro (som Madrid hoppas), den spanska regeringen själv eller (främst spanska) privata investerare i bankerna?
Den irländska regeringen sänktes av de förluster som dess egna banker ådragit sig efter det att den dåraktigt erbjudit sig att garantera dem. Spanien hoppas kunna undvika samma öde.
Sex brännande frågor för Spanien
Christine Lagarde, verkställande direktör för Internationella valutafonden, lovordade den oberoende värderingen av Spaniens banker och sade att den hade varit "torgig och öppen".
Hon tillade: "Offentlig finansiering av bankernas faktiska kapitalbehov, som förväntas bli lägre än de belopp som anges i stresstesterna, kan finansieras bekvämt genom det rekapitaliseringsprogram som stöds av Spaniens europeiska partner."
Revisionsberäkningen att Spaniens banker kommer att behöva 59,3 miljarder euro är ett värsta scenario och tar inte hänsyn till några framtida planer från långivarna själva för att anskaffa eget kapital.
Landets ekonomiminister Fernando Jimenez Latorre angav att den kan behöva låna omkring 40 miljarder från euroområdets räddningsfonder.
Bankia befanns vara den bank som mest behövde ytterligare kapital, vilket krävde 24,7 miljarder euro. Därefter följde Catalunya Bank (10,8 miljarder euro), Novagalicia (7,2 miljarder euro), Banco de Valencia (3,5 miljarder euro), Banco Popular (3,2 miljarder euro), Banco Mare Nostrum (2,2 miljarder euro) och Ibercaja-Liberbank-Caja (2,1 miljarder euro).
Sju spanska banker har inget behov av extra kapital - Santander, BBVA, Caixabank, Kutxabank, Sabadell, Bankinter och Unicaja.
Revisionen baserades också på ett antal antaganden, bland annat att Spaniens ekonomi kommer att minska med 6,5 % mellan 2012 och 2014.
Men tanken på ett öppet Europa tydde på att många av dessa var alltför optimistiska.
"Dessa tester ser ut att vara mer intensiva än de tidigare, men i slutändan de optimistiska antaganden omedelbart väcker frågor om deras trovärdighet," gruppen sade.
"Förutsägelsen att arbetslösheten kommer att nå en topp på 27,2 % verkar optimistisk med tanke på att det kommer att bli mycket mer åtstramningar och intern devalvering medan de strukturella arbetsmarknadsreformerna ännu inte har trätt i kraft."
Kommissionen tillade att en försämring av den ekonomiska situationen också skulle öka antalet lån som inte uppfyller kraven och påverka värdet på de avskilda fastigheter som bankerna äger.
Den större frågan kvarstår om den spanska regeringen måste följa Grekland, Portugal och Irland och begära en fullständig internationell räddningsaktion med lån som staten måste betala av samt noggrann övervakning av landets ekonomi av dess internationella fordringsägare.
Madrid fortsätter att offentligt förneka detta, men marknaderna anser att det bara är en tidsfråga.
På torsdag meddelade den spanska regeringen sin senaste åtstramningsbudget. Mot bakgrund av våldsamma protester skisserade kommissionen nya utgiftsnedskärningar, men skyddade pensioner.
Spanien kämpar med en krympande ekonomi och 25 % arbetslöshet.
Synpunkter från dess centralbank tidigare i veckan visade att landets recession har fördjupats under de senaste tre månaderna.
När skatteintäkterna minskar och förmånsbetalningarna ökar i en recession kommer detta att göra det ännu svårare för Spanien att få sina finanser under kontroll.
Spaniens banker kommer att behöva en injektion på 59,3 miljarder euro (76,3 miljarder dollar; 47,3 miljarder pund) för att överleva en allvarlig nedgång, har en oberoende revision beräknats.