De stora politiska partierna gjorde inte mycket av det under kampanjen. Både de konservativa och Labour är i stort sett för, även om De gröna är mycket kritiska. TTIP togs dock upp i manifestet. War on Want (som motsätter sig planerna) har sammanställt partiernas ståndpunkter i frågan.
Utanför den politiska arenan finns det några mycket starka åsikter. Många affärsröster är entusiastiska, men det finns också mycket vokalt motstånd.
Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, eller så blir det om förhandlingarna slutförs.  Syftet är att stärka EU:s och USA:s ekonomier genom att undanröja eller minska hindren för handel och utländska investeringar.
President Obama sade när samtalen inleddes att TTIP skulle främja "ny tillväxt och nya arbetstillfällen på båda sidor om Atlanten".  Kritiker avvisar detta påstående - mer av det nedan.
I en studie gjord av Centre for Economic Policy Research (CEPR) – utförd för Europeiska kommissionen – uppskattades de potentiella vinsterna för EU till upp till 119 miljarder euro (85 miljarder pund; 134 miljarder euro) per år och 95 miljarder euro (68 miljarder pund; 107 miljarder euro) för USA.
För en familj på fyra som uppgår till 545 euro per år i EU och 655 euro i USA.  Lönerna skulle vara högre, med 0,5 procent i EU och strax under 0,4 procent i USA.
CEPR har gjort en mer specifik uppskattning av fördelarna för Förenade kungariket, vilket tyder på en ökning av de årliga nationalinkomsterna på upp till 10 miljarder pund.
Genom att avskaffa nästan alla tullar (skatter som endast tillämpas på importerade varor) på handeln mellan USA och EU.
Men de tariffer som USA och EU inför är redan relativt låga till största delen, även om det finns vissa undantag i t.ex. jordbruksprodukter och textilier.
De större vinster som förutses skulle komma av att minska de så kallade icke-tariffära hindren. Framför allt tror de båda sidorna att de kan främja handeln genom det som de kallar lagstiftningssamarbete.
Detta handlar om kostnader för företagen. Att följa reglerna innebär en kostnad. Ett företag som vill exportera kan ådra sig ytterligare kostnader som uppfyller de lagstadgade kraven i det land det säljer till.
Europeiska kommissionen säger att reglerna i Europa och USA ofta uppnår samma nivå av konsumentsäkerhet och produktkvalitet, men att de skiljer sig åt i fråga om tekniska detaljer och metoder för att se till att företagen har uppfyllt reglerna.
Ett av syftena med TTIP är att minska denna börda för företagen. Ett alternativ är att erkänna varandras normer. Det är under övervägande för många typer av varor. De planerar också att samarbeta närmare om ny lagstiftning.
Den grundläggande tanken är att TTIP genom att minska exportkostnaderna skulle uppmuntra till mer av detta.
Tanken här är att uppmuntra transatlantiska utländska investeringar. Europeiska kommissionen säger att ett avtal på detta område skulle förbjuda diskriminering av utländska investerare, expropriation, nekande av tillgång till domstol och godtycklig och kränkande behandling.
Om en utländsk investerare ansåg att dessa regler hade överträtts skulle de ha tillgång till ett system som kallas tvistlösning mellan investerare och stat eller ISDS. Detta är ett system av domstolar som skulle kunna ge ersättning till investeraren om de hade förlorat pengar till följd av en överträdelse av reglerna i avtalet.
Förordning
Mycket av oron gäller regleringsaspekten: att det skulle leda till lägre standarder för konsument- och miljöskydd och säkerhet på arbetsplatsen. En grupp på 170 organisationer i det civila samhället i EU sade i ett uttalande att lagstiftningssamarbete enligt TTIP skulle leda till "nedåt harmonisering".
Det finns också en oro för att TTIP skulle kunna undergräva regeringarnas rätt att reglera i allmänhetens intresse.  De säger att det också kommer att ge företagsgrupper ett oproportionerligt inflytande över ny lagstiftning, och de hävdar därför att det är odemokratiskt.
Ekonomiska fördelar
Andra ifrågasätter analysen bakom påståendet att TTIP kommer att vara ekonomiskt fördelaktigt. Jeronim Capaldo vid Tufts University i USA säger att Europeiska kommissionens studie gör orealistiska antaganden om hur lätt det skulle vara för arbetstagare som förlorar sina jobb att hitta nya jobb. Han hävdar att Europa faktiskt skulle ha det sämre när det gäller ekonomisk verksamhet, löner och statsinkomster.
Investeringar
Det finns också frågor om huruvida ett TTIP-avtal verkligen skulle stimulera fler investeringar.  I London School of Economics Study for the British Department of Business, Innovation, and Skills drogs slutsatsen att ett investeringskapitel skulle vara "mycket osannolikt att uppmuntra investeringar utöver vad som annars skulle äga rum".
ISDS har skapat en hel del hetsigt motstånd. Ett klagomål är att det kommer att avskräcka regeringar från att reglera i allmänhetens intresse. Olivier Hoedeman från Observatory Corporate Europe, en Brysselbaserad kampanjgrupp, sade att det skulle fungera som en "kylfaktor" för regeringar som skulle frukta att affärsreglering skulle kunna leda till utdragna rättsliga utmaningar och skadeståndsräkningar.
ISDS-arrangemang är vanliga i internationella investeringsavtal. Men forskning från FN:s kommission för handel och utveckling tyder på att investerare har använt sig av domstolssystemet i större utsträckning under de senaste åren.
De kanske mest uppmärksammade - vissa skulle säga ökända - är de åtgärder som tobaksbolaget Philip Morris vidtagit mot Uruguay och Australien i fråga om nya regler för förpackning av sina produkter, regler som syftar till att göra dem mindre attraktiva för konsumenterna. Inget av fallen är avslutat.
Det finns en särskild oro bland de brittiska kampanjdeltagarna när det gäller ISDS:s eventuella inverkan på den nationella hälso- och sjukvården.
De hävdar att det finns en risk för att en regering riskerar att stämmas enligt ISDS om den vill upphäva alla arrangemang för att avtala ut tjänster till privata leverantörer. Europeiska och brittiska tjänstemän insisterar på att TTIP:s ISDS-bestämmelser inte kommer att ha den effekten, men många kampanjdeltagare tror inte på det.
Vid ett toppmöte mellan EU:s ledare i december efterlystes en övergripande överenskommelse i slutet av 2015, även om EU:s handelskommissionär Cecilia Malmström har sagt att detta förmodligen är orealistiskt.
Det kommer att bli en utmaning med tanke på den tekniska komplexiteten och det starka motståndet. Det skulle då behöva godkännas av Europaparlamentet och de europeiska handelsministrarna. Ministrarna röstar vanligtvis om handel med vad som kallas kvalificerad majoritet, även om enhällighet kan krävas - det är både en rättslig fråga och en fråga om politisk bedömning.
Beroende på den rättsliga karaktären hos det slutliga avtalet kan det också behöva godkännas av alla EU:s medlemsstater, och kommissionsledamot Cecilia Malmström har sagt att det sannolikt kommer att bli nödvändigt. Så det finns gott om utrymme för förseningar.
Och det kommer att behöva godkännas av den amerikanska kongressen. President Obama kämpar hittills utan framgång - för att få kongressen att ge honom det som kallas "Trade Promotion Authority", vilket skulle göra den amerikanska ratificeringen mindre svår.
Det pågår en global handelsförhandlingar inom Världshandelsorganisationen (WTO). Det är känt som Doharundan, eftersom det var där den lanserades - tillbaka i 2001.
Det har gått väldigt långsamt. I slutet av 2013 enades WTO:s medlemmar slutligen om en del av den dagordningen. Det kallas för handelsunderlättandeavtalet och det handlar till exempel om den internationella handelns mekanik - tullförfaranden. De riktigt svåra sakerna är fortfarande inte överens. Handelsunderlättande kallas ibland Doharundans "låghängande frukt", men det tog fortfarande 12 år att plocka.
Frustrering med den långsamma takten har fått många länder att fullfölja bilaterala och regionala avtal.  WTO:s generaldirektör Roberto Azevedo har sagt: "Dessa initiativ är viktiga för det multilaterala (globala) handelssystemet – men de ersätter det inte."
Det andra riktigt stora exemplet är Trans Pacific Partnership (TPP), som omfattar 11 länder, inklusive USA och Japan (men inte Kina). TPP är också fortfarande under förhandling.
Det finns en stor fråga för den nya brittiska regeringen som stannade under radarn under valkampanjen - handelsförhandlingar mellan EU och USA, känd som TTIP, det transatlantiska handels- och investeringspartnerskapet.