Igor Dodon, chef för socialistpartiet (PSRM), rider på en våg av allmänt missnöje i denna utarmade f.d. sovjetrepublik.
Moldavien har närmat sig Europeiska unionen under de senaste sju åren, en kurs som förespråkades av hans rival, tidigare utbildningsminister Maia Sandu.
Mr Dodon, 41, var vice premiärminister i Kommunistpartiet före 2009. Han skyller den utbredda korruptionen på de EU-vänliga parter som har styrt Moldavien sedan dess.
Förra året kollapsade tre banker och 1 miljard dollar (790 miljoner pund) försvann - vilket motsvarar ungefär en sjättedel av landets BNP. Don Dodon försökte gång på gång skylla på Sandu, som hon var i regeringen på vars vakt "hundratalets stöld" hände.
Hon förnekade starkt denna anklagelse och betraktas som en av de få "rena" politikerna i Moldavien.
I den första omgången, den 30 oktober, fick hon 38 procent av rösterna, medan Dodon fick 48 procent.
Daniel Dodon har lovat att upphäva Moldaviens associeringsavtal med EU. Men på senare tid har han visat sig mindre engagerad i detta löfte, särskilt som moldaverna kan resa viseringsfritt i EU:s Schengenområdet, som omfattar större delen av Europa men utesluter Storbritannien och Irland.
Han har lovat att föra in Moldavien i den ryskledda eurasiska ekonomiska unionen, som omfattar Vitryssland, Kazakstan, Kirgizistan och Armenien.
Han har föreslagit att Moldavien ska förvandlas till en federal stat för att lösa den frusna konflikten i Trans-Dniester, en region som drivs av separatister från Moskva under de senaste 26 åren, där ryska trupper fortfarande är utplacerade.
Trans-Dniester-profil
I år återgick Moldavien till direkta presidentval efter ett 20-årigt uppehåll. Men presidenten har inga starka befogenheter att genomföra de förändringar som många moldaver kräver, särskilt när det gäller att bekämpa korruption.
"Vi vill ha en ledare nära folket, inte oligarkerna", sade Maria, från Chisinau förorten Ghidighici.
"För det första behöver vi en förbättring av ekonomin. Presidenten borde bekämpa korruption. De vädjar alla till dem som är utomlands att återvända hem, men vad kan de göra här? Det finns inga jobb. Elektricitet, gas, allt blir dyrare. En pensionär kan inte överleva på 1000 lei ($50) [per månad]."
Hon sade att Moldavien bör upprätthålla goda förbindelser med sina grannar i EU och med Ryssland.
Befolkning 3,5 miljoner
Område 33.800 kvadratkilometer (13.050 kvadratkilometer)
Större språk Rumänska (kallas "Moldavan" i officiella dokument), ryska
Större religion Kristendomen
Förväntad livslängd 66 år (män), 73 år (kvinnor)
Försäkringstekniska avsättningar beräknade som helhet (efter avdrag för belopp som kan återkrävas enligt återförsäkringsavtal och från specialföretag)
Moldaviens landsprofil
Krisen i Moldavien: ett maktgrepp från eliten?
Vlad, en ung handikappad man, sade att politikerna skulle " komma med handlingar, inte bara löften och ord.
"Nästa president bör oroa sig över funktionshindrade personers problem. De bör kunna få ett arbete, ha samma rättigheter som andra medborgare."
Dodon är en stor beundrare av Rysslands president Vladimir Putin och säger att Moldavien behöver en lika stark ledare.
Han har förargat grannlandet Ukraina genom att beskriva annekterade Krim som de facto en del av Ryska federationen. Det väcker ett spöke av en diplomatisk konflikt om han blir president.
Men många väljare, däribland de flesta av de ryska talare som utgör nästan 25 procent av väljarna, tycks inte tänka på det, så länge Ryssland ses som ett stöd för Dodon.
Han kritiserar Sandu för att ha velat återförenas med Rumänien, där Moldavien (tidigare Moldavien) ingick mellan de två världskrigen.
Dodon stöds också öppet av den moldaviska ortodoxa kyrkan, som är underordnad Moskvapatriarkatet.
Ortodoxa biskopen Marchel uppmanade väljarna att stödja honom som en "kristen och patriot" och ställde honom i kontrast till Sandu, som är ogift och barnlös.
Både Daniel Dodon och biskop Marchel har sagt att Sandu stöds av homosexuella människor i Moldavien, ett land där homofobiska attityder är djupt rotade.
Om Dodon väljs kan det till slut bli svårt för honom att uppfylla många av sina löften.
I detta fall föreslog Igor Botan, en politisk analytiker nära Sandu, att han skulle styra som den franske presidenten De Gaulle på 1960-talet genom folkomröstning.
"Han bör kalla en folkomröstning för varje löfte och om han förlorar, han bör avgå", tillade han.
Presidenten utser domare och fastställer utrikespolitiska prioriteringar, men andra viktiga beslut måste godkännas av parlamentet.
En politiker som vill återupprätta nära förbindelser med Ryssland uppmanas att vinna den andra omgången av Moldaviens presidentval på söndag.