Omkring 2 600 personer deltog i gudstjänsten i centrala Paris, däribland president Francois Hollande, överlevande från attackerna och offrens familjer.
En tyst minut hölls och namnen på alla offer lästes upp.
Angripare med överfallsgevär och självmordsbälten riktade in sig på ett antal platser i huvudstaden. Islamic State senare sade att det var bakom attacken.
På bild: Paris minns med flaggor
Vad som hände på natten
Vilka var offren?
Vilka var angriparna?
Några av de överlevande som var närvarande var i rullstol, medan medlemmar av brand- och ambulansväsendet bar uniformer för 45-minuters ceremonin på gården av den historiska Les Invalides komplex.
I sitt tal sade president Hollande att Frankrike skulle "göra allt det kan för att förstöra denna armé av fanatiker".
"Den kommer att arbeta obevekligt för att skydda sina barn." sade han.
Han lovade att Frankrike skulle reagera med mer musik, konserter och idrottsevenemang, efter några av attackerna riktade sig mot en konsertplats och en stadion.
Bland dem som deltog i gudstjänsten fanns föräldrarna till det brittiska offret Nick Alexander, som sade att de nu var "intrinsiskt kopplade" till dem som också hade förlorat nära och kära.
"Utgjutandet av kärlek från hela världen har varit en stor tröst för oss och gör oss ännu mer stolta över att ha haft Nick som vår son", tillade de.
Det började med en sång som sa allt: "När allt vi har är kärlek." Den ikoniska sångerskan Jacques Brels texter ekade genom den invalidiserade domstolen - en plats där den franska nationen ger sina högsta hyllningar till hjältar och krigsoffer.
Det blev en tyst paus och namnen på dem som förlorade sina liv lästes upp. Vi hörde deras ålder också - de flesta av dem i tjugo- eller trettioårsåldern. Det var ett långt och smärtsamt lyssnande då porträtten visades på gården.
Francois Hollande var den enda talaren - han höll ett kort och enkelt tal, där han hyllade offrens "130 leenden och ansikten".
Förkunnare läste upp namnen och åldern på alla 130 offer, från 39-åriga Stephane Albertini till 37-åriga Stella Verry.
Men det var inte alla offrens familjer som tog emot inbjudan att vara med vid gudstjänsten vid det stora komplexet som inrymmer ett militärmuseum och Napoleons grav.
Familjen till ett offer berättade för franska medier att de hade vägrat och att de inte hade gjort tillräckligt för att skydda nationen efter andra attacker tidigare i år.
President Hollande har den här veckan inlett en diplomatisk kampanj för att öka stödet för kampen mot IS-aktivister.
Han flög till Washington för att träffa president Barack Obama, sedan träffade tyska förbundskansler Angela Merkel och italienska statsminister Matteo Renzi innan han reste för samtal med Rysslands president Vladimir Putin i Moskva, där mer samordning om flygstrejker och underrättelser kom överens.
Samarbete med regimen? Hugh Schofield, BBC News, Paris
Är Frankrike ett tecken på en viktig förändring i Syrienpolitiken? Det är frågan efter att den franske utrikesministern Laurent Fabius talade på fransk radio i morse.
Fabius sade att Frankrikes mål var att förstöra Raqqa, IS:s självdeklarerade huvudstad i Syrien. För detta krävdes bombningar, sade han, men också markstyrkor. Han menade att det inte skulle finnas några marktrupper i Frankrike, tillade han, så striderna skulle behöva utföras av den syriska oppositionen, sunni-arabiska arméer, och kontroversiellt av den syriska presidenten Bashar al-Assads regimstyrkor.
När de internationella nyhetssändningarna rasade, rodde Fabius tillbaka något.  I en "klargörande" sade han att deltagande av syriska regeringsstyrkor endast skulle vara möjligt inom ramen för en politisk övergång. Med andra ord, först när det fanns en överenskommelse om Assads slutliga avgång.
Men det är fortfarande en viktig utveckling för fransmännen att säga att regeringstrupper kan ingå i deras plan för att förstöra IS. När det gäller de syriska truppernas praktiska samarbete med den syriska oppositionen är detta en annan fråga.
I fredags sade Frankrike för första gången att syriska regeringsstyrkor kunde bidra till en markkampanj mot IS.
Syrien välkomnade snabbt förslaget, även om den franske utrikesministern Laurent Fabius senare klargjorde att styrkorna endast kunde delta om en process pågick som ledde till att president Bashar al-Assad togs bort.
I en serie samordnade attacker den 13 november öppnade beväpnade män eld på restauranger och barer i Paris och stormade en konsertsal, där 89 personer sköts ihjäl.
Ytterligare tre angripare sprängde sig själva utanför stadion Stade de France i Saint-Denis, norr om Paris, efter att personalen nekat dem inträde i en fotbollsmatch mellan Frankrike och Tyskland.
Mer än 350 personer skadades i attackerna - det värsta i den senaste franska historien.
De obesvarade frågorna
Är det berättigat att slå Belgien?
Minst nio personer tros ha varit direkt involverade i genomförandet av de senaste attackerna.
De är alla döda, men ytterligare två män, däribland den misstänkte Salah Abdeslam, är fortfarande på flykt när en enorm människojakt fortsätter i Frankrike och Belgien.
Några av angriparna - däribland den misstänkte ledaren Abdelhamid Abaaoud, som dog i en polisrazzia i Paris förra veckan - hade bott i Bryssel.
I fredags åtalade en belgisk domare en sjätte misstänkt för brott i samband med attackerna i Paris. Han anklagades för "terroristmord och deltagande i en terroristorganisations verksamhet".
Frankrike har hållit en nationell minneshögtid för de 130 människor som dog i Parisattackerna för två veckor sedan.