Äldre världskriget Två veteraner leder publiken. Och många av deltagarna bär blommor att ligga vid Frihetsmonumentet, Lettlands symbol för nationellt oberoende.
De har kommit hit för att hedra minnet av dem som dog när de försvarade Lettland mot Sovjetunionen i kriget.
Men med ryska trupper nu i närheten av Ukraina är många i Baltikum oroade över att historien kan vara på väg att upprepa sig.
"Om Ukraina faller, då ryska ambitioner kommer inte att sluta med detta. Jag tror att vi kommer att stå näst på tur i Rysslands handlingslista", sade en ung man som hade kommit för att delta i processionen.
"Det visar Rysslands attityd - hur det går till ett annat land mycket lätt och agerar på ett aggressivt sätt", sade en annan.
Men denna årliga minnesgudstjänst är mycket kontroversiell. Dessa äldre veteraner kämpade mot Ryssland - men för Nazityskland.
De baltiska länderna har tillbringat en stor del av sin historia med att buffla mellan angränsande imperialistiska styrkor.
Och under andra världskriget, efter att ha lidit hårt förtryck under Stalin, såg många letter Hitlers styrkor som det mindre av två onda - Lettlands enda chans att inte glida tillbaka in i stalinistiskt förtryck.
Men veteranerna och deras anhängare anklagas för att vara nazistsympatisörer - särskilt av Lettlands stora rysktalande samhälle.
Omkring 1.000 rysktalande har samlats bakom polisens barrikader nära monumentet för att protestera. "Fascister går hem!" Skrik lite. "Shamme! Skäms!" Skrik på andra.
I år är säkerheten särskilt stram, med lika många poliser som deltagare, i rädsla för att instabiliteten i Ukraina kommer att utlösa etniska spänningar här.
Det är en liknande dynamik som Ukraina: pro-moskva lokala ryska talare anklagar pro-västra nationalister för att vara högerextremister. Och liksom Ukraina säger vissa rysktalande här att de diskrimineras av det vanliga samhället.
"Jag känner mig som en andra klassens person", säger Aleksandr Gaponenko, en rysk talare som flyttade till Sovjet-era Lettland med sina föräldrar för 59 år sedan, när han var ett år gammal.
"Vi vill ha lika rättigheter för våra språk, och vi vill ha lika sociala och ekonomiska rättigheter."
Lettlands landsprofil
Enligt de lettiska myndigheterna har människor från andra delar av Sovjetunionen under hela 1900-talet återställts i Baltikum som en medveten sovjetpolitik för att urvattna den baltiska kulturen och förstöra den lokala nationella stämningen.
Och än idag kallas rysktalande ibland pejorativt "ockupanter".
Så när Sovjetunionen kollapsade 1991 fick Gaponenko, liksom många ryssar, inte automatiskt lettiskt medborgarskap och förlorade sitt jobb i Riga stadsfullmäktige.
Idag klassas han som "icke-medborgare" - vilket innebär att han fortfarande inte får arbeta för staten och inte har rösträtt.
Omkring 300 000 rysktalande, eller 13 % av Lettlands befolkning, är så kallade "icke-medborgare". Och de bor i en EU-medlemsstat och medlem av Nato.
För att bli lettiska måste de bevisa sina kunskaper i lettiska språket och kulturen i ett medborgarskapstest - även om de föddes här.
Vissa rysktalande, till exempel José Ignacio Gaponenko, vägrar att göra provet och säger att landet där de har tillbringat hela livet bör bevilja dem medborgarskap automatiskt.
Andra, särskilt äldre människor, säger att de inte talar lettiska tillräckligt bra för att klara provet.
Men den lettiska regeringen säger att den uppmuntrar alla invånare i Lettland att bli medborgare. Och den anklagar Kreml för att använda frågan för att väcka förbittring hos den lokala rysktalande befolkningen och skapa politisk instabilitet.
– Det finns massiv propaganda, även en informationskrigföring - inte bara här, och inte bara med rysktalande medier, utan också med hjälp av andra kanaler, säger Lettlands utrikesminister Edgars Rinkevics.
Rysktalande lever ofta mycket skilda liv från sina lettiska grannar, bor i olika stadsdelar, ofta umgås på olika platser.
I Riga centrum kan en bar vara full av lokala rysktalande, granne full av etniska letter.
Uppskattningar av antalet rysktalande varierar. Enligt den lettiska opinionsundersökaren SKDS utgör de rysktalande 42 % av Lettlands befolkning, och 58 % beskrivs som etniska lettiska.
Denna splittring i samhället förvärras av det politiska systemet.
De partier som är populära bland etniska lettiska väljare lyckas bilda invecklade styrande koalitioner för att behålla makten. Under tiden är Harmony Centre, ett parti som framför allt röstades för av rysktalande, fast i opposition - trots att det hade vunnit fler röster än något annat enskilt parti i det senaste parlamentsvalet 2011.
Mest problematisk, säger politisk analytiker och opinionsbildare Arnis Kaktions, är att rysktalande ofta konsumerar alla sina nyheter från medier som produceras i Moskva, medan etniska letter tenderar att få sin information från lettiska eller västerländska nyhetskanaler.
Så de två samhällena utvecklar motsatta åsikter om vem som bär skulden för krisen i Ukraina.
– När så många människor i hög grad förlitar sig på ryska nyhetskällor betyder det att Ryssland har ett instrument för att ändra sig om det vill, säger Kaktins.
Det finns en rädsla för att Kreml skulle kunna uppmuntra Lettlands främst rysktalande gränsregioner att följa Krims exempel och bryta sig loss från Lettland för att ansluta sig till Ryssland.
Alla tre baltiska stater är i Nato, så det anses osannolikt att Kreml skulle skicka in trupper, och starta en konflikt som väst skulle känna sig tvungen att reagera militärt.
Den verkliga oron är att krisen skulle kunna öka splittringen inom det lettiska samhället.
Sedan självständigheten 1991 har Lettlands två samhällen levt fredligt sida vid sida.
Men om konflikten i Ukraina förvärras kan klyftan växa mellan rysktalande som stöder Rysslands president Vladimir Putin och etniska letter som stöder väst.
En sorglig procession på ca 1500 letter slingrar sig genom Rigas medeltida Gamla Stan och sjunger traditionella lettiska sånger.