I förslaget från det schweiziska högerpartiet uppmanas Schweiz att överge sitt avtal om fri rörlighet för personer med Europeiska unionen och införa stränga kvoter för invandring.
Schweiz är inte medlem i EU, men har antagit stora delar av EU:s politik, inklusive fri rörlighet och Schengenavtalet om öppna gränser, för att få tillträde till EU:s inre marknad.
Bryssel har alltid insisterat på att schweizarna inte bara skall tillåtas plocka upp de aspekter av EU:s politik som de tycker om.
Men den framgångsrika ekonomin och den stigande arbetslösheten i många länder i euroområdet gör Schweiz till ett mycket attraktivt resmål.
År 2013 anslöt sig 80.000 invandrare till Schweiz befolkning på åtta miljoner. För att sätta det i perspektivet skulle det motsvara mer än 600 000 personer som kommer in i Förenade kungariket, eller mer än 800 000 som anländer till Tyskland.
"Det blir för trångt", säger bonden Martin Haab. "På vägarna, på tågen, särskilt i städerna."
Mr Haabs gård ligger strax utanför Zürich, mellan en trafikerad järnvägslinje och en ännu mer trafikerad motorväg.
"Jag oroar mig för min son", förklarar han, "och för mina barnbarn. Om vi har 80.000 människor per år så betyder det om 20 år, 10 miljoner i Schweiz, om 40 år 12 eller 13 miljoner - det betyder att hela nordvästra Schweiz kommer att bli en stor stad i slutändan."
Men även om Haab hyser verklig rädsla för överbeläggning är han också en lokal politiker med det schweiziska folkpartiet och delar dess fientlighet mot Europeiska unionen och dess beslutsamhet att slå ned på invandringen.
Han vill att Schweiz återgår till sin tidigare politik att anställa utländska arbetstagare på tillfällig eller säsongsmässig basis och kräver att de kommer till enbart Schweiz och återvänder hem så snart som det specifika arbete de kom för att utföra är avslutat.
"Med fri rörlighet nu vet vi att bara 50 procent av invandrarna arbetar här", förklarar han. Resten är bara familjer.
Men Haabs uppfattning delas inte av många schweiziska arbetsgivare, som hävdar att deras framgång faktiskt beror på, snarare än trots, fri rörlighet.
Stephan Camenzind är chef för en av Zürichs mest framgångsrika arkitektbyråer, med order inklusive ett kontrakt för att designa Googles kontor över hela Europa.
Av hans 20 anställda är bara en tredjedel schweizare, resten kommer från Europeiska unionen.
"Vi är beroende av en högkvalificerad arbetskraft", förklarar han. "Och den arbetskraften kan vi helt enkelt inte hitta i Schweiz, så vi är beroende av att kunna leta efter begåvad personal i Europeiska unionen."
Vad skulle då hända om hans frihet att göra detta begränsades av kvoter?
"Det är ganska enkelt", säger han. "Vi måste krympa. Vi skulle förlora vår kritiska massa för att konkurrera globalt, så i princip skulle det inte finnas något företag längre. "
Det är en oroande tanke för hans tyska medarbetare Claudia Berkefeld, som har arbetat i Storbritannien såväl som i Schweiz, och som uppskattar de möjligheter som fri rörlighet för människor erbjuder.
"Det berör mig i den meningen att det är viktigt att kunna röra sig fritt och arbeta i Europa, skulle jag tycka att det är mycket begränsande om man inte kunde göra det."
EU:s arbetstagare i Schweiz är inte de enda som oroar sig för konsekvenserna av att inte rösta för fri rörlighet för personer. Schweiziska företagsledare är också oroliga.
Jens Atteslander, en ekonom med den schweiziska affärsfederationen, påpekar att Bryssel har gjort det mycket tydligt att även om Schweiz inte är i EU, kan landet inte bara överge aspekter av EU:s politik som är impopulära mot sina medborgare, såsom fri rörlighet, och behålla de populära, såsom tillträde till EU:s inre marknad.
"Integrering i den inre marknaden är absolut avgörande för vår ekonomi", förklarar han. "Över 55 % av all vår export går direkt till den europeiska inre marknaden. Vi importerar över 80 procent från den marknaden.
"Vi fick mycket tydliga uttalanden från Bryssel. De säger oss: "Lyssna, detta är den grundläggande principen för den inre marknaden, de som inte följer den har varken tillträde eller integration till den inre marknaden." Vi är här i ett stängt område, vi är i hjärtat av Västeuropa, så det finns inget alternativ."
De senaste opinionsundersökningarna visar att folkomröstningen om fri rörlighet sannolikt kommer att vara mycket nära. Trots den mycket verkliga ekonomiska oron, trots att arbetslösheten i Schweiz bara är 3 procent och att sektorer som hälso- och sjukvården (över en tredjedel av personalen på schweiziska sjukhus är utländska) är beroende av arbetstagare från EU, påverkas många väljare av argumentet att Schweiz helt enkelt inte kan ta fler människor.
Ett ja till fri rörlighet kommer att innebära en öppen dörr för EU:s arbetstagare.
Ett ja till kvoter skulle kunna få katastrofala konsekvenser för den schweiziska ekonomin. Men det kommer också att vara en signal till Bryssel om att åtminstone ett europeiskt land vill välja bort ett av EU:s mest omhuldade politik.
Hur omröstningen än går kommer resultatet att få stora konsekvenser för Schweiz och Europa.
De schweiziska väljarna går till vallokalerna på söndagen i en landsomfattande folkomröstning om invandring som övervakas noga över hela Europa.