För att säkra fler rättigheter för personer med funktionsnedsättningar besöker hon ofta rättssalar där skönhetstävlingarnas värld bara är en dröm.
Men den första Miss Wheelchair Indien tävlingen i Mumbai i slutet av november förändrade mycket av det.
Hon fann sig själv mitt i det gröna rummets humdrum, glitter på scenen och det vanliga pratet som man förknippar med en skönhetstävling.
Men det fanns några tydliga skillnader - scenen var mycket mindre än de som sattes upp för Miss India tävlingen och de tävlande behandlades som vinnare redan innan evenemanget började.
Kewlanis svar är ett eftertryckligt "nej" på frågan om den mindre scenen och platsen fördunklade betydelsen av Indiens första Miss rullstolstävling.
"Ingen brydde sig om hur många som deltog i evenemanget eller hur stor scenen var. Det var en kväll att fira de tävlandes mod och kampanda. Vi vann alla den kvällen."
Hon säger att hennes "rika och utmanande" liv har tagit ytterligare en positiv vändning efter att ha vunnit tävlingen.
"Polio gjorde mig rullstolsbunden tidigt i livet men jag såg det aldrig som en funktionsnedsättning och arbetade hårt för att bli utbildad som medieproffs som andra normala människor i landet.
"Och att vinna tävlingen är bara ett annat sätt att visa att funktionshinder inte kan hindra dig från att känna dig vacker och vacker", säger 41-åringen.
Divya Arora känner att hennes första tvåa har stärkt hennes tro att "beauty är gränslös".
Arora, som tidigare arbetade för en ledande tidning, säger att hennes tro att "oförmåga aldrig kan överskugga hennes skönhet och förmågor" hjälpte henne att göra bra ifrån sig i tävlingen.
Tävlingen är idén med skattekonsulten Sounak Banerjee vars liv förändrades 2006 när muskeldystrofi tvingade honom att använda rullstol för att ta sig runt i den livliga staden Mumbai.
Banerjee tyckte om att titta på Bollywood-filmer och TV-program men fann ofta att frånvaron av personer med funktionshinder inom underhållningsindustrin "störde".
"De funktionshindrade är också konsumenter av underhållningsindustrin, men de är sällan representerade", säger han.
Han kom sedan fram till idén om Miss Wheelchair Indien tävling för att fylla gapet och tillhandahålla en plattform de kunde kalla sin egen.
Planeringen av evenemanget var tuff på grund av brist på finansiering och mänskliga resurser, säger han men tillägger att kampen glömdes bort när sista dagen närmade sig.
"Jag kände mig nöjd och glad när jag såg dessa kvinnor bära sina bästa kostymer och ett vinnande leende. Allt gick bra i slutändan - jag hade gjort något för dessa modiga tävlande, säger han.
"Jag fann tävlingen mycket unik eftersom den hedrade skönheten oavsett tävlandes fysiska funktionsnedsättningar", säger forskaren Gopika Anand, 31, som vann den andra tvåa kronan.
Ms Anand råkade ut för en trafikolycka när hon studerade ingenjörsvetenskap och var snart instängd i rullstol. Men hon höll ut, avslutade sin kurs och fann arbete som forskare vid ett ledande konsumentföretag.
Shelly Bhutani, en annan tävlande, hoppas att företagsvärlden kommer att uppmärksamma händelsen i framtiden.
"Jag tycker också att vi förtjänar att stå framför kameran och få varumärkesgodkännanden som Miss India-vinnarna", säger hon.
Arora ansåg dock att organisatörerna inte var väl förberedda på evenemanget och inte gav det stöd hon hade hoppats på.
Banerjee accepterar att bristen på sponsring gjorde det svårt att organisera evenemanget.
"Jag håller med om att det fanns problem vid evenemanget. Vi kommer att arbeta hårdare och hoppas att fler kommer att stödja evenemanget nästa år, säger han.
Men andra tävlande vill se förändring på en mer grundläggande nivå.
Indien är inte känt för att vara ett handikappvänligt land eftersom de flesta offentliga platser, monument och byggnader inte har faciliteter som tillgodoser deras specifika behov.
Bhavna Sharma, som vann tävlingen i en kategori som hedrade personer som är funktionshindrade men inte nödvändigtvis begränsade till rullstol, säger att funktionshindrade inte känner sig underlägsna och har uppnått framgång inom nästan alla områden.
"Men det är landets dåliga infrastruktur för funktionshindrade som sviker oss", säger 27-åringen.
För några år sedan reste Neenu Kewlani över hela Indien i en chauffördriven bil för att belysa de problem som de med fysiska utmaningar samtidigt pendlar.
Hon säger att problemet är ännu allvarligare i landsbygdsområden och mindre städer där personer med funktionshinder praktiskt taget är begränsade till sina hem. Nästan alla tävlande uttryckte oro över bristen på lyhördhet för funktionshindrades rättigheter.
Men ingen av dem är villig att ge upp hoppet.
Kewlani säger att det finns en lång väg att gå för att göra Indien till ett handikappvänligt land, men "vi är inte redo att ge upp som vi är boxare".
"Faciliteter förbättras i städerna, men vi kommer att fortsätta att sätta press på regeringar för att se till att de ger bättre möjligheter och infrastruktur för funktionshindrade", tillägger hon.
Calcutta-baserade Sarmistha Sinha säger att funktionsnedsättningsaktivister måste fortsätta kämpa som andra marginaliserade delar av samhället.
En olycka 2006 begränsade den 41-årige läkaren till en rullstol, men hon säger att "tankar och förmåga att hålla sig positiv förblev gratis".
Ms Sinha vann i en kategori som hedrade gifta kvinnor i rullstol. Men att vinna var inte allt för henne eftersom hon ville använda plattformen för att visa upp sin talang.
Rullstolsdansaren såg tävlingen som en möjlighet att presentera sina färdigheter och träffa människor som hon själv från hela landet. "Jag ville bara dansa som sådana möjligheter är sällsynta men känslan av att jag har vunnit en skönhetstävling sjunker sakta in", tillägger hon.
För Gopika Anand kom det verkliga segerögonblicket när hon såg sin fars fuktiga ögon när resultaten tillkännagavs.
"Jag var överväldigad över att se henne med kronan. Jag är väldigt stolt över att idag bli erkänd som Gopika Anands far, säger Anand Mohan.
BBC Övervakning rapporterar och analyserar nyheter från TV, radio, webb och tryckta medier runt om i världen. För fler rapporter från BBC Monitoring, klicka här. Du kan följa BBC Monitoring på Twitter och Facebook.
Neenu Kewlani är ett kommunikationsproffs och arbetar för funktionshindrades rättigheter i Indien.