Det är fortfarande ett av de fattigaste länderna i världen, med en uppskattad tredjedel av befolkningen tjänar mindre än $ 1 (63p) per dag, men landet har också en av världens snabbast växande ekonomier.
Det råder emellertid stor oenighet om huruvida det är klokt att investera i landet eller inte.
Sedan 2004 har ekonomin expanderat med cirka 10 % per år. Regeringen förväntar sig att tillväxten fortsätter med dubbla siffror - men en rapport från Internationella valutafonden (IMF) tyder på att den kommer att sjunka till 6,5 % 2013.
Men även IMF:s förutsägelser är imponerande, med tanke på det nuvarande globala finansiella klimatet och det faktum att Etiopien, till skillnad från många andra länder på kontinenten, inte har mycket att göra med naturresurserna.
Kaffe är en av de största export Tjänarna i Etiopien.
I Addis Abeba, landets huvudstad, kaffeexportör Michael Girma säger att det var en utmaning att starta sin verksamhet.
"För att starta upp i exportsektorn, måste du utföra med egna pengar. Sedan kan man närma sig bankerna, säger han.
Förutom att exportera kaffe, äger han nu också ett café, en bar och en pizzeria, sysselsätter 140 personer helt och hållet.
Även om företagsklimatet blir mycket konkurrenskraftigt, uppnår han en vinstmarginal på 20-30 % varje år och känner sig säker på framtiden.
– Mycket har förändrats de senaste sju åren, säger han. "Du måste vara aggressiv, men inte arrogant."
Även om utländska investerare uppmuntras är många sektorer reserverade för inhemska investerare.
"De begränsade sektorerna är de som levererar till lokalbefolkningen. Om utländska investerare vill komma in och investera i exportinriktade projekt är allt öppet, säger han. "Det skulle vara mycket svårt att konkurrera annars."
Trots den årliga höga inflationen anser vissa investerare att potentialen i Afrikas näst folkrikaste nation inte har erkänts.
Tidigare i år lanserade Shultze Global Investments en aktiefond på 100 miljoner dollar i syfte att investera i etiopiska företag.
I en icke-deskriptiv byggnad på en bergssluttning med utsikt över Addis Abeba bestämmer Berhane Demissie var pengarna ska placeras.
"Etiopia erbjuder stora möjligheter för investerare", säger hon och påpekar att jordbruket är en stark tillväxtsektor.
"Allt växer i Etiopien med de olika klimat och jordmåner som vi har. Det är också en följd av förädlings- och exportkedjan inom jordbruket, säger Anna Demissie.
Eftersom 85 procent av befolkningen är beroende av jordbrukssektorn, säger hon att regeringen försöker se till att dessa jordbrukare har tillgång till finansiering och gödningsmedel som gör det möjligt för dem att växa mer.
Fru Demissie säger att detta kommer att lyfta människor ur fattigdom.
– Om programmet bara handlade om stora gårdar skulle jag ha sagt nej, men småbrukarna ingår i ekonomins totala tillväxt, säger hon.
Hon säger också att det finns en mycket större efterfrågan på konsumtionsvaror och tjänster inom landet, men för få tillverkningsföretag.
Under 2010, Transparency International, som värderar länder enligt upplevd korruption, noterade Etiopien på 120: e av 183 länder och den Washington-baserade globala organisationen för forskning om finansiell integritet drog slutsatsen att olagliga finansiella utflöden mellan 2000 och 2009 uppgick till $11,7 miljarder dollar ( SEK 7,4 miljarder) under 2009 - vilket var mer än Etiopien hade tjänat genom export.
Det är rapporter som de som avskräcker en del av diasporan från att återvända till landet för att leta efter affärsmöjligheter.
Berhanu Nega återvände till Addis Abeba 1994 efter regeringsskiftet och valdes till borgmästare 2005 - bara för att hamna fängslad på livstid den dag han valdes på grund av förräderi, eftersom han hade krävt störtandet av presidenten.
Han släpptes efter 21 månader och återvände till USA där han nu är ekonomiprofessor vid Bucknell University. Han är också medgrundare av Ginbot 7, ett etiopiskt oppositionsparti, och han anser inte att landet är en bra plats att investera i på medellång eller lång sikt.
"Om du vill tjäna stora pengar och komma ut så är det bra på kort sikt", säger han.
Bortsett från oron för korruption är han också orolig för osäkerheten i inflationen: "Regeringen har tryckt pengar sedan 2005 och inflationen, beroende på vilka siffror du tittar på, varierar mellan 40-60%."
Han säger att många företag har lagt ner på grund av den beskattning som regeringen har infört för att betala för sina utökade säkerhetsstyrkor.
Han tillägger: "Regeringen har drivit tiotusentals människor bort från sina landområden på grund av bland annat Kinas, Saudiarabiens och Indiens landgrepp, vilket har orsakat allvarliga konflikter i många områden."
Han känner inte att det kommer att ske några förändringar snart och är pessimistisk om landets framtida affärsmiljö.
Etiopien var en gång ett ledord för fattigdom och svält.