Trots att Labour kallade det en "gimmick" stödde det stadgan om budgetansvar och sade att det var "fullständigt förenligt" med dess strategi.
Men när partierna kom i konflikt med utgiftsplanerna sade förbundskansler George Osborne att Labour skulle skapa "en skattebomb eller ett lånebombskal".
Tidigare sade Institute for Fiscal Studies att väljarna stod inför ett "starkt val" mellan parterna.
När stadgan lades fram av regeringen i december, ledde den till en rad mellan Tories och Labour om deras utgiftsplaner, där båda sidor anklagade varandra för att flytta sina underskottsminskningsmål.
Den förbinder regeringen till ett mål att balansera dagliga utgifter - det strukturella nuvarande underskottet - till 2017-18.
Det skulle också säkerställa att skulden minskar i procent av bruttonationalprodukten (BNP) till 2016–2017.
Finansdepartementet säger att för att nå dessa mål skulle en ny regering behöva göra ytterligare skattehöjningar eller utgiftssänkningar på omkring 30 miljarder pund - mer än arbetsplaner.
Men Labour säger att målen stämmer överens med planerna att utrota det nuvarande underskottet "så snart som möjligt" i nästa parlament.
I Commons sa Osborne att regeringen varken hade gått snabbare eller långsammare än den sa att den skulle minska underskottet, och att Labour skulle låna mer än de konservativa efter 2015.
Men Mr Balls sade Mr Osborne hade "platt fodrade" ekonomin och missade sitt mål att balansera böckerna i 2015-16.
Lib Dem Chief Sekreterare till statskassan Danny Alexander kritiserade Labours rekord men tillade att det konservativa partiets plan att eliminera underskottet med enbart utgiftsnedskärningar var "brutto orättvist".
"Skatter på de rika bör, och måste, spela en betydande roll," tillade han.
Osborne hänvisade till IFS kommentarer om att en framtida Labourregering skulle kunna lägga till 170 miljarder pund till statsskulden fram till 2030 på grundval av sina utgiftsplaner.
IFS-direktören Paul Johnson sade att Labours plan att minska utgifterna kan kräva lån på upp till 50 miljarder pund per år mer fram till 2020 än de konservativa.
Det skulle kunna hämma Storbritanniens förmåga att klara av en framtida recession, sade han.
De konservativa har lovat att balansera regeringens totala utgifter, som täcker löpande utgifter och kapitalutgifter, medan Labour har lovat att balansera dagliga utgifter men låna för investeringar.
I en analys av partiernas planer för regeringen sade John Johnson att väljarna stod inför ett starkt val mellan de två partierna.
Han sade att Tories planerade att minska de offentliga utgifterna med minst 33 miljarder pund, medan Labour planerade nedskärningar på 7 miljarder pund.
"För att det inte skall råda något tvivel finns det en stor skillnad mellan 7 miljarder pund i nedskärningar och 33 miljarder pund i nedskärningar", sade han.
"Om du tar de planer som anges i höstens uttalande till nominellt värde, skulle utgifter nedskärningar på mer än £ 50 miljarder kunna krävas efter 2015-16."
Och ekonomen gav en varning om de långsiktiga riskerna med att öka landets skuld.
"Problemet är att en annan recession kommer att slå till en dag. Att gå in i en ny recession med fortfarande höga skulder - och den är högre nu än någonsin sedan slutet av 1960-talet - skulle kunna lämna mindre manöverutrymme.
"Den typ av ytterligare upplåning som vi kan stödja när vi tog oss igenom den senaste perioden kanske inte är lika lätt att finansiera."
John Johnson sade att även om Labour höll nedskärningarna till ett minimum i nästa parlament, kommer ytterligare skattehöjningar eller utgiftssänkningar "att visa sig nödvändiga för att ytterligare minska riskerna med de offentliga finansernas långsiktiga tillstånd".
Labour avfärdade IFS förutsägelse som baserad på ett "löjeväckande antagande" om vad man skulle göra efter 2020.
En talesman sade: "Arbetet kommer att minska underskottet varje år och få den nuvarande budgeten i överskott, och statsskulden som andel av BNP minskar, så snart som möjligt i nästa parlament."
Johnson, chef för den ekonomiska tankesmedjan, varnade också för att de utgiftsnedskärningar som de konservativa föreslog skulle vara svåra att genomföra.
David Cameron har åtagit sig att ha ett allmänt budgetöverskott i slutet av nästa parlament genom en kombination av minskade utgifter och slöseri, snarare än skattehöjningar.
I ett tal i måndags varnade David Cameron för att överföra en "skuldbörda" till kommande generationer.
John Johnson sade: "Enligt planerna för höstförklaringen skulle de konservativa kunna skära ned de oskyddade budgetarna med 26 procent efter 2015–16 - eller en extraordinär 41 procent under perioden från 2010.
"Även för att uppnå sina mer blygsamma finanspolitiska mål skulle dessa budgetar behöva minskas med mer än 15 % efter 2015/16.
"Arbetet skulle behöva genomföra nedskärningar på bara 3%."
Parlamentsledamöterna har röstat för att fastställa nya bindande mål för de offentliga utgifterna.