Men hon sa att det fanns "många andra frågor" om Brexit och att det fortfarande fanns "mycket att göra".
Förenade kungarikets förslag presenterades av premiärminister Theresa May vid ett EU-toppmöte i Bryssel på torsdag.
Det skulle ge EU-migranter som hade bott i Storbritannien i fem år en ny "Storbritannien stadgad status".
Detta skulle göra det möjligt för dem att stanna kvar i landet och få tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och andra förmåner.
Planen skulle påverka 3,2 miljoner EU-medborgare som nu bor i Storbritannien.
Deras rättigheter - och rättigheterna för brittiska medborgare som bor i resten av EU - hör till de besvärliga frågor som måste lösas tidigt i Brexit-samtalen, tillsammans med Storbritanniens skilsmässolag och Nordirlands gräns.
"Theresa May klargjorde i dag att EU-medborgare som har varit i Storbritannien i fem år kan behålla sina fulla rättigheter. Det är en bra början", sade Angela Merkel i slutet av torsdagens samtal.
"Men naturligtvis finns det många, många andra frågor om Brexit - om ekonomi, om förhållandet till Irland - vilket innebär att vi fortfarande har mycket att göra fram till oktober."
Hon insisterade på att Brexit inte stod i fokus för toppmötet - Förenade kungarikets splittring från EU förhandlas fram separat.
"För mig är utformningen av framtiden för de 27 är en prioritet som kommer före frågan om förhandlingarna med Storbritannien om utträde", tillade hon.
Innan May erbjöd föreslog EU att EU-medborgare i Storbritannien och de uppskattningsvis 1,2 miljoner britter som bor i EU-länder skulle fortsätta att åtnjuta samma rättigheter som EU-domstolen.
Vid toppmötet försökte statsministern lugna de 27 andra EU-staterna genom att säga att Förenade kungariket "inte vill att någon ska behöva lämna landet och inte heller vill att familjer ska delas upp".
"Ingen kommer att möta en klippa kant", sade hon.
Förenade kungariket chockade EU när det röstade för att avsluta sitt medlemskap i en folkomröstning för ett år sedan på fredag. Sista dag för utträde är den 30 mars 2019.
Toppmötets sista dag är att fokusera på migration, säkerhet och ekonomiska frågor.
Kampen mot terrorism har varit en nyckelfråga vid toppmötet som kommer efter en attack i Bryssel på tisdag.
Flera EU-stater har attackerats under de senaste veckorna, däribland Storbritannien, Frankrike och Sverige, och May sade att en attack mot alla medlemsstater var en attack mot alla.
Båda sidor skulle vilja få frågan om medborgarnas rättigheter klarlagd så snart som möjligt - det skulle vara bra om moralen fick en tidig seger, och de har svårare frågor att ta itu med.
Men även om det finns en känsla av att framsteg kan göras, finns det fortfarande en del knepiga tekniska frågor att ta itu med.
Vilka rättigheter kommer att utsträckas till att även omfatta familjemedlemmar som bor någon annanstans - särskilt barn? Och vem kommer att garantera medborgarnas rättigheter i händelse av en rättslig tvist? EU har redan insisterat på att EG-domstolen ska involveras. Förenade kungariket insisterar på att brittiska domstolar ska upprätthålla avtalet.
Det är inte heller klart hur slutdatumet bör vara för medborgarna att kvalificera sig för alla erbjudanden som man har kommit överens om. I det brittiska förslaget föreslås ett datum mellan mars 2017 och mars 2019 – även om det är högst osannolikt att EU skulle vara villigt att acceptera ett datum som redan har passerat.
Ur ett EU-perspektiv är det vi hittills har hört från Förenade kungarikets sida ganska vagt. EU:s förhandlare kommer att vilja se detaljerna i detta förslag som kommer att offentliggöras först nästa måndag.
Tysklands förbundskansler Angela Merkel har beskrivit Storbritanniens planer på att garantera EU-medborgarnas rättigheter i Storbritannien efter Brexit som "en bra start".