Kol är den viktigaste ingrediensen för allt liv på vår planet.
Men hur Jorden fick sina "flyktiga element" - som har låga kokpunkter - såsom kol och svavel är fortfarande föremål för en viss debatt.
Ett team hävdar nu att en kollision mellan jorden och en embryonal planet som Merkurius kan ge svaret.
Detaljer om verket finns i tidskriften Nature Geoscience.
" Utmaningen är att förklara ursprunget till de flyktiga element som kol som förblir utanför kärnan i manteln delen av vår planet", säger Rajdeep Dasgupta, en medförfattare till studien från Rice University i Houston, Texas.
Enligt en allmänt accepterad idé som kallas Sent Veneer Hypotes, jorden bildades av material som i stort sett saknade flyktiga ämnen. Dessa grundämnen, såsom kol, svavel, kväve och väte, tillsattes senare av rymdstenarna efter det att jordens kärna hade bildats.
"Någon av de element som föll till jorden i meteoriter och kometer mer än cirka 100 miljoner år efter solsystemet bildades kunde ha undvikit den intensiva värmen av magma oceanen som täckte jorden upp till den punkten", sade Yuan Li, från Guangzhou Institute of Geochemistry vid den kinesiska vetenskapsakademin.
"Problemet med den tanken är att även om det kan förklara överflödet av många av dessa element, finns det inga kända meteoriter som skulle producera förhållandet av flyktiga element i silikatdelen av vår planet."
Gruppen hade tidigare publicerat artiklar som visar att även om kol inte hade förångats ut i rymden när planeten till stor del var smält, skulle det ha hamnat i den metalliska kärnan av vår planet - eftersom de järnrika legeringarna där har en stark affinitet för kol.
Men om så är fallet, varifrån kom då kolet i manteln och biosfären?
Teamet använde laboratorieexperiment som kan återskapa de högtrycks- och högtemperaturförhållanden som finns djupt inne i jorden och andra steniga planeter.
Det visade sig att ett scenario som kunde förena skillnaderna i kol-till-svavel-förhållandet och kolöverskottet var en embryonal planet som Merkurius som kolliderar med och absorberas av Jorden, tidigt i sin historia.
"Eftersom det är en massiv kropp, dynamiken kan fungera på ett sätt som kärnan av den planeten skulle gå direkt till kärnan av vår planet, och den kolrika manteln skulle blandas med jordens mantel", säger Dr Dasgupta.
Mycket av Jordens livgivande kol kunde ha levererats i en planetkollision för ungefär 4,4 miljarder år sedan, enligt en teori.