Två buggande skandaler, en mycket bitter rad över förarnas straffpoäng och hans underlåtenhet att slutföra ett andningsprov vid en poliskontroll har hållit honom i rubrikerna.
Men de är bara några av de dispyter han var inblandad i.
Ministern kom till makten med Fine Gael/Labour koalitionen i februari 2011, fyra månader efter att Republiken Irland tvingades acceptera en förödmjukande internationell finansiell räddningsaktion.
Shatter, en advokat, fick ansvaret för två statliga departement - rättvisa och försvar.
Eftersom Republiken Irland införde smärtsamma åtstramningsåtgärder satte den nya justitieministern upp en omfattande reformagenda, som innefattade planer på att stänga mer än 100 polisstationer.
Men i maj 2013 blev justitieministern invecklad i en offentlig rad som gav upphov till så mycket uppmärksamhet att den blev allmänt känd som Shattergate.
Ministern deltog i en TV-debatt om påstådd poliskorruption i straffpoängssystemet, efter att skadegörarna felaktigt raderat poäng från körkorten för ofta väl anslutna brottslingar.
Hans motståndare i debatten var den oberoende parlamentsledamoten Mick Wallace som hade gjort anspråk på att idrottsstjärnor, journalister och andra verkade ha fått sina körpåföljder avskurna.
Shatter anklagade sin motståndare för hyckleri. Han informerade tittarna om att Wallace själv hade dragit nytta av polisens diskretion i fråga om straffpoängsbrott, efter att ha observerats med hjälp av sin mobiltelefon vid en uppsättning trafikljus i Dublin.
Det fanns inga formella reprimand- eller polisregister över händelsen, så mr Wallace ville veta hur ministern kunde ha vetat om det.
Shatter sade att hans informationskälla var den dåvarande polischefen, Martin Callinan, vilket resulterade i fler frågor om ministerns nära arbetsrelationer med landets bästa polis - inte för första eller sista gången.
Inom några dagar ställdes justitieministern inför frågor i parlamentet om påståenden som han en gång hade underlåtit att ge ett alkoholprov vid en poliskontrollstation i Dublin.
I ett skriftligt uttalande svarade Shatter att han inte fullföljde testet på grund av sin astma och att officerarna vinkade på honom.
Han förnekade att han hade tagit alkohol innan han satte sig i bilen och sade att han skulle återvända hem från det irländska parlamentet.
Enligt irländsk lag kan valda ledamöter som ägnar sig åt parlamentariska angelägenheter inte arresteras.
Shatter anklagades dock för att ha missbrukat parlamentariska privilegier genom att vägra underkasta sig andningstestet.
Landets största oppositionsparti, Fianna Fáil, lade fram ett förslag utan förtroende för justitieministern, men det besegrades den 29 maj 2013.
I december 2013 utfärdade Shatter en oförbehållsam ursäkt på statens vägnar efter en omfattande offentlig utredning som visade att irländska poliser hade kolliderat med IRA:s mord på två högre nordirländska poliser 1989.
Smithwick-tribunalen undersökte anklagelser om att landets polisstyrka, An Garda Síochána, hade samarbetat i samband med morden på Royal Ulster Constabulary officerare, Supt Bob Buchanan och Ch Supt Harry Breen.
RUC-officerarna sköts ihjäl av IRA när de återvände från ett möte på Dundalk Garda station.
Domstolen, och även morden, hade föregått Shatters ämbetsperiod som justitieminister med många år, men han var fortfarande indragen i kontroverser.
I juni 2011 anklagade tribunalens ordförande domare Peter Smithwick ministern för att försöka störa den offentliga utredningens oberoende.
Domaren, oppositionspolitikerna och fackföreningsrepresentanterna i Stormont motsatte sig Shatters försök att införa tidsfrister för den enda problemrelaterade offentliga utredning som skulle äga rum i Irland.
Justitieministern har också haft ett spänt förhållande till Garda Representative Association (GRA), som representerar rang och arkiverar poliser.
År 2013 antog GRA ett misstroendevotum mot Shatter och vägrade att bjuda in honom till sin årliga konferens.
Det var första gången i GRA:s historia som organisationen snuddade en irländsk justitieminister på ett sådant sätt.
Under de senaste månaderna har Shatter kritiserats hårt för sin hantering av påståenden om att den irländska polisens vakthund kan ha blivit avlyssnad.
En säkerhetsgenomsökning av Garda Síochánaombudsmannens (GSOC) kontor föreslog bevis på elektronisk övervakning i ett mötesrum och ett komprometterat wi-fi-system.
Undersökningen genomfördes förra året, men några månader senare kom detaljer fram i en tidningsrapport från Sunday Times.
Det visade sig också att GSOC varken hade informerat polisen eller justitieministern om resultaten av säkerhetsinsatsen.
Shatter kritiserade offentligt ombudsmannen för att han inte informerade honom, men oppositionen anklagade ministern för att behandla GSOC som skurken, inte offret, av den störande kontroversen.
Under tiden beskrev Garda-kommissionären Martin Callinan de åtgärder som vidtagits av två poliser som påstod att det förekom ett utbrett missbruk av systemet med straffpoäng.
När en oberoende rapport till stor del rättfärdigade visselblåsarna, uppmanades polischefen att dra tillbaka sina "avskyvärda" kommentarer.
Rocco Callinan vägrade att ge upp och trotsade kritiken i tre månader. Men den 25 mars avgick han oväntat.
Inom några timmar blev tidpunkten för hans avgång tydlig, eftersom en ny kontrovers uppslukade både polisen och justitiedepartementet.
Regeringen meddelade att den höll på att inleda en undersökning av avslöjanden om att telefonsamtal till och från många polisstationer hade registrerats i hemlighet, utan att vare sig officerare eller uppringare visste om det.
Det visade sig senare att det fortfarande fanns omkring 2.500 hemliga band kvar, några från så långt tillbaka som på 1980-talet.
Vittnen i brottsutredningar hör till dem vars samtal i hemlighet spelades in och avslöjandena kan få stora konsekvenser för pågående och avslutade rättsfall.
Oppositionspolitikerna upprepade sina uppmaningar till Shatter att avgå, men den 2 april besegrades ett andra misstroendevotum i parlamentet med 95 röster mot 51.
Den här veckan kom striden om straffpoäng och Gardas visselblåsare tillbaka för att bita ministern.
I tisdags beslutade dataskyddskommissionären Billy Hawkes att Shatter hade brutit mot dataskyddslagstiftningen under sin TV-spott med Mick Wallace.
Kommissionären beslutade att ministern inte skulle ha avslöjat personlig information om Wallace, nämligen att tala om för tittarna att den oberoende TD hade varnats av polisen för att använda hans mobiltelefon under körning.
Men det var mr Shatters handhavande av visselblåsarnas fall som slutligen orsakade hans fall.
På onsdagen berättade Taoiseach Enda Kenny för ett bedövat parlament att Shatter hade avgått efter regeringens mottagande av en rapport om anklagelser som gjorts av Sgt Maurice McCabe.
Kenny sade att hans kollega hade tagit ansvar efter det att rapporten kritiserade ett antal byråer, däribland polisen, justitiedepartementet och ministern själv.
Men den man som har kallats "minister för självförsvar" gav sig inte av utan ett avskedsskott.
I sitt avskedsbrev sade Shatter att han ifrågasatte vissa aspekter av betänkandet.  Han tillade att han "skulle ha väntat" författaren Sean Guerin SC att intervjua honom innan han nådde en slutsats.
Visselblåsarnas rapport kommer att publiceras på fredag.
Under sina tre år som irländsk justitieminister var Alan Shatter aldrig långt ifrån kontroversiell.