De sågs senast levande under en protest i staden Iguala.
Polisen sköt på dem och rundade av dem, så småningom lämna över dem till medlemmar av Guerrerros Unidos droggäng, som allmänt anses ha dödat dem.
Men elevernas familjer vägrar tro att de är döda. De säger att de vill ha fler svar och kommer inte att ge upp sökandet efter dem.
Så hur kan Mexiko gå vidare?
Förra veckan tog Lourdes Caballero Sanchez ut på gatorna i huvudstaden med tusentals andra mexikaner för att kräva rättvisa.
Det var en personlig resa för henne. Lourdes 21-åriga bror Israel är en av de saknade.
Hennes tro på att hon kommer att hitta honom är orubblig.
"Jag har en intuition att han fortfarande lever. Det är därför vi är här, ber [president] Pena Nieto att ge oss tillbaka våra pojkar, "Hon berättade för mig.
"Som syster är jag desperat. Jag saknar honom, jag vill träffa honom. Jag känner mig så maktlös att jag inte kan göra något för honom."
Men mindre än 24 timmar senare gav Mexikos justitieminister, Jesus Murillo Karam, ett slag.
Han förklarade att eleverna var döda.
Hans team, sade han, hade intervjuat 99 personer inklusive medlemmar av det kriminella gäng som han hävdar mördade eleverna.
Baserat på 386 uttalanden från intervjuade, 16 polisräder och två rekonstruktioner, var slutsatsen att eleverna dödades av gänget och deras kroppar brändes vid en soptipp.
Studenternas familjer förkastade ilsket detta scenario.
Vid en presskonferens som hölls senare på dagen reste sig en mor upp och påstod att hennes son inte saknades, utan att han hölls fången av regeringen.
Anklagelser om att regeringen måste ställas till svars har flugit samtidigt som myndigheterna har försökt att avsluta denna fråga.
Åklagaren försäkrade familjerna att fallet inte skulle vara avslutat ännu, men till och med president Enrique Pena Nieto har sagt att Mexiko måste gå vidare.
Men för många är det inte ett alternativ.
– Jag kan förstå den politiska logiken med att försöka lägga detta bakom sig, men jag tror inte att det finns objektiva förutsättningar för landet att vända blad, säger den oberoende säkerhetsanalytikern Alejandro Hope.
"Regeringen har gett en berättelse om vad som hände men har ännu inte gett någon förklaring. I avsaknad av en detaljerad version av varför kommer detta fall inte att avslutas."
Kriget mot droger har inneburit en brutal tribut för Mexiko under det senaste årtiondet.
Mer än 100.000 människor har dödats och de senaste officiella siffrorna anger antalet saknade 23 271.
Denna vecka reste några av föräldrarna till de saknade eleverna till Genève för att vädja om hjälp från FN:s kommitté för påtvingade försvinnanden.
Mexikos nationella kommission för mänskliga rättigheter publicerade också en rapport före besöket.
Kommissionens ordförande Luis Raul Gonzalez Perez kritiserade straffriheten i det mexikanska samhället, som han tror går tillbaka till 1970- och 1980-talen: årtionden då regeringen och studentgrupperna på vänsterkanten råkade i konflikt med dödsbringande resultat.
Han gav flera rekommendationer som skulle diskuteras vid FN:s sessioner, varav en var en mer systematisk databas över de saknade för att förstå problemets verkliga omfattning.
En av de stora farhågorna bland människorättsgrupperna är att även om många av de misstänkta har gripits för kidnappning och mord har ingen åtalats för brottet med påtvingat försvinnande.
– Det visar att den mexikanska regeringen är ovillig att erkänna att det i Mexiko sker påtvingade försvinnanden, säger Denise Gonzalez vid Miguel Agustin ProJuarez Human Rights Centre.
"De försöker urvattna sitt ansvar. De är ovilliga att erkänna att statstjänstemän har deltagit i påtvingade försvinnanden i Mexiko."
I ett land som var van vid det stora antalet döda i narkotikakriget, har detta fall av Ayotzinapa eleverna framhävt.
Experter menar att dessa unga män inte bör betraktas som en säkerhet i ett narkotikakrig.
Det har tvingat människor att driva på för förändring.
– Majoriteten av mexikanerna har nu fått kraft och känner ett personligt ansvar för att förändra saker och ting i landet, säger John M Ackerman, professor i juridik vid Mexikos nationella autonoma universitet.
"Detta är en ovärderlig prestation eftersom det innebär en historisk brytning med den lärda pessimism och passivitet som dagligen uppmuntras i de viktigaste TV- och radionäten i Mexiko."
Deras försvinnande har tvingat regeringen att också göra förändringar.
I november tillkännagav president Pena Nieto planer på att sätta alla lokala polisenheter under federal kontroll och tillåta kongressen att upplösa lokala regeringar infiltrerade av narkotikagäng.
Men i och med valet efter halva tiden senare i år finns det frågetecken om huruvida dessa omfattande tillkännagivanden kommer att röstas in.
– Det var kanske en vattendelare för det mexikanska samhället, säger Alejandro Hope. "Men en vattendelare för regeringens politik? Jag tror inte det."
Trots känslan av dödläge bland många är undersökningen ännu inte över.
Interamerikanska kommissionen för mänskliga rättigheter (IACHR) undertecknade i november ett avtal med den mexikanska regeringen och företrädare för de försvunna studenterna för att undersöka händelserna i Ayotzinapa.
De kommer att hålla sitt första möte senare denna månad.
Det finns fortfarande många frågor kring elevernas försvinnande.
Förhoppningen är att IACHR kanske kommer att ge några svar för att försöka förhindra att en annan Ayotzinapa någonsin händer igen.
Det har gått mer än fyra månader sedan 43 elever från en lärarskola på landsbygden i Ayotzinapa, i Mexikos sydvästra delstat Guerrero försvann.