Radikala predikanter kommer att förbjudas att publicera material på nätet och alla med övertygelse om extremistisk aktivitet kommer att hindras från att arbeta med barn.
Deradikaliseringsklasser kommer att göras obligatoriska för andra som anses utgöra ett hot.
Men muslimska ledare varnade strategin "fortsätter på en felaktig väg" och riskerar "alienating" Muslims i UK.
Bland de åtgärder som ingår i strategin mot extremism finns även följande:
Premiärminister David Cameron sa att planen skulle fungera eftersom den var "omfattande".
"Det är inte bra att bara lämna detta till polisen eller underrättelsetjänsten. Det är inte bra att bara prata om våldsam extremism. Vi måste konfrontera all extremism, sa han.
Han sade att dess effektivitet skulle mätas genom om människor skulle vändas bort från extremism, stoppas från att resa för att kämpa för invaderande arter och genom att ha "en mer sammanhållen och integrerad gemenskap".
Home Sekreterare Theresa May sade att icke-våldsam extremism inte kunde gå "oomtvistad" eftersom det ledde till att kvinnors rättigheter urholkades, att intolerans och trångsynthet spreds och att vissa samhällen skildes åt "från det vanliga".
Hon sade att det gällde nynazistisk extremism lika mycket som islamistisk doktrin.
Storbritanniens muslimska råd har släppt ett mycket kritiskt uttalande som svar på planerna.
Generalsekreteraren Dr Shuja Shafi sade att strategin skulle "stärka uppfattningarna om att alla aspekter av muslimskt liv måste genomgå ett "överensstämmande" test för att bevisa vår lojalitet mot detta land".
"Dessa åtgärder kan ses mer som ett sätt att ta itu med den oro som en minoritet av människor kan ha mot muslimer och deras religiösa liv, snarare än själva terrorismens gissel", sade han.
Dr Shafi sa också att han upptäckte "McCarthyist undertones" i planerna att skapa svarta listor och utesluta och förbjuda människor som anses vara extremister.
Mohammed Shafiq, verkställande direktör för Ramadhan Foundation, sade att tillkännagivandet var en "missad möjlighet att verkligen engagera den muslimska gemenskapen".
Men Fiyaz Mughal, chef för den interreligiösa trosorganisationen, sade att det fanns mycket i planerna som kunde "hjälpa till i kampen mot dem som främjar extremism".
Robin Brant, politisk korrespondent för BBC
Kärnan i denna omfattande strategi mot extremism är två stora utmaningar för premiärministern: Internet och lagen.
Att få intimt innehåll från webben och få "counterberättande" innehåll där uppe är nyckeln till att utnyttja den fulla potentialen hos ett medium som IS redan har bemästrat.
Det har varit mycket fokus på moskéerna men radikalisering av sovrum är något som premiärministern och MI5 oroar sig intensivt för.
Processen med att försöka övertala Facebook, Twitter och andra sociala medier jättar att hjälpa till pågår.
När det gäller den andra punkten är planerna på att införa nya befogenheter för att begränsa vad extremister kan göra och vart de kan ta vägen fortfarande i sin rättsliga barndom.
Regeringen medger att de kommer att behöva bli ordentligt riktade. Det samråder fortfarande med advokater och samhällsgrupper för att försöka få rätt balans.
Polisen uppskattar att minst 700 personer från Storbritannien har rest för att stödja eller kämpa för jihadistiska organisationer i Syrien och Irak, som den så kallade islamiska staten, och regeringen anser att bekämpning av icke-våldsam extremism är nyckeln till att stoppa flödet av människor.
Föräldrar till barn under 16 år har haft befogenhet att begära att pass ställs in - även om ett barn har tagit eller gömt själva dokumentet - sedan juli.
Denna befogenhet utvidgas till föräldrar till 16- och 17-åringar, vilket gör det möjligt för familjer att kontakta ett passkontor där tjänstemän kommer att undersöka sina problem innan ett slutligt beslut fattas av hemsekreteraren.
May sade att åtgärden bara hade använts av "ett litet antal" föräldrar sedan juli, men det var en del av ett paket med nya befogenheter som skulle bidra till att bekämpa extremism.
Skuggpolisminister Jack Dromey sade att det var "viktigt att vi får rätt balans" och att Cameron måste "vara mycket försiktig med att inte använda det språk han använde tidigare på sommaren som på något sätt den muslimska gemenskapen inte står upp mot terrorism".
Liberaldemokraternas ledare Tim Farron sade att kungörelserna var "retoriska som mycket väl kan splittra samhällen och göra vårt jobb att arbeta med dessa samhällen för att hitta och isolera terrorister och potentiella terrorister så mycket svårare".
Hemsekreteraren har lovat att "systematiskt konfrontera och utmana extremistideologin" när hon detaljerat beskriver nya hinder för dem som "sprider hat".