Den vänsterinriktade Syrizaregeringens överraskande beslut att kalla den rösten förstörde sina räddningssamtal med ministrarna i euroområdet.
Grekerna har mycket lite tid på sig att förbereda sig för en folkomröstning vars resultat skulle kunna avgöra deras framtid i euron.
Vad är poängen med folkomröstningen?
Regeringen säger att villkoren för räddningsaktionen mellan EU och IMF är oacceptabla, men kan inte bara förkastas utan att det grekiska folket har något att säga till om.
Frågan är så viktig för Greklands framtid att "vi bestämde oss för att vända oss till medborgarna, för att förklara vår negativa inställning till den [räddningen], men för att ge dem valet", sade finansminister Yanis Varoufakis.
Premiärminister Alexis Tsipras sade i ett brev till euroområdets ledare som läcktes ut av Financial Times att hålla en folkomröstning "är en suverän demokratisk rättighet för det grekiska folket, nödvändig för att säkerställa äganderätten till det ekonomiska biståndsprogram som så småningom kommer att överenskommas med institutionerna".
Han berättade för det grekiska folket att långivarna hade tagit till "blackmail" för att införa mer åtstramningar.
Efter fem års recession och välfärdsnedskärningar känner sig många vanliga greker bittra över att de har lidit medan Europas affärselit snabbt återhämtade sig från finanskrisen.
Mer än demokratin står på spel - en röst för att avvisa räddningsaktionen skulle kunna utlösa en "Grexit", en grekisk utbrytning ur euron.
En nejröst skulle formellt skära euroledningen från långivare, och den grekiska regeringen skulle kunna tvingas utfärda exportorienterade företag eller en "ny drakmer" valuta för att förhindra en bankkollaps.
EU har dock ingen mekanism för ett land att lämna euron - det har aldrig hänt tidigare.
Vad kommer frågan att bli?
Språket är ganska tekniskt, och många greker kanske kämpar för att förstå det:
"Ska det föreslagna avtalet godtas, vilket lades fram av Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Internationella valutafonden i Eurogruppen den 25 juni 2015 och består av två delar som utgör deras enhetliga förslag?
"Det första dokumentet är betitlat 'Reforms for the Completing of the Current Program and Beyond' och den andra 'Preliminary Debt Sustainability Analysis'."
Bortsett från frågan finns två rutor: "Ej godkänd/Nej; Godkänd/Ja".
Osäkerheten omger fortfarande folkomröstningen. Tsipras politiska motståndare säger att han inte har berättat för den grekiska allmänheten exakt vad långivaren föreslog, och vad han särskilt avvisade.
Det är inte omöjligt att Greklands svåra förhandlingar med långivare skulle kunna återupptas under de kommande dagarna.
Och den nuvarande räddningsaktionen löper ut på tisdagen - den dag då Grekland ska betala tillbaka 1,6 miljarder euro (1,1 miljarder pund; 1,8 miljarder dollar) till Internationella valutafonden.
Grekland är på randen till försumlighet, och om det händer kan händelserna utvecklas dramatiskt före den 5 juli.
Vem vill ha ett nej i folkomröstningen?
Syriza, de nationalistiska Independent Greeks, och längst till höger Golden Dawn säger "Nej" till räddningsvillkoren.
Oppositionspartierna motsätter sig en folkomröstning, och deras anhängare kommer sannolikt att rösta ja eller lägga ned sina röster.
De viktigaste oppositionspartierna är New Democracy (centrum-höger), To Potami (centrist) och Pasok (centrum-vänster).
Hur reagerade långivaren?
Ilska. Finansministrarna i euroområdet hade förberett sig för de sista samtalen den 27 juni för att nå en överenskommelse om reformer. Överenskommelsen skulle innebära att den sista räddningsutbetalningen på 7,2 miljarder euro som Grekland desperat behöver frigöras.
Men Tsipras drog ut sina delegater från samtalen kvällen innan och tillkännagav folkomröstningen.
I ett ovanligt drag offentliggjorde Europeiska kommissionen senare de detaljerade reformer som den ville förhandla med Grekland.
Men kommissionen klagade över att "varken denna senaste version av dokumentet eller ett utkast till en övergripande överenskommelse formellt kunde slutföras och läggas fram för Eurogruppen på grund av de grekiska myndigheternas ensidiga beslut att överge processen".
Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker sade att han kände sig förrådd av Tsipras agerande. "Att spela ut en demokrati mot 18 andra är inte en attityd som passar den stora grekiska nationen", sade han.
IMF:s chef Christine Lagarde sade att varje folkomröstning skulle avse "förslag och arrangemang som inte längre är giltiga".
Långivares förslag - viktiga punkter
Källa: Europeiska kommissionens dokument, 26 juni 15 (pdf)
Varför kunde inte Grekland få en förlängning av räddningsaktionen?
Det finns fortfarande en stor klyfta mellan vad långivarna vill ha och den grekiska regeringens agenda.
Syriza - en gräsrotskoalition av vänstern - vann val i januari och lovade att göra slut på åtstramningarna.
Priset för Greklands omfattande räddningsaktion på 240 miljarder euro, som inleddes 2010, var åtstramningar. De budgetnedskärningar som långivaren kräver har försatt många greker i svårigheter och en fjärdedel av arbetskraften är arbetslös.
Syriza har uppmanat långivarna att frigöra de sista 7,2 miljarder euro i räddningspengar. Men långivarna säger att Grekland måste gå med på att utvidga omfattningen av sin omsättningsskatt (moms) - för att öka intäkterna - och drastiskt minska antalet personer som har rätt till förtidspension. Pensionssystemet är ohållbart, menar de.
Detta är de viktigaste punkterna, men långivarna vill också ha mycket mer åtgärder mot korruption och skatteflykt.
Långivarna är inte övertygade om Syrizas beräkningar av skatteintäkterna. De misstänker också att Syriza är ovillig att reformera djupt förankrade arbetsmetoder.
Greklands banker med kontanta medel kommer att förbli stängda i en vecka, tills efter en avgörande folkomröstning den 5 juli om landets villkor för räddningsaktioner.