Det är utsikten föräldrar i Knowsley på Merseyside.
Om det hade hänt i Green-welled Oxfordshire eller de skarpa-elbowed London stadsdelar skulle det ha varit en stormning av barrikaderna. Skrik av ångest skulle vara att skramla fönstren för avdelningen för utbildning.
Det skulle bli en skandal om universitetsplatserna. Föräldrar skulle vilja veta varför deras barn var tvungna att kämpa för platser i andra myndigheter.
Det skulle finnas varningar om att den sociala rörligheten går i omvänd riktning och ett stort steg bakåt.
Men i Knowsley planerar den sista skolan i kommunen att stänga sin sjätte form.
Den styrande kretsen vid Halewood Academy röstade förra månaden för att avsluta den sjätte formen, i väntan på ett samråd som avslutades i helgen.
Akademin säger att dess nuvarande sjätte form är ekonomiskt ohållbar.
Det står att break-even punkten är 155 sjätte f.d. - och även om 2011-12 det hade 157, sedan dess siffrorna har varit under denna nivå och som sådan är det inte längre överkomligt.
Akademin föreslår att man slutar ta nya sjätteårselever från och med hösten, med antagandet att eleverna kan resa till skolor i andra myndigheter.
Många Knowsley-elever går redan i skolor i angränsande myndigheter för sin utbildning efter 16, men det beror på att sådana skolor har platser tillgängliga.
Kommunen säger att eftersom det här är en akademi, kan de inte ingripa.
"Som akademi får den sin finansiering direkt från regeringen och inte från Knowsleys råd.
"Vi, som lokala myndigheter, arbetar med alla våra lokala akademier för att hjälpa dem att förbättra utbildningsstandarderna, eftersom skolan i slutändan är ansvarig inför den regionala skolkommissionären, och inte kommunen."
Föräldrar har satt upp en protestsida på Facebook, med kommentarer om hur svårt det är att få ett tydligt svar från någon om vad som händer.
"Vem är ansvarig? Ingen vet. Vem får vi tag på?" säger Vanessa Pointon, en förälder på skolan.
"Detta är att svika barnen i detta samhälle. Det finns människor som vill gå på universitet, många barn som vill göra bra ifrån sig, säger hon.
Vilket budskap sänder det till ungdomar om att de inte har några sjätte former som erbjuder A-nivåer?
Knowsley har redan bland de lägsta universitetsavgifterna i landet - och nu får ungdomar veta att ingen av deras skolor ens kommer att erbjuda en enda A-nivå.
Det är svårt att tro att det sedan A-nivåerna infördes på 1950-talet någonsin har funnits en myndighet där ingen av dess skolor erbjöd examen.
Sir Peter Lampl, ordförande i Sutton Trust, sade: "Det är viktigt att unga människor har möjlighet att få tillgång till ett bra val av A-nivåer var de än bor.
"För social rörlighet och tillgång till Russell Group universitet, betyder detta ofta akademiska ämnen som fysik, kemi, vidare matematik och språk."
Sir Peter sade att trots finansieringsutmaningar var det "viktigt" att "sådana val inte begränsas".
Exemplet Knowsley väcker frågor om hur ett framtida skolsystem skulle kunna fungera där alla skolor är självständiga akademier.
Om skolans beslut läggs ut på akademikedjor, vem kommer att ge en översikt?
Det kommer att finnas sex gymnasier i Knowsley, en blandning av akademier och kommunala skolor, och om Halewoods förslag går vidare, skulle ingen av dem erbjuda A-nivåer.
Akademikedjor kan verka mellan många olika lokala myndigheter - och det som fungerar för dem som en kedja kanske inte är detsamma som lokala intressen.
En talesman för utbildningsdepartementet sade att ministrarna skulle träffa parlamentsledamöter i Knowsley om den föreslagna sjätte formen stängning.
Men avdelningen säger att om skolan vill gå vidare med nedläggningen måste den fortfarande godkännas av utbildningstjänstemän.
"Det måste göras gällande för utbildningsfinansieringsbyrån och den regionala skolkommissionären att efter 16 års tillhandahållande i området inte skulle påverkas negativt av stängningen innan den kan få tillstånd att stänga den."
Betyder detta att utbildningsdepartementet kommer att kunna ingripa?
Det är här saker och ting är långt ifrån tydliga.
Regionala skolkommissionärer, som utsetts av regeringen, är de tjänstemän som ansvarar för tillsynen över akademierna. De kan ingripa om akademierna är underpresterande eller om deras styre är svagt.
Men kan de tvinga en akademi, eller en akademikedja, att förändra vad den lär eller åldersgrupperna?
Det är en långtgående fråga, för vad händer om regionala skolor kommissionärer tilläts att ingripa och besluta i frågor som antagning politik? Skulle de kunna subventionera en sjätte form som en enskild akademi inte hade råd med?
Skulle de kunna ändra hur skolorna väljer ut eller vem de erkänner?
Det är en politisk balansakt, för om de är åskådare, kommer de att avfärdas som meningslösa. Om de får befogenheter att ingripa, inklusive i bra och enastående skolor, kommer de att attackeras som byråkrater som trampar på föräldrarnas rättigheter.
Utbildningskommittén har varnat för att det råder oklarhet om den regionala skolkommissionärens roll och att de riskerar att betraktas som "odemokratiska och ogenomskinliga".
De hörde bevis för att nio av tio föräldrar inte förstod vad det var meningen att kommissionsledamöterna skulle göra.
– I takt med att vi går mot ett system med fullständig akademisering kommer de regionala skolchefernas roll att fortsätta att växa och utvecklas, säger utbildningsdepartementet.
Regeringen, som har planer på att tvinga alla skolor att bli en akademi, har kallat sin vitbok "Utbildningskompetens överallt".
Men föräldrar som står inför utsikten att ingen av deras lokala skolor kommer att tillåta sina barn att ta A-nivåer måste undra om "varsomhelst" betyder någon annanstans.
Hur kan det finnas en hel lokal myndighet i England där ingen elev kan ta en A-nivå?