Важна слабост на първите национални планове за действие в областта на енергийната ефективност, освен огромното забавяне в тяхното предоставяне от някои държави-членки, в това число и Гърция, е фактът, че амбициозните планове не са съпроводени от ясно формулирани практически предложения с добавена стойност, независимо от факта, че според последните данни, оповестени от Европейската комисия, ако целта за постигане на икономии на енергия от 20 % бъде постигната, Европейският съюз ще използва приблизително 400 млн. т нефтен еквивалент по-малко първична енергия и емисиите на въглероден диоксид ще намалеят с 860 млн. т.
Jedním ze závažných nedostatků v prvních národních akčních plánech energetické účinnosti, který je daleko podstatnější než velká prodleva při jejich předkládání určitými členskými státy, včetně Řecka, je skutečnost, že ambiciózní plány nejsou doprovázeny jasně definovanými praktickými návrhy s přidanou hodnotou, bez ohledu na to, že podle nedávných údajů zveřejněných Evropskou komisí, pokud by bylo dosaženo cíle 20 % zlepšení energetické účinnosti, EU by používala přibližně o 400 megatun ropného ekvivalentu méně primární energie a emise CO2 by poklesly o 860 megatun.