Hur påverkar förslaget det nya kommunersättningssystemet för ensamkommande barn och unga som börjar gälla den 1 juli 2017?
Pengarna kommer att betalas ut till kommunerna under december 2017, efter att riksdagen beslutat om regeringens förslag till höständringsbudget. Pengarna som föreslagits för 2018 kommer att betalas ut i början på året. Det systemet påverkas inte alls. Det tillfälliga kommunbidraget föreslås mot bakgrund av det faktum att det stora antalet asylsökande som kom under hösten 2015 har inneburit att många ensamkommande unga har fått vänta länge på besked om de får stanna i Sverige. Vi kommer självklart i vanlig ordning att följa frågan och vara beredda att agera beroende på hur läget utvecklas. Nej, utbetalningen sker med automatik, utan ansökningsförfarande, baserat på hur många personer i målgruppen som var boende i kommunen den 30 juni 2017. Asylsökande vuxna är i normalfallet ett statligt ansvar och staten är skyldig att erbjuda boende i ett anläggningsboende. Det är upp till varje kommun att avgöra hur det tillfälliga bidraget ska användas. Det är upp till kommunen att avgöra. Asylsökande vuxna är i normalfallet ett statligt ansvar och staten är skyldig att erbjuda boende i ett anläggningsboende. Regeringen har valt ett enkelt system för att fördela pengarna, så att de säkert ska kunna komma kommunerna till del under 2017. Fördelningen av medel baserar sig på hur många ensamkommande unga i målgruppen som var boende i kommunen den 30 juni 2017. Det är alltså bara kommuner som har ungdomar boende i kommunen som kan få medel. Däremot görs ingen efterhandskontroll av hur många ungdomar som faktiskt bor kvar i kommunen efter den 1 juli. Det skulle kräva en administrativ hantering vid Migrationsverket som skulle medföra att medlen inte kan betalas ut till kommunerna under 2017. Migrationsverkets ansvar är att pröva ansökan om asyl samt även fatta beslut om bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Samtliga asylsökande ska också vara registrerade hos Migrationsverket även om de inte bor i Migrationsverkets boenden. För att Migrationsverket ska kunna kalla den unge till besök inom ramen för asylprocessen och för övrig myndighetsutövning är det viktigt att den unge lämnar en adress till Migrationsverket i samband med att han eller hon byter adress, oavsett om det är kommunen eller den unge som ordnar boendet. Frågan om boende tas också upp i Migrationsverkets så kallade 18-årssamtal som i normalfallet sker innan det ensamkommande barnet fyller 18 år. Målgruppen som fördelningen baseras på består av drygt 8 000 personer vilket innebär att det tillfälliga bidraget motsvarar knappt 50 000 kronor per person i målgruppen under 2017 och ytterligare knappt 25 000 under 2018. Migrationsverket kallar ensamkommande barn ett par månader innan 18-årsdagen till ett så kallat 18-årssamtal tillsammans med den gode mannen. Där informeras de bland annat om att boendet inte längre är socialtjänstens ansvar och att Migrationsverket kan erbjuda hjälp med bostad i ett av Migrationsverkets boenden. Vuxna asylsökande har alltid rätt att bo i så kallat eget boende (EBO) under asylprocessen och under samtalet ges möjlighet att lämna information om eget boende efter 18-årsdagen samt att lämna in eventuell ny boendeadress till Migrationsverket som då registreras in efter 18-årsdagen. Nej, så är det inte. De som kom hit som ensamkommande barn och får uppehållstillstånd efter 18-årsdagen berättigar kommunerna till ersättning enligt det system som införs från 1 juli i år. Detta påverkas inte av det tillfälliga kommunbidraget. Det tillfälliga kommunbidraget presenterades som ett förslag från regeringen och Vänsterpartiet den 5 juli. Då föreslogs att 195 miljoner kronor skulle avsättas för detta ändamål i höständringsbudgeten. Regeringen och Vänsterpartiet föreslår nu att beloppet höjs till 390 miljoner kronor och att 195 miljoner kronor avsätts för ändamålet i budgetpropositionen för 2018. Att det tillfälliga kommunbidraget nu föreslås bli högre än vad som tidigare kommunicerats hänger bland annat samman med att synpunkter från kommunerna beaktats. Dessa medel fördelas proportionellt till kommunerna utifrån hur många inskrivna asylsökande ensamkommande barn och unga som väntade på ett slutligt avgörande i sitt asylärende i respektive kommun per den 30 juni 2017. Fördelningsnyckeln baserar sig på antalet ensamkommande barn och unga som antingen fyller 18 år mellan 1 juli 2017 och 30 juni 2018 eller är mellan 18 och 20 år och har ett placeringsbeslut enligt socialtjänstlagen. Under 2015 kom mer än 35 000 ensamkommande barn och unga till Sverige för att söka asyl. Detta har medfört att många av de som kommit har fått vänta länge på ett slutgiltigt besked om de får stanna i Sverige och hunnit rota sig i den kommun där de bott under väntetiden. Från och med den 1 juli 2017 får kommunerna ersättning för ensamkommande unga mellan 18 och 21 år som vårdas enligt LVU eller som har ett motsvarande vårdbehov, till exempel på grund av kriminalitet eller missbruk och vårdas enligt socialtjänstlagen. Det förutsätter att vården påbörjades innan barnet fyllde 18 år. Tidigare har kommunen kunnat få ersättning för unga som vårdas enligt socialtjänstlagen även om vårdbehovet inte motsvarar det som krävs för LVU. Regeringen väljer därför att göra ett tillfälligt tillskott av medel till vistelsekommunerna så att de kommuner som önskar kan låta ungdomarna bo kvar även efter att de blivit 18 år till exempel för att avsluta pågående studier. Regeringen och Vänsterpartiet presenterar det tillfälliga kommunbidraget för att stödja de vistelsekommuner som vill låta ensamkommande ungdomar som rotat sig i kommunen bo kvar. Bidraget går därför bara till kommuner som hade ungdomar boende i kommunen den 30 juni 2017. Exakt hur medlen ska användas är dock upp till kommunerna att avgöra, eftersom behov och förutsättningar kan skilja sig åt mellan olika kommuner.