Uppfinnaren af handväf stolen var icke någon väfvare , — utan — en teologie studerande . Och han uppfann den icke af intresse för väfningen , utan — af kärlek . 
 William Lee — så hette studenten , eller kanske han då var kandidat — hade förälskat sig i en fattig flicka . Hennes fader dog , efterlämnande en stor familj , och som äldsta dotter måste Mary hjälpa modern att försörja de många små syskonen . Mary var ovanligt skicklig att sticka strumpor , hvilka på den tiden — år 1589 — ännu var en lyxartikel , som endast rikt folk hade råd att begagna . Men förtjänsten blef likväl obetydlig , ty man hade då ännu icke kännedom om det nu använda sättet med masker , utan fogade med mycken möda trådarne i hvarandra . Från morgon till kväll satt kandidatens käresta flitigt böjd öfver sina strumpor och hade ingen tid öfrig för honom . Det svåra arbetet kräfde hela hennes uppmärksamhet . 
 Då kom den unge teologen på den tanken , att det möjligen skulle låta sig göra att uttänka en maskin , som skulle kunna underlätta hans kärestas arbete , så att hon kunde få litet tid öfrig för honom . Nöden gör uppfinningsrik , som man säger , och så visst äfven kärleken . Lees tekniska förmåga var mycket ringa , men han gjorde dock på vinst och förlust några experiment , och efter några månader stod verkligen den första handväfstolen färdig . Detta inträftade , som sagdt , 1589 . Emellertid hade den unge kandidaten fått en prestsyssla och förde Mary som sin hustru till sitt nya hem . Men snart inträffade nya sorger . Prestgället var litet , och familjen ökades . Då satte sig prestfrun åter vid den af hennes man uppfunna väfstolen , arbetade och förtjenade rätt mycket pänningar . 
 Lee började nu inse , att hans uppfinning skulle hafva en stor framtid för sig och nedlade mycket arbete på dess fullkomnande . Han lämnade sin prestsyssla för att kunna ägna hela sin tid åt den nya förvärfsgrenen . Han tillverkade flere väfstolar och upprättade ett strumpväfveri i större skala , men då han sökte patent på sin uppfinning , blef han nådigt afvisad af drottning Elisabeth . Icke bättre gick det under hennes efterträdare Jakob I , ehuru denne konung vid sin kröning måste låna strumpor af hertigen af Buckingham . Det var visserligen silkesstrumpor , men äfven sådana tillverkade Lee redan nu . Sent omsider rönte han och hans verksamhet väl förtjent uppmärksamhet , och nu var det Frankrike , som kallade honom till sig genom Henrik IV : s store minister , hertigen af Sully . Lee flyttade till Frankrike och började sin verksamhet där år 1610 .
OCC PER PER PER TME-DATE TME-TIME TME-TIME PER TME-DATE PER PER PER OCC PER OCC EVN ORG-INST PER LOC PER OCC ORG-INST PER LOC TME-DATE