Milliárdos hasznot hoz az uniós jogszabály
Nem csak pénzbe kerül, de eurómilliárdokban kifejezhetõ hasznot is hoz az EU környezetvédelmi törvényeinek teljes átvétele a csatlakozó országok számára, áll egy európai tanulmányban. A hazai szakemberek szerint a haszon nagy része valóban számszerûsíthetõ. A profit elsõsorban az emberek egészségi állapotának javulásában jelentkezik.
Az EU környezetvédelmi törvényeinek teljes átvételével jelentõs környezeti, gazdasági és szociális haszonra tehetnek szert a csatlakozni kívánó országok - áll az ECOTEC közvélemény-kutató és tanácsadó cég, illetve az Európai Környezetpolitikai Intézet (IEEP) készülõ tanulmányában. A tizenhárom csatlakozásra váró állam haszna 1999-2020 között országonként körülbelül 134-681 milliárd euró, feltéve, ha 2010-ig a teljes környezetvédelmi jogharmonizáció megtörténik. A tapasztalatokon és modellszámításokon alapuló tanulmány elõrejelzése azért meglepõ, mert a csatlakozással kapcsolatos viták középpontjában eddig az EU-jogharmonizáció költségei és a beruházásokhoz szükséges források elõteremtéseinek nehézségei álltak. A közel 300 európai irányelv beépítése a csatlakozó országok jogrendszerébe becslések szerint 80-120 milliárd euróba kerülne. Ez nem kevés, azonban a tanulmány készítõi szerint a jogszabályok átvételével jócskán megtérülõ befektetés. Még az egy fõre jutó hasznot is megbecsülték a közgazdászok. Magyarországot a szakemberek az ötödik helyre tették e rangsorban.

A jósolt profit elsõsorban a levegõtisztaság-védelemben, a hulladékgazdálkodásban, a szennyvízkezelésben és a vízvédelemben jelentkezik majd. A környezetvédelmi beruházások ugyanakkor pozitív hatást gyakorolnak a gazdasági hatékonyságra és a vállalati termelékenység növekedésére, a korszerû technológiák alkalmazására, a termelési és fenntartási költségek csökkentésére.

Lukács András, a Levegõ Munkacsoport elnöke elmondta, hogy a teljes haszon több mint fele (55 százaléka) a levegõszennyezés csökkentésébõl származik. Ha a szigorúbb jogszabályok betartása következtében kevesebb szennyezõ anyag kerül a levegõbe, csökken a légúti megbetegedések, a korai elhalálozások száma. Haszon, ha ennek folytán kevesebb táppénzt kell kifizetni, az emberek dolgozhatnak. A tiszta levegõ nem csak az egészségügyben hajt hasznot, számottevõen csökkenhetnek a mezõgazdasági károk, mérséklõdhet a globális felmelegedés, elkerülhetõk lennének a savas esõk.

A vizek tisztítására fordított összegek hosszabb távon úgy kamatoznak, hogy tisztább vizet ihatunk, javul a vízminõség, ezáltal megélénkülhet a turizmus. Ha a hulladéklerakókból nem szivárog szennyvíz a talajvízbe, akkor nem kell talajvíztisztításra óriási összegeket fordítani, csökken a nem megfelelõ hulladékgazdálkodásból eredõ mérgezések, betegségek kockázata. Az EU-s jogszabályok arra ösztönöznek, hogy a hulladékokat másodnyersanyagként újra felhasználjuk, ezáltal csökken az elsõdleges anyagfelhasználás és az import. A hulladék keletkezésének csökkenése miatt csökken a hulladékgyûjtési, -kezelési, -lerakási költség is.

Magyarország évente 100 milliárd forint környezeti kárt szenved, ha ez nincs, máris haszonról beszélhetünk, mondta Fucskó József, a Magyar Környezetgazdálkodási Tudományos Központ szakértõje. A tanulmány kapcsán megemlítette: számos módszer van a különféle anyagi ráfordítások kamatozásának kiszámítására, a számítások azonban nem mindig ugyanazt a végeredményt hozzák. A környezetvédelemnél maradva egy-egy konkrét téma kapcsán rengeteg elemet számba lehet venni, illetve forintosítani. Össze lehet vetni a ráfordításokkal a megbetegedések arányát, az elhalálozások számát, a táppénzes és az aktív munkában töltött napokat, a mezõgazdaság terméshozamának növekedését és még egy sor tételt, s következtetni lehet a várható haszonra. Fucskó József elmondta, nehezebb megragadni az életminõségben bekövetkezett változásokat. Van egyfajta kérdõíves módszer, amely az emberek fizetési hajlandóságát firtatja bizonyos pozitív változás érdekében, például hajlandók-e nagyobb áramszámlát fizetni a környezet védelmében vagy nagyobb árat adni a zöldövezetben épült ingatlanért. Az EU-s jogharmonizáció legnagyobb haszna kétségkívül az emberi egészség javulásában, az ökológiai rendszer állapotában mérhetõ majd le.

Horváth Ildikó

(Népszava)

Ajánlat:

Levegõ Munkacsoport
átvétel haszon EU Bizottság Európai Unió tanulmány