Kötelezővé teszi a kormány a keresztényvédelmet
A katolikus Beer Miklós árnyalná a szöveget. A református Bogárdi Szabó István az állam és az egyház megkülönböztetésének elvét is a keresztyén kultúra részének tartja, amit érdemes védelmezni.
A Fidesz az alaptörvény hetedik módosításával az állam minden szervének kötelességévé akarja tenni a keresztény kultúra védelmét. A nagy keresztény egyházak vezetőit arról kérdeztük, mit szólnak ehhez. Kikérték-e a véleményüket, összeegyeztethetőnek tartják-e javaslatot az állam és az egyház szétválasztásának elvével? Milyen formában látják megvalósíthatónak, hogy az „állam minden szerve” védje a keresztény kultúrát?
A katolikus egyház részéről elsőként Veres Andrást, a püspöki kar elnökét kerestük. Munkatársának elmondása szerint Veres püspök elfoglaltságai miatt később tud válaszolni.
Beer Miklós váci püspök kérdésünkre közölte: a napi sajtóból értesült az alaptörvény módosítására benyújtott javaslatról. Feltételezi, hogy volt valamiféle konzultáció egyházi vezetőkkel is.
„Az első gondolat, ami erről eszembe jut, az az Európai Unió alkotmányának szövege, amelyből sajnálatosan kimaradt Európa keresztény gyökereire való utalás annak idején” – folytatta Beer Miklós. Úgy gondolja, hogy a magyar kormány ezt próbálja saját hatáskörben orvosolni. Szerencsésebb lenne – jegyezte meg –, ha a vallásszabadság összefüggésében szerepelne a „keresztény kulturális örökség” is a többi mellett.
Ami az egyház és az állam szétválasztásának elvét illeti, a keresztény jelző nyilvánvalóan más értelemben szerepel társadalom-politikai szóhasználatban és más, vallási szövegkörnyezetben. Beer Miklós szerint mindenképpen elkerülhető lenne bármiféle félreértés, ha a szöveg valamiféleképpen árnyaltabb lenne. Például: „kötelességévé tenné az alkotmányos önazonosság mellett a vallási kultúra védelmét, beleértve természetesen hazánk keresztény ihletésű örökségét is”. Ezzel nem sértenénk más vallási kultúra képviselőit sem – tette hozzá a váci püspök.
Bogárdi Szabó István református püspök, a zsinat lelkészi elnöke előrebocsátotta, hogy „természetesen” tud a módosítás tervéről. „A jogi procedúráról nem egyeztettek velünk, de nem is kell, hiszen »keresztény kultúráról« van szó. Nyilván, ha szükséges, egyeztetni fognak. Szoktak” – állapította meg.
Az alaptörvény-módosító javaslat tételes szövegét még nem ismerik, de nyilván – jegyezte meg a református püspök – idejében és szükség szerint meg fogják ismerni. Addig a részleteiről meglehetősen felelőtlen dolog lenne bármit nyilatkozni. „Mindazonáltal a keresztyén kultúra védelme, véleményem szerint, semmiképpen nem sérti az állam és az egyház szétválasztásának alkotmányba foglalt elvét, törvényekkel és megállapodásokkal szabályozott gyakorlatát. Mi több, az állam és az egyház megkülönböztetésének elve maga is a keresztyén kultúra része. Érdemes védelmezni” – hangsúlyozta Bogárdi Szabó István.
Fabiny Tamás, az evangélikus egyház elnök-püspöke Nigériában tartózkodik, ezért Krámer György országos irodaigazgatóhoz irányította lapunkat. Az irodaigazgató elmondta, hogy az evangélikus egyház – mivel a témát kulturális kérdésnek tartja – nem kíván nyilatkozni.
Jelentős átrendeződésekre kerülhet sor a médiapiacon akár még a nyáron – értesült több forrásból a Népszava. A változások elsősorban a Fideszhez kötődő médiaportfóliót érintik, de más szereplők is képbe kerülhetnek. Jelenleg több pletyka, értesülés is kering, ezek időnként egymásnak is ellentmondanak, biztosnak egyelőre az látszik, hogy Orbán Viktor változásokat akar és erre szűk határidőt szabott.
Az egyik ilyen, hogy a Fidesz-médiát is eléri a már a kormányoldalon is felpörgetett hatalmi-, gazdasági koncentráció. Ennek több jele is van, még a Heti Válasz írta meg, hogy a korábbi bizalmi ember Seszták Miklós is körön kívül került, az állami vagyon felügyelete pedig immár közvetlenül a miniszterelnök alá tartozik, a 24.hu pedig azt közölte, hogy az állami tulajdonban lévő bankokból és a takarékpénztárakból egy OTP-konkurens bankot gründolnak, Mészáros Lőrinc bizalmi embere, Vida József vezetésével. Bár az értesülést Gulyás Gergely csütörtökön „képzelgésnek” minősítette, a Népszava banki forrásból úgy értesült, valóban létezik ilyen elképzelés, igaz, egyelőre csak a tervezés szintjén.
Mészáros Lőrinc még tovább terjeszkedhet a médiapiacon is. Az egyik lehetséges forgatókönyv ugyanis arról szól, hogy a volt felcsúti polgármesterhez kerülhet a jelenleg Andy Vajna érdekeltségébe tartozó TV2 és a két megyei napilap, a Kisalföld és a Délmagyarország. Forrásaink szerint a miniszterelnök elégedetlen a TV2 működésével, mivel egyelőre megszorítani sem sikerült az RTL Klubot, ráadásul a milliárdos állami hirdetésekkel kitömött csatorna állítólag drágán működik. Andy Vajnával egy iparági forrásunk szerint azért is „elégedetlenek”, mert az érdekeltségébe tartozó Bors „nem állt bele eléggé a kampányba”, Vajna a Fideszes kéréseket állítólag azzal hárította el, hogy a bulvárlapot tisztán üzleti alapon akarja működtetni, így a baloldali olvasókat nem akarja elveszíteni azzal, hogy a Lokálhoz vagy a Riposthoz teszi hasonlóvá a Borsot. Egy másik elképzelés szerint egy-egy cégbe szerveznék át az összes kormányközeli nyomtatott lapot, a rádiócsatornákat és a televíziókat is, hogy „átláthatóbb legyen a rendszer működése.
A közterületi reklámozásban is változások jöhetnek, már idézett iparági forrásunk szerint a Fideszből ajánlatot tettek Simicska Lajosnak a Publimont megvásárolására. A plakátcég nem csak nyereségesen működik, de ezen a piacon a Publimont mellett csak a francia JCDecaux a jelentős szereplő. A teljes kormányzati Soros-kampány is a JCDecaux felületein futott, de forrásunk szerint „a Fideszben azt szeretik, ha a bevételek náluk csapódnak le”, így merült fel, hogy megszerezzék az Orbán Viktorral összeveszett Simicska Lajostól a Publimont, aki állítólag hajlik is az eladásra. A végső szót a Fidesz részéről minden esetben maga a miniszterelnök mondja majd ki.
Kedden a napos idő mellett a középső és déli országrészben lesz több gomolyfelhő, főként ezeken a tájakon alakulhat ki szórványosan zápor, zivatar. Keleten, északkeleten és a Dunántúlon élénk, nyugaton erős lesz az északi-északkeleti szél. A 14-20 fokos hajnalt 27-32 fokos délután követi.
Szerdán sok lesz a napsütés, egy-egy zápor, zivatar csak elvétve alakulhat ki a délutáni órákban. Néhol még megélénkülhet az északkeleti szél. A csúcshőmérséklet 28 és 33 fok között alakul.
Csütörtökön a napsütés mellett gomolyfelhők képződnek, melyekből főként délután, kora este szórványosan alakulhatnak ki záporok, zivatarok. A szél délire-délnyugatira fordul, északnyugaton időnként megélénkül. Napközben 29-34 fok várható. Péntekre erős hidegfront érkezhet.