Tele van érdekes ötletekkel a készülõ alkotmány
A férfi-nõ kapcsolat erõsebb védelme, a miniszterek megbuktathatósága, az indoklás nélküli kirúgások tiltása, a határon túli magyarok elõtt megnyíló választójog - az új alkotmány elõkészítésén dolgozó parlamenti munkacsoportok koncepciói szerint akár ilyen intézkedések is belekerülhetnek az új magyar alaptörvénybe. Sok kényes pontról vita van még, a szerteágazó ötleteket november végéig kell gatyába rázni.
"Kívánatos az alkotmány tömörsége, klasszikus értelemben vett alaptörvény jellege" - határozza meg a készülõ új alaptörvény egyik legfontosabb jellegzetességét a parlament alkotmány-elõkészítõ bizottságában elkészült egyik részkoncepció. Az új alkotmányon hat munkacsoportban dolgoznak a parlamenti pártok, egy hetediknek pedig november végéig kell összegeznie a többi csoport munkáját. A bizottság munkacsoportjainak szerdáig kellett elkészülniük a részkoncepciókkal, amelyek péntek óta olvashatók a testület honlapján. A szövegekbõl nem mindig derül ki egyértelmûen, hogy egy-egy szövegváltozatot melyik párt támogat és melyik nem.

A javaslatokból kitûnik, hogy a képviselõk általában tartották magukat a tömörség alapelvéhez, és igyekeztek nem elveszni a szabályok részletezésében. A legtöbb vitát valószínûleg az új alkotmány bevezetõje, a preambulum fogja kiváltani, amelyrõl Orbán Viktor miniszterelnök korábban azt mondta: "össze fogja foglalni azokat az értékeket, amelyek összekötnek bennünket". Az alapértékek-munkacsoport szerint a preambulum szólna "hazánk alkotmányosságának történelmi folytonosságáról", és említést tenne "a kereszténység eszméjének a magyar államiság során betöltött szerepérõl", hivatkozva a Szent Koronára. A kormánypártok már korábban is tettek egy próbát arra, hogy a vallást belefoglalják egy jogszabályba, amikor a Trianon-emléktörvény bevezetõjébe azt írták: "Isten a történelem ura".

Szabad vasárnap a családokért

Az új alkotmány elején a koncepció szerint a mainál hangsúlyosabban fogalmazná meg, hogy "a férfi és nõ közötti házasság" a társadalom alapegysége, az államnak pedig olyan intézkedéseket kell hoznia, amelyek védelmezik a családokat. "A házasság intézményének elismerése és megerõsítése - tekintettel az egyéb párkapcsolati formák és életmódok terjedésére - megkerülhetetlen" - írja az alkotmányos alapértékek munkacsoport részkoncepciója, amely szerint a demográfiai és a gazdasági érvek is e mellett szólnak.

A koncepció szerint az alkotmányban kellene rögzíteni "a vasárnap, mint munkaszüneti nap védelmét", mert ez összefügg a családok védelmével és a szabad vallásgyakorlással is (a vasárnapi munkavégzés korlátozását, az üzletek kötelezõ bezárását korábban a KDNP javasolta). A jelenlegi alkotmányban megjelenõ alapértékek mellett az új alaptörvény a javaslat szerint kiemelné még a társadalmi szolidaritást, a fenntartható fejlõdést, a nemzeti közösséget és a közvagyont is.

"A fogantatástól a halálig"

Ahogy a mai alaptörvény, az új is rögzítené az emberi élet védelmét, de az ember fogalmát "a fogantatástól a halálig" fogalmazná meg. Egy másik munkacsoportban megfogalmazódott az is, hogy az alkotmányos alapjogok közt legyen külön kiemelve: az állam védi az emberi életet "annak minden szakaszában". Az MSZP javaslata ezt annyiban változtatná meg, hogy az államnak védelmet, de nem alanyi jogot kellene biztosítani a "még meg nem született, de emberként fejlõdõ" életnek. Arról sem született egyetértés, hogy az új alkotmány mondja-e ki konkrétan a halálbüntetés tilalmát, de az a koncepcióból nem derült ki, melyik párt támogatná a konkrét tiltást.

Az alaptörvény ma "a lehetõ legmagasabb szintû testi és lelki egészséghez" való jogot rögzíti, ebbõl azonban elhagynák a "lehetõ legmagasabb szintû" jelzést. Az indoklás szerint ez értelmezhetetlen, hiszen a lehetõ legmagasabb szint az állam teherviselõ képességétõl függ, az ellátáshoz való jogot pedig amúgy is rögzítik. Az LMP új alapjogokat is bevezetne: a lakhatáshoz, illetve az egészséges környezethez való jog mellett észt és norvég példára kimondanák, hogy mindenkinek joga van megismerni az állami és önkormányzati szervek mûködésével kapcsolatos információkat.

A munkához való jog biztosítása mellett az alapjogi munkacsoport koncepciója kimondaná, hogy az állampolgárok "saját lehetõsége vagy választása szerint" olyan tevékenységet végezzen, amely "elõsegíti a társadalom anyagi és szellemi fejlõdését". Az MSZP szerint az alkotmány nem fogalmazhat meg munkavégzési kötelezettséget, a társadalom fejlõdésének elõsegítése pedig túl elvont fogalom. A szocialisták ugyanakkor az alkotmányban rögzítenék, hogy tilos indoklás nélkül elbocsátani a munkavállalókat.

Választók, választhatók és delegáltak

Az egyik koncepció szerint a kormánypártok kivennék az alkotmányból azt a rendelkezést, amely magyarországi lakóhelyhez köti a választójog gyakorlását, ami lehetõvé tenné, hogy a kettõs állampolgárságot megszerzõ határon túli magyarok is szavazzanak a magyar választásokon (errõl részletesen itt olvashat). A választójog részleteirõl az alkotmány nem rendelkezne, azt egy kétharmados törvény hatáskörébe utalná, így csak abból derülne ki, hogy valóban szavazhatnak-e a határon túli magyarok. A Jobbik javaslata nem minden külhoni magyarnak, hanem csak a szomszédos országokban élõknek adna szavazati jogot.

Az biztos, hogy fennmarad a parlamentáris kormányzati forma, nem váltja fel amerikai típusú elnöki, vagy francia típusú félprezidentális rendszer. A kormányról tehát továbbra is a parlament szavazna, a köztársasági elnöki poszt továbbra is szimbolikus maradna. A hatalomgyakorlás formáival foglalkozó munkacsoport koncepciója azonban több kérdésben is alternatívákat vázol fel, amelyek közül néhány alapvetõ változást jelentene a közéletben.

Az egyik alternatíva szerint kétkamarás országgyûlés jönne létre: a mai parlament lenne a képviselõház, emellett pedig létrejönne egy felsõház is. Ennek tagjait nem választanák, hanem a "legjelentõsebb társadalmi súllyal rendelkezõ egyházak", a kisebbségek, a köztestületek, az egyetemek és a megyei önkormányzatok delegálnák õket, illetve az államfõ nevezhetne ki néhány tagot. A felsõháznak joga lenne egyszer megvétózni a képviselõház által elfogadott törvényeket, de a költségvetésbe például nem szólhatna bele.

Függõben hagyott kérdések

A részkoncepcióból nem derül ki, hogy a kormánypártok melyik elképzelést támogatják, mert ahhoz csak az ellenzéki frakciók véleményét csatolták. E szerint az MSZP és az LMP továbbra is az egykamarás, a Jobbik a kétkamarás országgyûlést támogatja. Nem derül ki az sem, hogy a kormánytöbbség támogatja-e a konstruktív bizalmatlanság intézményének eltörlését, tehát hogy a nélkül lehessen leváltani a miniszterelnököt, hogy az utódját azonnal megneveznék és megválasztanák.

Hasonló módon homályban marad, hogy pontosan mikor lehetne feloszlatni a parlamentet (a képviselõházat): azt mindkét alternatíva tartalmazza, hogy a köztársasági elnök feloszlathatná az országgyûlést, ha az 12 hónapon belül háromszor megvonja a bizalmat a kormánytól, vagy 40 napig nem tud miniszterelnököt választani. Az egyik változat ezt még kiegészítené azzal, hogy az államfõ "súlyos bizalomvesztés okából elõállott alkotmányos-politikai válság" esetén is feloszlathatja a parlamentet.

Az LMP egyik javaslata lehetõséget adna arra is, hogy a parlament ne csak a kormány egészét, hanem a minisztereket egyenként megbuktathassa: ha egy idõszakon belül, a miniszter meghatározott számú interpellációra adott válaszát nem fogadják el, akkor az államfõ elmozdíthatná a helyérõl (az új minisztert azonban továbbra is csak a miniszterelnök elõterjesztésére nevezhetné ki).

Pénzügyek

A közpénzügyi munkacsoport még egy pontot építene az alkotmányba a mûködésképtelenné váló parlament feloszlatásához: elõírnák, hogy ha március 31-ig nem sikerül elfogadni az adott év költségvetését, akkor a javaslat szerint a köztársasági elnök "feloszlatja" az országgyûlést (a kijelentõ mód azért fontos, mert azt jelenti: az államfõ nem mérlegelhet, hanem kötelessége lépni). A javaslat elõírná azt is, hopgy az államadósság csak az infláció mértékével nõhet, mert egyik generáció sem hagyhat a következõre nagyobb adósságot, mint amekkorát megörökölt.

Pénzügyekben más módon is megkötnék a kormány és a parlament kezét. Az önkormányzati munkacsoport által készített részkoncepció szerint a jövõben különbséget kellene tenni a kötelezõ és önként vállalt önkormányzati feladatok között. Ha kötelezõ feladatot adnának egy önkormányzatnak, akkor ahhoz biztosítani kellene annak ellátásához a forrásokat is. Ez azért lehet fontos, mert az elmúlt 20 évben a kormányzatok rendszeresen hárítottak újabb feladatokat az önkormányzatokra, de azokhoz nem biztosítottak elegendõ pénzt.

A készülõ alkotmányról bárki elmondhatja a véleményét az [origo]-ról elérhetõ blogon, az alkotmany.postr.hu címen.
alkotmányozás Országgyûlés