Drámai migránsáradat: egyre nõ a bevándorlók száma az Európai Unióban
Júliusban nagyjából 26 százalékkal nõtt az Európai Unióban benyújtott menedékkérelmek száma az elõzõ havihoz képest. Az összesítés szerint csak júliusban 62 900-an kértek nemzetközi védelmet az EU huszonnyolc tagállamában, illetve Norvégiában és Svájcban. Ez a 2017-es és a 2018-as számnál is magasabb.
Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) adatai szerint júniushoz képest több mint negyedével nõtt júliusban a menedékkérelmek száma az EU-ban. 

Az értékelés szerint júliusban 62 900-an kértek nemzetközi védelmet az EU huszonnyolc tagállamában, illetve Norvégiában és Svájcban.  Ez magasabb, mint a 2018. júliusi 59 375 és a 2017. júliusi 62 040,  és fele a példátlan menekültáradat idején, 2016 júliusában tapasztalt 122 ezernek. 

Az év elsõ hét hónapjában beadott kérelmek száma 400 500 volt, ami 11 százalékos növekedés az elõzõ év azonos idõszakához képest.

A kérelmezõk legnagyobb csoportját a szíriaiak, az afgánok, illetve a venezuelaiak tették ki. Õket követték az irakiak, a pakisztániak, a törökök, a kolumbiaiak, az irániak, a nigériaiak és az albánok. 

A menedékkérelmet benyújtók negyede olyan országokból érkezett, amelyek állampolgárai vízummentesen léphetnek be az EU területére. 

Az EASO tájékoztatása szerint a júliusban megvizsgált közel 51 ezer elsõfokú beadvány mintegy 35 százalékát bírálták el pozitívan, ez 4 százalékpontos visszaesést jelent a 2018-as átlaghoz képest.
A határozatra váró elsõfokú beadványok száma július végén 456 ezer volt.

Százezrek várakoznak Líbia partjainál

Mint arról korábban beszámoltunk, ha elindul egy újabb migránsáradat, annak beláthatatlan következményei lehetnek - mondta Horváth József biztonságpolitikai szakértõ, volt titkosszolgálati vezetõ. Olaszországba évente 150-200 ezer migráns érkezett, egy részük továbbment ugyan Nyugat-Európába, de mára több százezer illegális bevándorló gyûlt fel a mediterrán országban. Az új baloldali koalíció ismét beengedné a migránsokat - folytatta -, az embercsempészek és a jogvédõk pedig percre pontosan ismerik, mikor, hol erõsödnek meg a bevándorláspárti erõk, hol nyílnak meg az utak. Líbia partjainál sok százezren várnak arra, hogy Olaszországba induljanak, az afrikai ország déli határainál pedig már milliónyi Európába induló torlódott fel. Ha pedig a tengeren megindulnak a migránsok, a szárazföldi útvonalak is megélénkülnek - figyelmeztetett a szakértõ.

Egyre nagyobb a baj

Szintén írtunk arról, hogy Európa egyre nagyobb bajban van a tömeges migráció, a kulturális meghasonulás, és a korábbi értékek teljes feladása miatt.  Több szakértõ szerint Európa ahelyett, hogy a saját értékeivel törõdne, mindent elkövet azért, hogy minél szívélyesebben fogadja a muszlimokat. Mára a nyugat-európai országok nagyvárosaiban lassan többségbe kerülnek a muszlimok, mindez pedig alapvetõen formálja át az érintett országokat.

Újabb kvóta jöhet

Ezzel párhuzamosan, miután az olasz baloldali kormány megnyitotta a kikötõit az illegális bevándorlók elõtt, egy újabb szétosztási mechanizmust próbálnak áterõltetni Európán a brüsszeli vezetõk. Steffen Seibert, a német kormány szóvivõje a földközi-tengeri migrációs útvonalon olasz kikötõkbe érkezõ menedékkérõk szétosztásáról a máltai Vittoriosában szeptember 23-án elfogadni tervezett megállapodásról hangsúlyozta, hogy korlátozott idõre szóló mechanizmusról van szó, és továbbra is törekedni kell egy „szolidáris európai megoldásra, amely nagyon sok európai vállra teríti szét a terheket”.
Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal menedékkérõk Európai Unió