Bemutatta államtitkárait Varga Mihály
Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter szerdán Budapesten bemutatta az NGM hét államtitkárát.
A pénzügyekért felelős államtitkári poszton Orbán Gábor, a foglalkoztatáspolitikai államtitkári poszton pedig Czomba Sándor marad. Tállai András, a Belügyminisztérium volt önkormányzati államtitkára lesz a parlamenti államtitkár, Banai Péter Benő pedig az államháztartásért felelős államtitkárságot irányítja a jövőben.
A gazdaságszabályozásért felelős államtitkárságot Glattfelder Béla vezeti, aki eddig európai parlamenti képviselő volt. A tervezéskoordinációért felelős államtitkári posztot Rákossy Balázs, a nemzetgazdasági miniszter volt kabinetfőnöke látja el.
Az inflációs adatra jelentős hatást gyakorolt a rezsicsökkentés újabb köre: májusban érkeztek meg a számlák a 6,5 százalékkal alacsonyabb gáz árakkal. Ez összességében 0,2 százalékponttal mérsékelte az árszínvonalat. Havi alapon egyébként éppen ekkora volt az általános árszínvonal esése is, vagyis a fogyasztói kosárban megfigyelt többi árváltozás kioltotta egymást.
A piaci szakértők egyébként azért várhattak a rezsicsökkentés ellenére is kisebb gyorsulást az inflációban, mert tavaly ugyanilyenkor az üzemanyagárak jelentősen estek, alacsonyra húzva ezzel a viszonyítási alapot az éves indexben. Ugyanakkor ezt az erős bázishatást a más területeken megfigyelt ármozgások ellensúlyozták. Ilyen volt, hogy az élelmiszerek idén májusban csak kisebb mértékben emelkedtek, mint tavaly ilyenkor. (A burgonya és a liszt például jelentősen olcsóbb, mint tavaly ilyenkor, de a feldolgozott termékek közül az étolaj és a cukor ára is 15 százalékkal olcsóbb, mint egy éve.
Megjegyezzük, ennek fényében kérdéses, mennyire helytálló az az értékelés, hogy az áfa-csalás ma már nem játszik meghatározó szerepet az inflációs adat alakulásában.) A tartós fogyasztási cikkek továbbra is fittyet hánynak a gyenge forintra, ehelyett a világgazdasági deflációs környezet hatása jelenik meg termékkör áraiban. A mostani nagy ármozgások jelentős része a maginflációs körön kívül esett, így nem csoda, ha ez a mutató másképp alakult, mint a fő szám. Szezonálisan igazítva 0,3 százalékos volt a havi árszintemelkedés, így éves alapon 2,4 százalékról 2,5 százalékra emelkedett az éves index.
Így aztán hiába marad formálisan a deflációt jelentő negatív tartományban a hivatalos inflációs ráta, összességében nem beszélhetünk arról, hogy egyre fagyosabb lenne az ármozgás. Ezt mutatja az alábbi ábra is, ahol a negyedéves évesített maginfláció mutató 0,6 százalékról 1,7 százalékra emelkedett. Nem csak emiatt nem beszélhetünk közgazdasági értelemben deflációról. Ahogy azt korábban már jeleztük, az egy évre visszatekintő árindex elsősorban néhány egyedi hatás miatt negatív. A rezsicsökkentés, az ingyenes készpénzfelvétel és egyéb egyszeri intézkedések kiszűrése után az inflációs mutató még minidig a pozitív tartományban áll.
Attól persze, hogy nincs "igazi" defláció, a jegybank még érezheti úgy, hogy a vártnál alacsonyabb inflációs pályára további kamatvágásokkal kell reagálnia. Nem véletlen, hogy a forint is gyengüléssel reagált az adatra, 305 fölé tolva az euró árfolyamát. A következő hónapokban akár még mélyebbre süllyedhet az inflációs mutató, hiszen egyelőre jó mezőgazdasági terméseredményekkel, magas nyári üzemanyagár-bázissal, illetve további őszi rezsilépésekkel számolhatunk.
A jogszabály különböző adósávokban határozza meg a reklámbevételek adóját: félmilliárd forintos árbevételig 0 százalékos, 20 milliárd forint felett azonban már 40 százalékos adót kell fizetni. Az adó alapja a médiaszolgáltatásban, a sajtótermékekben, a szabadtéri reklámhordozókon, járművön, nyomtatott anyagokon vagy ingatlanon, valamint az interneten közölt hirdetésekből származó árbevétel. Adót kell fizetni a saját célú, vagyis a saját termékre, megjelenésre vonatkozó reklámok után is, ennek alapja a közzététellel kapcsolatban felmerülő költség.
A jogszabályt a Magyarországon letelepedett médiaszolgáltatókra kell alkalmazni, valamint azokra, akik napi műsoridejük legalább felében magyar nyelvű műsorokat sugároznak Magyarország területén. Vonatkozik a sajtótermékek kiadóira, szabadtéri reklámhordozókat hasznosítókra és az internetes reklámok közlőire is.
Félmilliárd forintos árbevételig az adó mértéke 0 százalék, ezt követően sávosan változik. Fél és 5 milliárd forint közötti része után 1 százalék, az adóalap 5 milliárd feletti, de 10 milliárd forint alatti része után 10 százalék, az ezt meghaladó, de 15 milliárd forintot el nem érő része után pedig 20 százalék. Az árbevétel 15 és 20 milliárd forint közé eső részére 30 százalék, az ezt meghaladóra pedig 40 százalék.
Az idén kezdődő adóév adóalapját mérsékli a társasági adóban, személyi jövedelemadóban a korábbi években elhatárolt veszteség 50 százaléka. Erről egy módosító javaslat nyomán döntött a Ház. A törvény ezen pontját az ellenzéki pártok élesen bírálták, többen, az RTL Klub vetélytársának számító, az ellenzék szerint fideszes kötődésű média védelmezőjének titulálták, és  Lex TV2-ként emlegették.  A kapcsolt vállalkozások adóalapját össze kell adni, majd az adó mértékét arányosan kell elosztani közöttük.

média defláció internet árcsökkenés nyomtatott sajtó KSH adatok államtitkárok reklámadó Varga Mihály