Kocsiborogatás lett a drezdai háborús megemlékezésbõl
Összecsaptak egymással, majd a rendõrökkel a szélsõjobboldali tüntetõk és a baloldali ellentüntetõk a II. világháborús drezdai bombatámadás évfordulóján. Több ezer ember élõláncot vont a belváros köré, megakadályozva, hogy a szélsõjobboldali szervezetek megtarthassák tervezett megmozdulásukat.
Szélsõjobboldali tüntetõk és baloldali ellentüntetõk csaptak össze szombaton délután Drezdában a szövetséges amerikai és angol erõk által a II. világháború végén a város ellen intézett bombatámadások 65. évfordulóján. Az áldozatokról való megemlékezés a szélsõjobboldal elleni megmozdulássá vált. A szászországi fõvárosban immár hagyományosan minden évben egy pártok felett álló, polgári szervezet kezdeményezésére békésen emlékeznek meg a bombázások áldozatairól. Az NPD azonban az évfordulót évek óta saját céljainak népszerûsítésére használja ki, és igyekszik megzavarni az emléknapot.

A drezdai polgármester, Helma Orosz által vezetett békés megemlékezésen a különbözõ pártok, az egyházak és más demokratikus szervezetek több ezer képviselõje vett részt. Esti értesülések szerint mintegy 15 ezer drezdai, illetve a környezõ városokból érkezett személy élõláncot vont a belváros köré, és ily módon gátolta meg, hogy a szélsõjobboldali erõk megtarthassák tervezett megmozdulásukat. A ZDF közszolgálati televízió esti kommentárja szerint mindez Drezda városának ez egyértelmû üzenete volt.

A tartományi parlamentbe bejutott Német Nemzeti-demokrata Pártot (NPD) viszont háborús bûncselekménynek tartja a Drezda elleni támadást, s egyfajta "holokausztról" beszél. A párthoz közel álló keletnémet fiatal bajtársi szövetség elnevezésû szervezett ezért szombati "gyászmenetet" szerezett, arra külföldrõl is szélsõjobboldali résztvevõket hívott meg, bár helyszíni beszámolók szerint a várt mintegy 8000 fõnél jóval kevesebben érkeztek.

Balos, úgynevezett autonóm csoportok közben - jelszavaik szerint "nácimentes Drezdát" követelve - ellentüntetést tartottak a szélsõjobboldali megmozdulás ellen, és ülõblokádokkal igyekeztek megakadályozni, hogy annak résztvevõi bejussanak a városközpontba. Az összetûzés emiatt tört ki, és a tüntetõk a kivezényelt rendõröket sem kímélték, autókat borítottak fel. A rendõrök vízágyúkat és könnygázt vetettek be. Sérülésekrõl, illetve õrizetbe vételekrõl egyelõre nem érkezett hír.

1945. február 13-ról 14-re virradó éjszaka a szövetségesek három hullámban végrehajtott légitámadása romba döntötte Drezdát. A 772 brit és 311 amerikai repülõgép több mint hétezer tonna bombát dobott a városra, amelynek belsõ, mintegy 12 négyzetkilométernyi területe teljesen elpusztult. Mivel a támadás idején a városban nagyszámú menekült is tartózkodott Németország keleti részébõl, a halottak számát nem tudták pontosan megállapítani. Ez a szám máig is vitatott, hivatalosan 25 ezerre teszik. Az NPD ugyanakkor azt állítja, hogy a légitámadások több mint 250 ezer áldozatot követeltek.
II. világháború tüntetés Drezda szélsõjobb