Budapest szívhatja meg a magyar-lengyel buszháborút
Tarlós István a jelek szerint nem enged a kormánynak, és csak akkor megy bele a magyar gyártmányú buszok vásárlásába vagy bérletébe, ha pénzügyi garanciákat kap. Ha a közgyűlés támogatja a főpolgármestert, akkor előállhat az a helyzet is, hogy a kelleténél kevesebb, lengyel gyártmányú busz érkezik, aminek a fővárosi tömegközlekedés láthatja kárát.
Néhány hete még arról folyt a vita, hogy magyar vagy lengyel gyártmányú buszokat vásároljon-e a BKV Zrt., amelyekkel biztosítaná a közlekedést az M3-as metró felújítása idején, de jelenleg úgy tűnik, ez csak elméleti kérdés, mivel egyikre sincs pénz. A Fővárosi Közgyűlés jövő szerdai ülésén olyan, Tarlós István főpolgármester által jegyzett előterjesztés kerül a képviselők elé, amely kimondja:

sem a fővárosnak, sem a BKV-nak nincs forrása a szükséges 150 darab új busz beszerzésére.

Az előterjesztés – amelynek tárgyalását májusban már egyszer elnapolták – szerint a közgyűlés tudomásul veszi „nemzetgazdasági érdekre” vonatkozó érveket, de csak akkor tudja magyar cégtől megrendelni a szükséges szolgáltatást, ha a kormány június 20-ig garanciát ad a költségek megtérítésére. Ha ilyen garanciát nem kapnak, akkor a BKV saját forrásainak átcsoportosításával a tervezetnél kevesebb, 110 darab lengyel gyártmányú, Solaris buszt vásárol, mivel egyszerűen ennyire van fedezet.

Az M3-as metró teljesen elavult alagútját és pályáját a tervek szerint még idén elkezdik felújítani, a munka összesen három évig tart majd. Ez alatt a számítások szerint az utasforgalom biztosításához 150 csuklós buszra lesz szükség, amit a BKV nem tud a sajátjai közül kiállítani, ezért vagy újakat kell venni, vagy egy alvállalkozótól kell megrendelni a szükséges szolgáltatást – a főváros előbbit tartaná jó megoldásnak, mert kockázatosnak véli a szolgáltatás megrendelést, illetve úgy számol, hogy három év elég hosszú idő ahhoz, hogy inkább új buszokat vásároljanak.

A 150 busz nagyságrendileg 13 milliárd forintba kerül, ennyi pénze a BKV-nak nincs.

Ha pedig ez a buszmennyiség nem áll rendelkezésre, akkor nem lehet a tervezett ütemben elvégezni a munkát, csúszhat a beruházás. A beszerzést ezért eleve úgy írták ki, hogy a kormány hozzájárulásának hiányában vissza lehet mondani az egészet, illetve szükség esetén dupla mennyiséget is rendelhetnek. Két különböző konstrukciót versenyeztettek meg, 75-75 darabbal: az egyik készre szerelt buszok vásárlására vonatkozott, a másik változatban pedig a gyártó darabokban szállítana a BKV-nak, és annak a munkatársai szerelnék össze a járműveket (ez az úgynevezett PKD-konstrukció).

A PKD konstrukcióra egyetlen érvényes ajánlat érkezett, a hazai Mabi-Bus Kft-től. Az ajánlati ár darabonként 278 800 euró volt, míg a készre szerelt buszokat darabonkénti 277 ezer euróért szállítaná a Solaris. Ez nyilván azt jelzi, hogy olcsóbb lenne a kész buszokat választani, de ekkor lépett közbe a kormány, amelynek hirtelen fontos lett a hazai buszgyártás támogatása. Ezt így konkrétan nem mondták ki, de május 6-án született egy kormányhatározat, ami meghatározta, hogy mire lehet fordítani a hitelt, aminek felvételéhez még tavaly járult hozzá a kabinet: lényegében mindenféle közlekedési fejlesztésre, csak éppen buszvásárlásra nem.

Tarlós István a jelek szerint nem hagyja magát, de kérdés, hogy a fideszes többségű közgyűlés támogatja-e.

Az előterjesztésben mindenesetre azt javasolja, hogy ne hagyják jóvá a Mabi-Bus Kft-vel kötött, 75 plusz opcionálisan még egyszer annyi, helyben összeszerelendő csuklós busz beszerzését, hanem inkább vegyék meg a 110 darab olcsóbb, készen szállított lengyel járművet. Ennek azonban ára van, lemondanának például 60 darab Mercedes gyártmányú szóló busz beszerzéséről, ami pedig már le volt egyeztetve a kormánnyal. Ezek is hiányoznak majd a budapesti forgalomból, ahogy az a 40 darab csuklós is, amelyeket már vonalakról kell majd átirányítani a metrópótláshoz.
Belföld