Ádert kórus és heccelő matricák várták Pécsen
Kint tüntetők, bent ironikus diákok fogadták a pécsi Leöwey Gimnáziumba érkező államfőt.
Áder János szerdán Pécs egyik legpatinásabb középiskolájában, a Leöwey Gimnáziumban tartott előadást a fenntartható fejlődésről és a klímaváltozásról. A köztársasági elnököt az épület előtt 25 tüntető várta, akik – többek között - azt skandálták, hogy: bábú vagy, János! ne írj alá János! elnök van, köztársaság nincs! nem bízunk benned, János!
Mint utóbb kiderült, a diákok egy része ironikusan fogadta az államfőt. Bár sokan valóban kíváncsiak voltak Áder szavaira, ám csaknem annyian brahiból mentek meghallgatni őt. Az utóbbiak tábora gúnyos matricákat ragasztott a gimnázium falaira, az igazgató ezeket leszedette. A kinti tüntetést szervező Heindl Péter, jogvédő az egyik netes közösségi oldalon erről így vélekedett: „a gyerekek már tudják, hogy mit jelent a véleménynyilvánítás szabadsága, az igazgatónak azonban még tanulnia kell...”
Az iskola egyik pedagógusa is kritikus hangon szólt, ő a neten a következőket osztotta meg: „...legalább ma a Leőwey lepukkant falait szemmagasságban kifestették. A lényeg, hogy hitelesek legyünk gyerekeink szemében. Mert a fiatalok annyira hülyék, h ezt beveszik?”
A Fidesz akkor tud az Európai Néppártban maradni, ha szerdán nem csupán a párt kizárására, de tagságának felfüggesztésére sem kerül sor – mondta az MTI-nek a Miniszterelnökséget vezető miniszter, a párt alelnöke.
Gulyás Gergely hozzátette: a Fidesz a felfüggesztést nem tudja tudomásul venni, ilyen döntés esetén azonnal elhagyja a Néppártot. Ha a kizárás alaposságának vizsgálatára létrejön egy „három bölcsből” álló bizottság, a Fidesz önkéntes döntéssel azt vállalja, hogy a testület munkájának lezárultáig nem vesz részt a Néppárt testületeinek munkájában.
„A Fidesz és az ország méltóságáról is szó van” – fogalmazott a miniszter, aki Brüsszelből nyilatkozott az MTI-nek. Hozzáfűzte: olyan kompromisszumot nem tudnak kötni, amely „korlátoz bennünket a szabadságunkban”, illetve korlátozza politikájában a kormánypártot. Itt a keresztény Európa megvédését említette.
Az elmúlt hetekben a Fidesz mindent megtett a kompromisszum érdekében, a Néppárt csúcsjelöltje, Manfred Weber által szabott feltételeket teljesítette – érvelt Gulyás, egyúttal bevándorláspártinak nevezve a Fidesz pártcsaládjáénak azt a 13 tagját, amelyik a kizárást kezdeményezte. A szabályok értelmében azonban a kérdést megtárgyalja a pártcsalád választmánya – tette hozzá.
A KDNP-re nem vonatkozik a szerda délutáni néppárti szavazás, így ha a Fideszt ki is zárják, ők maradhatnak – írja az Azonnali. A portálnak arra a kérdésre, hogy a szerdai néppárti szavazás a KDNP-t is érinti-e, Harrach Péter, a KDNP frakcióvezetője azt mondta, hogy „rólunk nincs szó”. Ezt megerősítve nyilatkozott az Azonnalinak Deutsch Tamás fideszes EP-képviselő, valamint az Európai Néppárt sajtóosztálya is. Mint írják, azt a választ kapták, hogy a tizenhárom néppárti tagpárt kizárási indítványa kifejezetten csak a Fideszre irányult, így a vele kormányzó KDNP tagságáról nem szavazhatnak. A portál azt írja, Hollik István úgy fogalmazott: „A KDNP szándéka a Néppártban maradni, hogy ha ez a döntés bennünket nem érint, mert csak a Fideszt zárják ki, akkor természetesen a KDNP ott fog maradni. Ha az a döntés lesz, hogy a Fideszt és a KDNP-t is kizárják, akkor értelemszerűen tudomásul vesszük”.    Azzal kapcsolatban, hogy távozik-e önként, szolidaritásból a Néppártból a KDNP, ha a Fideszt kizárják, Harrach úgy felelt: „Úgy gondolom, hogy a Néppártot kell megjavítani belülről, igaz, hogy ehhez talán nem vagyunk elég nagy számban jelen, de nem adjuk fel.” Arra a kérdésre, hogy ha ki kell lépnie a KDNP-nek, hol látnának folytatásra esélyt a keresztény értékek képviseletére, közölte, hogy egyelőre nem gondolkodnak kilépésben, ők mindig és mindenhol, ahol jelen vannak, tudják ezt az értékrendet képviselni.
Látszatra a magyar kormány Manfred Weber mindhárom kérését kipipálta.
Két belpolitikai, népszerűség-maximalizáló akció (az Állítsuk meg Brüsszelt! kampány, illetve a CEU működését ellehetetlenítő felsőoktatási törvény módosítása) miatt romlott meg érdemben az Európai Néppárt (EPP) és a Fidesz közötti kapcsolat. Ekkor – 2017. április végén – rendelte az EPP elnöksége Brüsszelbe rendelte Orbán Viktort. A magyar miniszterelnök beszámoltatása után Joseph Daul pártelnök erélyes hangú sajtóközleményben deklarálta, miszerint a testület nem fogadja el, hogy az alapvető jogokat, a jogállamot bárki semmibe vegye. Egyben felszólította a Fideszt és a magyar hatóságokat: biztosítsák a CEU működését, fejezzék be a civil szervezetek vegzálását, állítsák le a Brüsszel elleni támadásokat. Bár a magyar miniszterelnök figyelmen kívül hagyta a néppárti figyelmeztetéseket, a kereszténydemokrata pártcsalád mégsem keményített be – vezetői folyamatosan a párbeszéd és a hídépítés fontosságát hangsúlyozták. A pohár akkor telt be, amikor megjelentek a Jean-Claude Juncker bizottsági elnököt és Soros Györgyöt ábrázoló, az EU-t gyalázó kormányzati plakátok Az északi és a Benelux-államok pártjai azonnal a Fidesz kizárását, illetve felfüggesztését követelték. Március elsejére összegyűltek az szankcionáló eljárás megindításához szükséges aláírások, miután öt tagállamból hét párt vezetője indítványozta ezt Joseph Daul pártelnöknek. Startolt a procedúra, és tagpártok egyeztetni kezdtek – a megbeszélések eredményeképp Manfred Weber (európai parlamenti frakcióvezető és bizottsági elnökjelölt) három pontos ultimátumot adott Orbán Viktornak. (Elsősorban a német keresztény pártok szorgalmazták, hogy a néppárt szabjon feltételeket, mert egy utolsó lehetőséget akartak adni a Fidesznek.) Az elvárásokat úgy állították össze, hogy azok könnyen és gyorsan teljesíthetőek legyenek – a március 20-iki politikai gyűlés időpontjáig. Weber azt követelte, hogy Orbán hagyjon fel az EU-ellenes kampányokkal, kérjen bocsánatot a tagpártoktól, valamint biztosítsa, hogy a CEU Budapesten maradhasson. A pártcsaládban tudják, hogy ennél jóval több van a Fidesz rovásán, de úgy okoskodtak, hogy ha a magyar miniszterelnök enged, akkor egyelőre nem kell kenyértörésre vinni a dolgot. Már ekkor felmerült azonban, hogy módszeresen vizsgálni és értékelni kellene a Fidesz politikáját, valamint ellenőrizni, hogy valóban teljesíti-e az ígéreteit. Először a német sajtó közölte a hírt – nem véletlenül a CDU elnökségi ülésének napjára időzítve –, hogy Annegret Kramp-Karrenbauer, a CDU elnöke, Markus Söder bajor kormányfő és Sebastian Kurz osztrák kancellár javaslatot dolgozott ki egy vizsgálóbizottság felállítására, amely több hónapon át tanulmányozná a magyarországi helyzetet, majd ajánlásokat fogalmazna meg az EPP vezető testületei számára. Az ötlet nem új, már 2000-ben kipróbálták, amikor az Európai Unió három “bölcsből” álló bizottságot menesztett Ausztriába, hogy tárja fel, miféle baj származik a kereszténydemokrata Osztrák Néppárt és a szélsőjobboldali Szabadság Párt összefogásából. A bölcsek végül megállapították, hogy az osztrák kormánykoalíció tiszteletben tartja az európai értékeket. Budapesten ellentmondásos nyilatkozatok fogadták a Fidesz kizárásának belengetését és az ultimátumot. Az EPP-ben nem tudták hová tenni, hogy a magyar miniszterelnök az egyik nap “hasznos idiótáknak” nevezi a levelek szerzőit, másnap meg kilátásba helyezi, hogy kész bocsánatot kérni. Értetlenséget keltettek a kormányközeli sajtó és a hivatalos megszólalók eltérő üzenetei. Közben Orbán Viktor saját bevallása szerint is élénk telefondiplomáciába kezdett, míg kormánytagok, különmegbízottak és nagykövetek külföldön próbálták győzködni a testvérpártok vezetőit a Fidesz európai elkötelezettségéről. A tisztázás szándékával látogatott Manfred Weber március 12-ikén Budapestre. Mint később elmondta, nem tárgyalni akart, hanem bejelenteni a követeléseit és felmérni, hogy Orbán Viktor hajlandó-e azokat teljesíteni. Feltűnő volt, hogy a Weber-vizit előestéjén már megkezdődött a Juncker-Soros plakátok eltávolítása, illetve letakarása. Néhány nappal később a magyar kormányfő bocsánatkérő levelet írt a Fidesz kizárását kezdeményező pártok vezetőinek. Az asztalon fekvő három pont közül ezzel kettőt legalább részlegesen teljesített, ám Manfred Weber a legfontosabbnak a CEU sorsának a rendezését nevezte. Erre az EPP politikai gyűlésének az előestéjén került sor, amikor Orbán Viktor bejelentette, hogy levelet írt a bajor kormánynak, amiben garantálta, hogy a CEU a Müncheni Műszaki Egyetemmel együttműködésben Budapesten folytathatja a tevékenységét.