Fújdogál Orbán keleti szele
A kormány hatalomra kerülése óta nyíltan udvarol a keleti országoknak, próbálja rábírni õket, hogy vegyenek magyar termékeket. A cégek is szívesen mennek keletre, mert úgy érzik, az EU-ban és Amerikában lenézik õket, a kezdõknek azonban nem sok esélyük van egyedül. A kínaiak már visszajáró vendégek, az arabok csodának tartják a termálvizet, mégis lassan épül a kormány keleti álma.
A kínai üzletember pontos, fontos számára a hierarchia. Sokszor nevet, ha zavarban van. A vele való tárgyaláson nem tanácsos politikai kérdéseket szóba hozni, és figyelni kell a kínai szokásokra. A tárgyalás lassú, lódítani pedig nem érdemes, mert már elõre felkészülnek, és észreveszik a valóság kiszínezését. Kuvaitban az alkudozás a jellemzõ, Azerbajdzsánban jóban kell lenni a hatóságokkal, a vietnamiakkal pedig képtelenség e-mailben üzletet kötni.

A fentiek mind olyan országok, amelyekkel az elmúlt években új gazdasági kapcsolatokat alakított ki a magyar kormány a 2010-ben meghirdetett keleti nyitás politika keretében. Az üzleti szokásokról származó információk is egy kormányzati szerv, a 2011-ben létrehozott Nemzeti Külgazdasági Hivatal (HITA) adatbázisában találhatóak.

"Magyarországnak is tudnia kell, hogy bár európai uniós tagországként nyugati zászló alatt hajózik, a világgazdaságban ma keleti szél fúj" - mondta Orbán Viktor még 2010-ben. A Fidesz választási programjában is az szerepelt, hogy kormányra kerülés esetén keleti országok, köztük Kína és Oroszország felé nyitna a magyar gazdaság. Az elmúlt három évben ennek szellemében magyar delegációk utaztak keresztül-kasul a világ Európától keletre esõ részén, Jordániától Azerbajdzsánon át Vietnamig. Maga Orbán is járt többek között Kínában, Szaúd-Arábiában, Kazahsztánban. Miért olyan fontos, hogy a magyar cégek külföldre termeljenek, miért érdemes Ázsiában és a Közel-Keleten üzletelni, és mit tett a kormány az elmúlt években a keleti piacok megszerzéséért?

Itthon ragadtak a magyar cégek

A kormány gazdaságpolitikájának fontos elemei közé tartozik a kis- és középvállalkozások (kkv) támogatása. A külgazdasági államtitkárság ezt azzal indokolta, hogy ma Magyarországon a kkv-k foglalkoztatják a magánszféra alkalmazottainak háromnegyedét, a magyar exportteljesítménybõl azonban csak 20 százalékban veszik ki a részüket, ez pedig "egy egészségtelen arány" Horváth Miklós, a Magyar Külgazdasági Szövetség elnöke szerint.

Vlagyimir Putyin az orosz küldöttség tagjait mutatja be Orbánnak 2010-ben

"Van egy adott merev struktúra, a magyar gazdaság kivitelének közel nyolcvan százaléka az EU-ba megy" - mondta az [origo]-nak Horváth. Ezt a piacot a multinacionális cégek jelentik, amelyek Magyarországon termelnek, majd onnan maguk viszik ki a saját piacaikra a termékeiket, így ezen a terepen Magyarországnak nincs jelentõs befolyása.

Ennek az okai a rendszerváltásig nyúlnak vissza, amely után a magyar cégek arra rendezkedtek be, hogy a belföldi piacot lássák el nyugati áruval, és ez érdemben azóta sem változott. Az elmúlt húsz évben a kormányokat leginkább az érdekelte, hogy pótolják a korábban a rendszerváltás, majd a gazdasági válság miatt megszûnt munkahelyeket. "Ezt a 90-es években betelepülõ multinacionális vállalatok megtették" - mondta Horváth. A gazdasági válság hatására azonban csökkentették a magyarországi termelésüket is, ami viszont érzékenyen érintette a magyar gazdaságot. "Ezért kell mellé építeni egy stabil és tervezhetõ magyar exportot" - magyarázta.

A KSH adatai szerint jelenleg a magyar export 76 százaléka az Európai Unió tagországait célozza meg, 12,1 százalék az unión kívüli európai piacokat, 11,9 százalék pedig más kontinenseket. A HITA szerint a cél az, hogy öt éven belül az EU-n belüli és az EU-n kívüli export aránya kétharmad-egyharmad legyen, illetve a nagyvállalat-kkv exportarányon is javítsanak a magyar kkv-k javára.

A hun császár és kazah rokonok

A külügyi és külgazdasági államtitkárság szerint az elsõdleges célpontok azok az országok, amelyekben termelékenységüknek, keresleti struktúrájuknak és nyersanyagkészleteiknek köszönhetõen gazdasági potenciállal rendelkeznek. A HITA szerint az európai piacok pangása miatt a fejlõdõ országok piacai jöhetnek szóba, és az [origo] által megkérdezett, exporttal foglalkozó magyar cégek is szívesen üzletelnek keleten.

"Nyugaton hátrányosan kezelnek, nekik mi Kelet-Európa vagyunk" - mondta az [origo]-nak egy fûzfõi cég vezetõje. Évek óta plexit szállítanak külföldre, de szerinte a nyugati cégeknek bebetonozott szállítóik vannak, ezért lerázzák a magyar cégeket. Egy másik cég vezetõje szerint az EU-ban a piac döntõ része multinacionális cégeké, nagy a verseny, az USA pedig a világ legszigorúbb piaca, ott sok jogi feltételnek kell megfelelni.

"Az uniós piac topon tartja az embert, az orosz piac viszont kényelmesebb" - mondta egy makói cég ügyvezetõje. Neki az a tapasztalata, hogy az oroszok a katalógusokból válogatnak, míg az uniós ügyfeleknek sok újfajta igényük van. Egy másik vállalkozó szerint a keleti piacot nem fogták le olyan erõsen a multik, mint a nyugati piacokat, ráadásul nincsenek igazán jó belföldi gyártók, ezért ezekben az országokban nagy a kereslet jó minõségû külföldi, versenyképes árú termékek iránt. Mások azt mondták, elõny keleten, hogy még a rendszerváltás elõtti idõkbõl ismerik a magyarokat, Kazahsztánban volt, hogy egy ismerõs a Globus konzerveket várta vissza.

"A keleti népek emocionálisan kötõdnek hozzánk" - mondta az [origo]-nak Vincze Tamás, a Phönix-BRV Kft. ügyvezetõ igazgatója. Vincze a 80-as évek óta exportál külföldre, tagja az iparkamara magyar-kazah és magyar-kínai tagozatának, legutóbb pedig az Orbán Viktor vezette delegációval járt Kazahsztánban. A kazah érdeklõdésre jellemzõ volt, hogy a fél órára tervezett találkozó az elnökkel végül két órán át tartott, a kétnapos látogatás alatt pedig az egyik kazah meg is jegyezte, hogy "mi rokonok vagyunk, hol voltak eddig?" Vincze szerint ez azért van, mert a kazahok között vannak magyarokkal rokon törzsek, de egy kínai tárgyaláson is elõkerült már egy hun császár története. "A keleti országokban személyes kontaktus és szimpátia kell, ha ezek megvannak, akkor szívesen kötnek üzletet" - mondta.

Orbán Viktor fogadja a Magyarországra látogató Ven Csia-pao kínai miniszterelnököt 2011-ben

Horváth Miklós szerint míg a nyugati piacokra az a jellemzõ, hogy a vállalatok maguk építik az üzleti kapcsolataikat, addig keleten az a szokás, hogy a kormányok nyitják meg a kapukat az üzletemberek elõtt. "Ha egy kínai azt látja, hogy egy cég mellett ott a magyar állam, sokkal nagyobb lesz a bizalma, és az esély az üzletkötésre" - mondta Vincze Tamás. Csungking polgármestere például pár éve Magyarországra jött, és még Schmitt Pál akkori köztársasági elnök is fogadta, amivel a polgármester rendkívül elégedett volt. Vincze szerint késõbb meg is jegyezte, elvárja, hogy azok a magyar cégek, amelyek Csungkingban akarnak üzletet kötni, bejelentkezzenek nála, "a külsõségeket pedig nem lehet megkerülni".

Sumákság ott is van

De az exportot korántsem könnyû elkezdeni. Pénz kell az induláshoz, fel kell deríteni a piacot, és az elsõ szállítások sem olcsók. "Ha teljesen szûzen áll neki az ember, akkor nehéz üzletet szerezni" - mondta az egyik cégvezetõ. A helyismeret hiánya az egyik legnagyobb buktató, van olyan cég, amely azért nem tudta megvetni a lábát külföldön, mert nem tudták, milyen adatbázisokban kereshetnek helyi cégeket.

Az sem árt, ha a kifelé indulók résen vannak. Vincze szerint még 2009-ben, amikor kint volt a sanghaji expón, két kínai üzletember meg akart állapodni vele. A termékébõl is kértek tesztelésre, sõt még egy épülethez is elvitték, azt mondva, hogy az a cégük központja. Késõbb azonban kiderült, hogy az épületet hamarosan lebontják, és a cég nem létezik. "Sumákság ott is van, ezért kell a hivatalos úton járni" - mondta.

A grúz elnök, az azeri államfõ, a román elnök és Orbán Viktor energetikai megállapodást ír alá Bakuban

A cégvezetõk szerint a kormány az elmúlt években több intézkedésével is könnyítette a magyar vállalatok exportját. Forrást biztosítottak olcsó exporthitelekhez, és különbözõ szervezeteket hoztak létre, amelyek feladata, hogy információkkal lássák el az adott országokról a magyar cégeket, és segítsenek nekik üzlettársakat találni. Ezzel a céllal jött létre a Nemzeti Külgazdasági Hivatal, és ezért kezdtek neki külföldi kereskedõházak kialakításának is.

A HITA azt állította kérdésünkre, hogy a megalakulása óta, azaz az elmúlt két évben 3300 magyar kis- és középvállalatot támogatott a keleti nyitás stratégia keretében. Számításuk szerint ezekbõl az elkövetkezõ három évben 371 millió euró exportbevétel keletkezhet. 2012-ben 80 milliárd euró volt a magyar export a KSH adatai szerint, ebbõl 19 milliárd ment Európai Unión kívüli országokba. A keleti nyitás stratégiának azonban a HITA akcióin kívül is lehetnek pozitív hatásai az exportra, például a kormányközi megállapodások következtében létrejött üzletek révén, így csak a HITA adataiból nem lehet megmondani, hogy a stratégia eredményes-e. A KSH adatai szerint a külkereskedelmi termékforgalom 2009 óta nõ, ezen belül a nem EU országokba irányuló export 2009 és 2012 között 21,1 százalékról 24 százalékra emelkedett.

A kormány csak hátszelet adhat

"A vállalkozás helyett nem köthet a kormány üzletet, de segíthet" - mondta az [origo]-nak Farkas József, az egészségügyi termékeket gyártó Sanatmetal Kft. ügyvezetõ igazgatója. Szerinte a keleti nyitás meghirdetése óta erõteljesebb kormányzati jelenlét látszik külföldön, aminek az lehet a haszna, hogy az exportképes magyar vállalatok jobban szem elé kerülnek.

Orbán Viktor szaúdi üzletemberekkel találkozik Rijádban

A kormány kuvaiti látogatásán például szóba került a magyar medikai szektor, az egészségügyi államtitkár pedig megemlítette az õ vállalatukat is, holott õk nem is voltak a delegáció tagjai. A vége az lett, hogy megkeresték õket Kuvaitból, árajánlatot kértek, és körvonalazódik egy ottani üzlet. Farkas szerint az érdeklõdõ felek felfigyelhetnek egymásra kormányzati segítséggel, de innen még hosszú az út az üzletkötésig, és azt szerinte mindig a vállalatnak kell elérnie, a kormányzat csak hátszelet adhat. Az üzletember szerint fontos az is, hogy a cégnek a saját profiljában kell gondolkodnia, a termékeket pedig szakmai közegben kell bemutatni, mert "az nem feltétlenül vezet eredményre, ha más, például mezõgazdasági termékkel együtt viszi ki õket az állam egy kiállításra".

A kereskedõházi rendszer kialakítását tavaly kezdte a kormány. Januárban létrehozták a Magyar Nemzeti Kereskedõház Zrt.-t. Ez 98 százalékban állami tulajdonban van, a külföldön létesített kereskedõházakat azonban nem egyedül birtokolja az állam, hanem vegyesvállalatok formájában. Tavaly decemberben a Széchenyi Kereskedelmi Bank alapított kereskedõházat Azerbajdzsán fõvárosában, Bakuban, áprilisban pedig Moszkvában nyílt kereskedõház, amelyet a Quaestor Csoport hozott létre. Az államtitkárság szerint a bakui ház a nyitás óta negyven vállalattal egyeztetett már, a moszkvai ház esetében azonban egyelõre csak az együttmûködésrõl tárgyalnak a Quaestorral.

"Fizikálisan is ott vannak az adott országban, van bemutatótermük, lehet termékpromóciókat tartani" - indokolta Vincze Tamás, hogy miért tartja jó ötletnek a kereskedõházakat. Horváth Miklós azt mondta, fontos, hogy a helyi igények felderítése mellett megtörténjen az eladható magyar áruk feltérképezése is. A piaci igénynek és az árualapnak ugyanis összhangban kell lennie. "Ilyen információk a már felállított szervezeteknek még nem állnak rendelkezésre" - mondta. Szerinte a fejlettebb gazdaságokban nem jellemzõek a kereskedõházak, ott ugyanis nem annyira alacsony az exportkultúra, mint Magyarországon, ezért nincs szükség ilyesfajta közvetítõkre.

"Kételyeim vannak" - mondta a kereskedõházi rendszerrõl Farkas József. Szerinte ez egy húsz éve elavult modell, ami több problémát is felvet. Egyrészt egy újabb közvetítõ ékelõdik a rendszerbe, amelynek fizetni kell, másrészt a különbözõ vállalatok termékei speciálisak, és egy kereskedõházban összepréselve nem lehet jól bemutatni õket. "Mi is a saját gyártósorunknál és bemutatótermünkben gyõzzük meg a külföldieket arról, hogy minket válasszanak" - mondta.

Tarsoly Csaba, a Quaestor Csoport vezetõje és Szijjártó Péter megnyitja a moszkvai kereskedõházat

Farkas szerint az sem jó, ha egy cégnek nincs közvetlen kapcsolata a vevõjével, mert akkor nem ismeri meg a véleményét a termékrõl. Ugyanakkor a kereskedõházak segítséget nyújthatnak a kisebb cégeknek, amelyeknek nincs lehetõségük arra, hogy maguk keressenek üzletfeleket külföldön.

"Az a jó, ha azt támogatják, hogy a cégek maguk jelenjenek meg külföldön" - mondta Farkas. Szerinte ezt segítik a kereskedelemfejlesztési pályázatok, a HITA programjai, és a kormány helyesen teszi, hogy létrehoz ilyeneket. A külföldi kiállításokon ugyanis drága megjelenni, viszont hasznos, õk Dubajban és az USA-ban is 30 négyzetméteres standokat szoktak felállítani, ahol a teljes termékpalettát felvonultatják. "A németek hatalmas össznemzeti standokat állítanak, ez a jó irány" - mondta.

A termálvizet csodának tartják

Az [origo]-nak a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara több tagozatvezetõje is úgy nyilatkozott, hogy a keleti nyitás konkrét eredményeirõl korai beszélni. Nádasi Tamás, a kínai tagozat elnöke azt mondta, a kezdeményezés és az irány jó, az pedig biztató, hogy egyre több kínai delegáció keresi fel Magyarországot. Miklóssy Ferenc, az arab tagozat elnöke is úgy látja, hogy nagy az érdeklõdés Magyarország iránt a Perzsa-öböl menti országokban, a termálvizet például egy csodának tartják az arabok.

"Az ritka, hogy egy találkozón egybõl a nyakadba borul egy üzletember azzal, hogy rád vártam húsz éve" - mondta Vincze Tamás. De erre is van ellenpélda, a Szentkirályi például nem sokkal a szaúd-arábiai út után megállapodást kötött egy ottani céggel ásványvízszállításról. Vincze szerint azonban inkább a folyamatos üzleti találkozók és a kisebb sikerek a jellemzõek. Az érdeklõdést azonban jelzik az olyan nagy kínai vállalatok magyarországi befektetései, mint például a Wanhua, amely 2011-ben felvásárolta a BorsodChem vegyipari céget.
gazdasági együttmûködés Kína Kuvait külgazdaság Orbán Viktor Oroszország Szaúd-Arábia gazdaság Kazahsztán keleti nyitás Szijjártó Péter Azerbajdzsán Nemzeti Külgazdasági Hivatal