Gyurcsányék az egészségügyben is visszahoznák a bukott szocialista múltat
Egyre újabb és újabb bizonyítékokat szolgáltat a baloldal arra, hogy Gyurcsány Ferenc vezetésével vissza akarják hozni a bukott szocialista múltat. Előbb Gyurcsány Ferenc beszélt arról, hogy a vizitdíj és a napidíj bevezetését ma is helyesnek tartja, vagyis újra bevezetné. László Imre, a DK újbudai polgármestere pedig egy tévéműsorban beszélt arról, hogy be akarják zárni a kórházak felét. Ezeknek a terveknek részese Karácsony Gergely is, aki 2010 előtt, Gyurcsány idején a Miniszterelnöki Hivatal szakértője volt, vagyis aktív szerepet játszott az akkori bukott politikában.
Gyurcsány egészségügyi szakértője bezáratná a magyar kórházak közel felét

Gyurcsány Ferenc pártjának, a Demokratikus Koalíciónak (DK) egészségügyi kabinetvezetője, Újbuda polgármestere, László Imre néhány napja az ATV-ben azt mondta, hogy a baloldal hatalomra kerülése esetén ismételten azt tervezik, hogy kórházakat zárnak be. 

László Imre június 11-én, élő adásban szó szerint ezt mondta: Magyarországon jelen tudomásom szerint 164 fekvőbeteg-gyógyintézet van. Ez nagyon sok, ez indokolatlanul sok. [...] 90-100 kórház nagyon biztonsággal, magas szakmai színvonalon el tudja látni az országot.

A Gyurcsány-párt egészségügyi szakértője tehát 60-70 kórházat zárna be a közeli jövőben.  

Ha elfogadjuk a kalkulációját, és a terveik szerint megmaradó 90 fekvőbeteg-gyógyintézetet vesszük alapul, akkor ez azt jelenti, hogy  a jelenleg működő kórházak 45 százalékát felszámolná. Azaz nagyjából minden második kórházra lakatot tenne.

László Imre kórházbezárásokkal kapcsolatos bejelentése kísértetiesen emlékeztet a második Gyurcsány-kormány gyakorlatára.

Gyurcsány Ferenc és akkori egészségügyi minisztere, Molnár Lajos tervei nyomán kidolgoztak egy kórházbezáratási törvényt, amelyet 2006. december 18-án a Fidesz tiltakozása ellenére megszavaztattak a parlamentben. Ennek alapján 5 KÓRHÁZAT KELLETT VOLNA BEZÁRNI, 8-BAN PEDIG MEGSZŰNTETTÉK VOLNA AZ AKTÍV ÁGYAKAT. A bezárásra ítélt kórházak a következők voltak: a fővárosi Schöpf-Merei Kórház, a Budai MÁV kórház, a borsodi Dialízis Center, a kecskeméti Repülőkórház és a Parádfürdői Állami Kórház. A bezárásra ítélt kórházak listája nemsokára kibővült az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézettel (OPNI), amelynek közismert neve Lipótmező volt.

Molnár egyébként 2006. november 17-én – amikor bejelentette, hogy kórházreformot tervez a kormány – azt mondta, hogy a reform miatt egyetlenegy kórházat sem fognak bezárni, csupán átalakítani. ELÉG HAMAR KIDERÜLT, HOGY NEM MONDOTT IGAZAT. Az aktív ágyakat a következő kórházakban szűntették volna meg: a bonyhádiban, a kapuváriban, a szikszóiban, a várpalotaiban, a zirciben, a nagykőrösiben, a soproni szanatóriumban, valamint a fővárosi Szent Rókus Kórházban.

A kórházak bezárása ellen 2007 márciusában és áprilisában heves tüntetések robbantak ki, a Fidesz pedig Alkotmányírósághoz is fordult az ügyben, mindhiába. A kórházbezárási törvény az év áprilisában lépett hatályba, MOLNÁR LAJOS NÉHÁNY NAP MÚLVA PEDIG LEMONDOTT. Molnár utódja a „vizitdíjas" Horváth Ágnes (SZDSZ) lett.

Néhány kórházbezáratást az akkori ellenzék, a szakma és a közvélemény tiltakozásának köszönhetően sikerült megakadályozni, azonban más intézmények nem voltak ilyen szerencsések. A SCHÖPF-MEREI ÁGOST KÓRHÁZ ÉS ANYAVÉDELMI KÖZPONTOT, AZ ORSZÁGOS PSZICHIÁTRIAI ÉS NEUROLÓGIAI INTÉZETET (LIPÓTMEZŐ) ÉS A SVÁBHEGYI ÁLLAMI GYERMEKGYÓGYINTÉZETET BEZÁRTÁK, TOVÁBBÁ ÖSSZEVONTÁK, ILLETVE LEÉPÍTETTÉK A MARGIT KÓRHÁZAT, A BUDAI GYERMEKKÓRHÁZAT ÉS A JÁNOS KÓRHÁZAT. 

VIP-szolgáltatást biztosítana Gyurcsány a gazdagoknak

Gyurcsány Ferenc pártja, a DK áprilisban tette közzé az egészségügyi programját, amely röviden úgy foglalható össze, hogy fizetőssé tennék az egészségügynek egy igen jelentős részét, ennek keretén belül 

a gazdagoknak egyfajta VIP-szolgáltatás járna. 

Ez igen súlyos diszkriminációhoz vezetne, és egészen biztosan nem működne egy világjárvány idején, hiszen mi történne azokkal, akik nem tudnák a tb-extra csomagot megfizetni? 

Gyurcsány és Karácsony visszavezetné a vizitdíjat és a kórházi napidíjat

Az Országgyűlés június 7-i ülésén Gyurcsány Ferenc napirend előtti felszólalásában kiállt az általa korábban bevezetett vizitdíj és a kórházi napidíj mellett. Dömötör Csaba, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkára Gyurcsány felszólalására úgy reagált, hogy a baloldal a kórházi napidíjat és a vizitdíjat akarja visszaépíteni. Mivel az előre leosztott szerepeknek megfelelően a Gyurcsány-show miniszterelnök-jelöltje Karácsony Gergely, így ebből az következik, hogy kormányra kerülése esetében Karácsony újra bevezetné a vizitdíjat és a kórházi napidíjat. 

A Gyurcsány-féle fizetős egészségügyet jelentő vizitdíj, illetve a kórházi napidíj 2007. február 15. és 2008. március 31. között volt érvényben. A Fidesz ugyanis ellenzékből, élve a népszavazási kezdeményezéssel, a vizitdíj és a kórházi napdíj témaköréről két kérdést magában foglaló népszavazást kezdeményezett (a harmadik kérdés a felsőoktatásbeli tandíjak eltörléséről szólt), amelyre 2008. március 9-én került sor.

Ez összességében véve nemcsak a fizetős egészségügyről, hanem a Gyurcsány-kormány politikájáról is szóló népszavazás volt. A NÉPSZAVAZÁS SIKERESNEK BIZONYULT, ENNEK EREDMÉNYEKÉPPEN GYURCSÁNY - SAJÁT LEMONDÁSA HELYETT - MEGBUKTATTA A VIZITDÍJ ÉS A KÓRHÁZI NAPDÍJ „ARCÁVÁ VÁLT" HORVÁTH ÁGNES MINISZTERT, AZ SZDSZ PEDIG NEM JELÖLT HELYETTE ÚJAT, SŐT, KILÉPETT A KORMÁNYBÓL, BÁR TERMÉSZETESEN TOVÁBBRA IS TÁMOGATTA - KÍVÜLRŐL - GYURCSÁNYT. 

Gyurcsány orvosokat akarna letartóztattatni?

Arról, hogy az egészségügyből hogyan vonták ki a forrásokat, Gyurcsány Ferenc egyik egészségügyért felelős minisztere, a már említett Molnár Lajos maga vallott a 2010-ben megjelent, Miért lettem antipatikus? című könyvében. 

A MÁSODIK GYURCSÁNY-KORMÁNY 2006-OS MEGALAKULÁSA UTÁN RÖGTÖN NYILVÁNVALÓVÁ VÁLT, HOGY NINCS PÉNZ, EZÉRT MEGSZORÍTÁSOKRÓL KELL DÖNTENI, A LEGNAGYOBB ELVONÁS PEDIG AZ EGÉSZSÉGÜGYET ÉRINTETTE. A volt egészségügyi miniszter könyvéből kiderült, hogy az eskütétele utáni első személyes találkozóján GYURCSÁNNYAL NÉHÁNY NŐGYÓGYÁSZ LETARTÓZTATÁSA IS FELVETŐDÖTT ÖTLETKÉNT, HOGY MEGFÉLEMLÍTSÉK AZ ORVOSOKAT, ÉS LETÖRJÉK A MEGSZORÍTÁSOK MIATTI ELLENÁLLÁST. 

Nem kellene példát statuálni, követni a pozsonyi példát? – fordult Molnárhoz Gyurcsány. „Pár nappal korábban a magyar sajtó is közölte a hírt, hogy szülésért előre kért hálapénz átvételekor a rendőrség letartóztatott egy pozsonyi nőgyógyászt a rendelőjében. Én ezt nem tartottam szükségesnek" – írta Molnár. 

VAGYIS: AZ ORVOSOK LETARTÓZTATÁSA GYURCSÁNY ÖTLETE VOLT, HOGY ÍGY FÉLEMLÍTSE MEG ŐKET. AZ IS JÓL LÁTSZIK, HOGY A MINISZTERELNÖK ÉS A MINISZTER ÚGY TÁRGYALT EGYMÁSSAL A LETARTÓZTATÁSOKRÓL, MINTHA EGY JOGÁLLAMBAN EHHEZ NEKIK BÁRMI KÖZÜK LENNE.  

Magától értetődően tevődik fel a kérdés, hogy egész pontosan mit csinált a népszavazás és a kórházbezárások időszakában Karácsony Gergely?

Annak ellenére, hogy a budapesti főpolgármester szándékosan kihagyta ezeket az éveket az önéletrajzából, pontosan lehet tudni, hogy 

a Miniszterelnöki Hivatal koordinációs államtitkárságán tevékenykedett politikai tanácsadóként, magyarán: már akkor is Gyurcsánynak dolgozott, ő volt a főnöke. 

 

Kapcsolódó cikkek

-   Gyurcsányék bukott szocialista politikáját akarja visszahozni a baloldal
-   Kórházakat záratott be, épített le, és orvosokat akart elvitetni a rendőrökkel Gyurcsány Ferenc
-   Fizetős egészségügyet hoznának létre Gyurcsányék
-   Gyurcsány Ferenc ismételten bevezetné a vizitdíjat és a kórházi napidíjat
-   Minden második kórházat bezárna a Gyurcsány vezette baloldal
Itthon kórházbezárás Gyurcsány Ferenc vizitdíj Karácsony Gergely egészségügy László Imre