Bemutatták Kisláb csontvázát
Kiállították Kisláb, az apró termetû szõrös "majomember" csontvázát szerdán Johannesburgban, a szakértõk szerint ez az eddig ismert legteljesebb és az egyik legrégebbi Australopithecus csontváz.
Az Australopithecus prometheus 3,67 millió éves, szinte teljes csontvázát a Witwatersrandi Egyetemen mutatták be. Az alig egy méter magas Kisláb annak idején egy húszméteres gödörbe zuhant, valószínûleg egy ragadozó elõl menekült. Az évek során a maradványok természetes módon mumifikálódtak, több mint tízméternyi üledék és kõzet rakódott rájuk, mígnem 1997-ben felfedezték õket a Johannesburgtól 40 kilométerre északnyugatra lévõ Sterkfontein barlangrendszerben.

A kutatóknak 20 évbe telt, mire kiásták, megtisztították, helyreállították és elemezték a csontokat. Ez egy fontos eredmény a globális tudományos közösség és Dél-Afrika öröksége számára. Az olyan kiemelkedõ felfedezések révén, mint amilyen Kisláb felfedezése is, betekintést nyerünk a múltba, ami segít jobban megérteni emberiségünket" - fogalmazott Adam Habib, az egyetem rektora a csontváz bemutatásakor.

A legrégebbi Australopithecus

Kisláb pontos korát viták övezik, a dél-afrikai szakértõk szerint azonban 3,67 millió éves. Ez alapján Kisláb az Australopithecus nem valaha felfedezett egyik legrégebbi tagja, mivel 500 ezer évvel korábban élhetett, mint az Australopithecus nem másik fajába, az Australopithecus afarensis fajba tartozó Lucy, amelynek maradványait 1974-ben találták meg az etiópiai Nagy-hasadékvölgyben. A lelet korát nagyjából hárommillió évesre becsülik, de ebben az esetben is nagy a bizonytalanság.

A két fajban majomszerû és emberi jellegzetességek keverednek, de eltérõ vonásokkal rendelkeztek. Lucy és Kisláb is nõstények voltak. Ron Clark és Kathy Kuman, a Witwatersrand Egyetem paleoantropológusai szerint Kisláb fajának képviselõi sokkal nagyobbak és magasabbak voltak Lucyénál, gorillaszerû arccal, mászáshoz használható nagyon erõs, az emberéhez hasonló arányú kezekkel bírtak.

Lucy fajának, az Australopithecus afarensisnek a tagjai kortársai voltak Kislábnak, noha maga Lucy nála 500 ezer évvel késõbb élt. Az a tény, hogy legalább két Australopithecus faj élt egy idõben Afrika két különbözõ részén 3,67 millió évvel ezelõtt, felveti a kérdést, hogy vajon hány más faj lehetett még, amelyeket eddig nem fedeztünk fel" - mutatott rá Clark és Kuman.

A most élõ emberi faj, a Homo sapiens durván 200 ezer éve jelent meg, az emberi nem (Homo) korai tagjainak megjelenése több mint kétmillió évvel ezelõttre tehetõ. Az emberi nemet az emberi családfán más fajok elõzték meg, köztük az Australopithecus nem különbözõ képviselõi.
Australopithecus maradvány ember evolúció csontváz