A bûzös szélviharok okai
Van, aki imádja, mégsem eheti: számos élelmiszert ismerünk, amelyek puffadást okoznak, fogyasztásuk után bántó szelek kínozzák az embert. Mi okozza ezt? Mit együnk, hogy ne kínozzuk bélgázzal magunkat és környezetünket?
Bélgázosság, avagy flatulencia

A gázok bélrendszerbe kerülése normális, a mennyiség azonban nem mindegy. Evés, ivás, rágózás közben rengeteg levegõ jut a tápcsatornába – naponta akár három-négy liternyi is. A táplálékok lebontásakor további gázok keletkeznek, amelyek egy része felfelé, böffentés formájában, más része lefelé távozik.

A legproblémásabbak a nehezen emészthetõ ételek. Ilyenek például a hagyma, a káposztafélék, a bab különbözõ fajtái, a borsó vagy a kukorica. A hasznos tápanyagok mellett ezek jelentõs ballasztot, vagyis nehezen emészthetõ szénhidrátot, raffinózokat és sztachiózokat tartalmaznak. Azok az enzimek, amelyek a lebontásukhoz szükségesek, nincsenek jelen a szervezetben, ezért bontásuk a vastagbélben történik, baktériumokkal. A folyamat gázképzõdéssel jár.

Nem vagyunk egyformák: az egyesek számára könnyen emészthetõ élelmiszerek másoknak gondot okozhatnak: a gabonafélék, a búza, a zab, sõt a burgonya is ilyen. A pékárukban jelen levõ élesztõ és sütõpor is vezethet fokozott bélgázképzõdéshez.

Néhányunknak a szervezetébõl hiányozhatnak a valamelyik cukrot lebontó enzimek – õk is a flatulencia áldozatai. A legismertebb a tejérzékenység: az ettõl szenvedõk nem képesek a tejcukrot, vagyis a laktózt szõlõcukorra és galaktózra bontani. Szervezetükben nincs jelen a tejcukor bontására rendelt béta-galaktozidáz enzim, így a laktóz emésztetlenül kerül a vastagbelükben, így a bélbaktériumok kezdik el bontani, és ez bizony gázképzõdéssel jár.

Nem maradhatnak benn

Ami bekerült vagy bent keletkezett, el kell, hogy távozzon. Normális körülmények között állandóan kétszáz-háromszáz köbcenti gáz van a vastagbélben – az emésztés, a felszívódás, a bakteriális lebontás során keletkezõ gázok a végbélnyíláson át illannak el, sokszor anélkül, hogy észrevennénk. Ugyan van, aki tagadja, de minden emberbõl távozik némi puki, orvosi szaknyelven flatus – az egészséges szervezetbõl akár naponta tízszer is.

Tévhit, hogy mind szagos – csak azoknak van kellemetlen hatásuk, amelyek a fehérjelebontás melléktermékeiként keletkeznek. Ilyenek lehetnek például az ammónia és a hidrogén-szulfid. A hátul távozó oxigén, nitrogén, a gyúlékony hidrogén és metán, valamint a szén-dioxid szagtalan.

Felfúvódás, vagyis meteorizmus

Nem csak a szagok miatt kerülhetünk kellemetlen helyzetbe: ha túl sok gáz keletkezik a gyomorban és a belekben, légbuborék formájában tulajdonképpen beáll, ami rendkívül kellemetlen és akár fájdalmas érzés – ez a felfúvódás. Szemmel is látható, hiszen megfeszül, megnõ a has. Ennek eredményeként nyomás alakul ki, amely felfelé szorítja a rekeszizmot – ez szívpanaszokat is eredményezhet, míg a fájdalomért a bélfalak nyúlása okolható.

Hajlamosak vagyunk azt hinni, hogy csak étel okozhatja, de például hasnyálmirigy-elégtelenség, fekély, allergia, reflux, bakteriális túlburjánzás vagy gyulladásos bélbetegségek is a kiváltó okok között szerepelhetnek. Ha gyakran elõfordul, forduljunk orvoshoz, hiszen cukorbetegség, májcirrózis, bélrenyheség vagy bélelzáródás is lehet a háttérben, sõt az sem ritka, hogy a természetes bélflórát szinte kivégzi egy korábbi antibiotikumos kezelés, aminek eredményeként megjelenhet a meteorizmus.

Mit tehetünk ellene?

Ha régóta fennáll, irány az orvos, de ha új keletû a probléma, vagy csak alkalomszerû, megfelelõ táplálkozással és testmozgással segíthetünk rajta. Igyekezzünk szépen, lassan enni. Habzsoláskor túl sok levegõ kerül a szervezetünkbe, amit csak tetézünk azzal, hogy nem rágjuk meg a falatokat. Fontos, hogy minõségi ételeket tegyünk az asztalra, mert számos iparilag használt adalékanyag is fokozhatja a gázképzõdést.

Az érzékenyek kerüljék a babot, borsót, lencsét, szóját, brokkolit, karfiolt, káposztaféléket és a kelt. Nem ritka, hogy mesterséges édesítõszerek is puffadáshoz vezetnek, akárcsak a szénsavas italok. A rágógumit se erõltessük, felesleges levegõt juttat a szervezetünkbe.

Ki kell küszöbölni az erjedést és a rothadást, ehhez a cukor- és a fehérjebevitelt érdemes mérsékelni. A puffadósak próbálják meg ideiglenesen kerülni a tejtermékeket, lehet, hogy a laktóz a problémájuk forrása. Önfegyelem is szükséges: ne nassoljunk fõétkezések között! Hagyjunk idõt magunknak, ebbe a rendszeres széklet is beletartozik, optimálisan naponta kétszer.

Ne feledkezzünk meg a folyadékról – a legjobb a tiszta víz, és számos növény puffadásgátló hatása ismert, ezekbõl kiváló teák fõzhetõk: a kömény, az édeskömény, az ánizs akár még 4/3/3 arányban keverve is jó lehet. A kamilla több pozitív tulajdonsága mellett a szelek ellen is alkalmazható.

Akinek ezek a praktikák sem jelentenek megoldást, fifikás megoldásokat is talál: már kapható a pukibiztos alsónemû. Ez minden kellemetlen szagot benntart – többet biztosan nem néznek önre rosszallóan, fintorogva, a kiszivárogtatót keresve.
felfúvódás fing bélgáz