Szociális beruházásokra köteleznék a lakóparkok fejlesztőit
Plusz beruházásra köteleznék a lakásfejlesztőket a helyi szociális infrastruktúra bővítése céljából a Habitat for Humanity szakértői. További piacbefolyásoló lépéseket is javasolnak az önkormányzatoknak és az államnak, hogy enyhülhessen a mostani súlyos lakhatási válság.
A településrendezési szerződésben az ingatlan beruházások önkormányzatot terhelő költségeit át lehetne hárítani a befektetőkre: például ha sok új lakás létesül, akkor a beruházó vállalhatná új háziorvosi rendelő építését, vagy az óvodák és iskolák kapacitásának a bővítését. A lakóövezetbe való átsorolások, a településrendezési eszközök (pl. a településszerkezeti terv) módosítása során érdemes lenne közérdeket szolgáló ellentételezéseket kérni – javasolják a Habitat for Humanity szakértői abban a jelentésben, amit nem régiben készítettek. Az összefoglalóban más piacbefolyásoló lépést is indítványoznak, hogy enyhüljön a hazai súlyos lakhatási válság.
A szakértők úgy látják, hogy a magánpiacon egyrészt a telek- és építményadókkal lehet a telkek, házak, lakások lakáscélú hasznosítását befolyásolni. Például a lakhatási válság megoldását szolgálhatja, ha a telekadót nem vetik ki olyan telekre, amelyen lakhatásra ténylegesen használt építmény áll. Az építményadónál kedvezményeket vagy mentességet adhatnak a helyi önkormányzatok lakáscélú hasznosítás esetén, ellenben az üresen tartott, rövid távú lakáskiadásra vagy üzleti tevékenységre használt lakásokat megadóztathatják.
Mivel az építményadó törvény szerint kivethető maximuma 2019-ben 1898 Ft/m2/év, ennek pl. a rövid távú lakáskiadásra nincs tényleges korlátozó hatása. A kommunális adó kivetésének részletszabályaival a hosszú távú bérbeadás fehérítését lehet ösztönözni (pl. mentesség vagy kedvezmények, ha szerződéssel rendelkező bejelentett bérlő lakja a lakást) – vélik a jelentés szerzői.
A megfizethető és legális magánbérleti piac kialakításával kapcsolatban a Habitatnak több javaslata volt, amelyek országos jogszabálymódosítást is feltételeznek. A helyi önkormányzatok katalizátorszerepet játszhatnak szociális lakásügynökség létrehozásában: ekkor a magántulajdonosok a helyi önkormányzatnak (vagy az általa alapított lakásügynökségnek) adják bérbe a lakásukat hosszabb távra, amelyet szociálisan rászorulók kapnak meg.
Részben a piaci beavatkozások körébe sorolható az új köz- vagy magántulajdonú lakhatási formák támogatása. A helyi önkormányzat kezdeményezheti, hogy munkásszállók, albérlőházak vagy kollégiumok jöjjenek létre magán- vagy közberuházásban; erről nagyobb munkáltatókkal, szakszervezetekkel vagy más szervezetekkel együttműködési megállapodást is lehet kötni. Kecskeméten például bérlőkijelölési jogot értékesítettek a Mercedes számára a vagyonkezelő tulajdonában levő felújított lakásokra. A lakhatási kérdést a központi kormányzatnak a betelepülő nagyvállalatokkal való stratégiai megállapodások megkötésekor legalább olyan súllyal kellene kezelnie, mint a megfelelően képzett munkaerő biztosítását - hangsúlyozták a szervezet képviselői a hét elején több fővárosi önkormányzat és civil szervezetek részvételével lezajlott workshopon.
2019, ingatlan, válság, ingatlan lakás, beruházás, rövid távú lakáskiadás, kata adó,