Csak pénznyelõnek jó a Nemzetközi Ûrállomás
A New York Times szerint nem érdemes befejezni és fenntartani a Föld körül keringõ Nemzetközi Ûrállomást. Az állomás eddig csaknem 80 milliárd dollárba került. A lap szerint annak idején kataszrofálisan alulbecsülték az ûrállomás építési költségeit, és túlbecsülték tudományos értékét. Valódi ûrkutatást ugyanis nem tud folytatni az a két ûrhajós, aki az állomáson tartózkodik, hogy mûködtesse. Az USA ennek ellenére még több milliárd dollárt akar költeni, hogy befejezze a vállalkozást.
Sem tudományos, sem anyagi szempontból nem érdemes fenntartani a Föld körül keringõ Nemzetközi Ûrállomást (ISS) - erre a következtetésre jut internetes honlapján a The New York Times címû lap, amely szerint az amerikai ûrrepülõgép-flottát sincs értelme csak az ûrállomás miatt még öt évig üzemeltetni.

Az ûrkutatási szakemberek csak azzal indokolják az elaggott ûrrepülõk további mûködtetését, hogy be kell fejezni a félig elkészült ûrállomást. Egyébként ugyanis már csak egy küldetést kellene teljesíteni, a Hubble-ûrtávcsõ rendbehozatalát.

A lap szerint erõsen megkérdõjelezhetõ, milyen tudományos értéke van az átlagosan 400 kilométeres magasságban keringõ ISS-nek. Hozadékát össze sem lehet hasonlítani az ûrbe telepített teleszkópokéval és a távoli bolygókat kutató ûrszondákéval. Ha ma eltûnne az ISS, valószínûleg nem érné nagy veszteség a tudományt a New York Times szerint.

A minden idõk legnagyobb nemzetközi tudományos és technikai vállalkozásaként indult ISS-en ma mindössze két ûrhajós tartózkodik, ami a mûködtetéshez még éppen elegendõ, a valódi tudományos kutatásokra viszont vajmi kevés. Az Egyesült Államok ennek ellenére több milliárd dollárt szándékozik költeni az ûrállomás befejezésére, azért is, hogy teljesítse 15 nemzetközi partnerével szemben vállalt kötelezettségét.

A The New York Times szerint a szakértõk egyetértenek: az elõzetes számítások során szinte katasztrofális mértékben alulbecsülték a költségeket. Az ISS eddig 75-80 milliárd dollárba került. Még a NASA is elismeri, ennyi pénzt ma már senki sem áldozna erre a programra. Az ISS tervezett mérete és képességei jelentõsen zsugorodtak a túlköltekezés miatt, az építés pedig lelassult a Columbia tragédiáját követõen.

A tervek szerint 2010-ig, további ûrrepülésekkel befejezhetõ az ISS. Az emellett kardoskodók érvelése szerint õrültség lenne félbehagyni egy ekkora beruházást. Michael Griffin NASA-vezetõ szerint még 19-20 repülésre van szükség az ûrállomás felépítéséhez.

A New York-i lap úgy látja - és ez egyezik a The Wall Street Journal közelmúltbeli szerkesztõségi cikkében közölt véleménnyel -, hogy az ISS-re költendõ összeg minimális megtérülést hozhat ahhoz képest, mintha azt új ûrhajók kifejlesztésére, illetve a Hold-, és Mars-programra fordítanák. A lap számításai szerint az ûrrepülõgép-program azonnali leállítása mintegy 40 milliárd dolláros megtakarítást eredményezne.
The New York Times ûrhajós New York Nemzetközi Ûrállomás USA ûrállomás Föld