Szárnyaszegettek
Elhibázott döntésnek bizonyult a sármelléki repülőtér önkormányzati tulajdonba adása, miután Sármellék és Zalavár önerőből nem képes annak milliárdos fejlesztésére. A kormány a jelek szerint csak a reptér újraállamosítása fejében hajlandó a központi költségvetésbe foglalt állami támogatás folyósítására.
Kapott is meg nem is állami támogatást az idén a sármelléki repülőteret tulajdonló két település, Sármellék és Zalavár. Bár a parlament tavaly decemberben - négy, a régióhoz kötődő szocialista országgyűlési képviselő indítványára - megszavazta a fejlesztésre szánt 670 millió forintot, de egyelőre nem tudni, mikor és ki kapja a pénzt. Az összeg kifizetése a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (GKM) feladata - az Országgyűlés a tárca beruházásösztönzési célelőirányzat elnevezésű pénzügyi alapjából kanyarította ki az összeget -, ám az nem különösebben lelkesedik a döntésért. Úgy kellene folyósítania ugyanis a pénzt, hogy annak felhasználására semmilyen hatása nincs. A tárca ki nem mondott feltétele ezért - a HVG értesülése szerint - a reptér legalább részleges "visszaállamosítása", azazhogy az összeg fejében az állam (újra) tulajdont szerezhessen benne.

A repülőtér üzemeltetésével és a vele járó fejlesztésekkel ugyanis nyilvánvalóan befuccsolna a két, állandó pénzhiánnyal küzdő kis település. A Zalavár és Sármellék Airport Ingatlanhasznosító és Szolgáltató Kft. néven létrehozott üzemeltető cég a tavalyi veszteséget javarészt a gazdasági tárcától elnyert 8 millió forintos pályázattal tudta elkerülni, noha 2003-ban rekordárbevételre tett szert: a reptéri illetékből és az ingatlanok hasznosításából 70 millió forint jött össze. Az idei év azonban akár csőddel is fenyeget, miután a legnagyobb kuncsaft, a német Lufthansa ultimátumot adott: ha 2004 márciusáig nem teremtik meg a biztonságos leszállás feltételeit, beszünteti a charterjáratok indítását. Márpedig a tavalyi mintegy 22 ezer utas több mint fele a Lufthansa gépeivel érkezett például Berlinből, Frankfurtból, Stuttgartból vagy Lipcséből. Sármellék jelenleg ugyanis kizárólag jó látási viszonyok között képes fogadni a repülőgépeket - köztük Boeing-737-eseket, Fockereket -, miután nincsenek korszerű fénytechnikai és navigációs berendezései. Ezek kialakítására, valamint az utasbeléptető rendszer és a kerítés megépítésére, a fogadóépületek bővítésére mintegy 800 millió forintot kellene költeni, amire a két falunak egyetlen fillérje sincs (Sármellék például évi mintegy 170 millió forintból gazdálkodik, tavaly hozzávetőleg 20 millió forintos deficittel). Pedig Sármellék és Zalavár korábban közel egy évtizedig harcolt a mára nyűggé vált Balaton-közeli volt szovjet katonai reptérért, míg az Orbán-kormány a 2002. májusi, utolsó ülésén végül úgy határozott: a települések az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt.-től térítésmentesen megkapják a légibázist. Mindezt azzal a kikötéssel, hogy ők vállalják a 2001-ben regionális, nemzetközi polgári forgalomra alkalmasnak nyilvánított repülőtér üzemeltetését, fejlesztését, valamint a félbehagyott környezetikár-mentesítés költségeit is.

A két önkormányzat nagyra törő terveket szövögetett. A fejlesztést pénzügyi és szakmai befektetők bevonásával képzelték el, és abban bíztak, néhány éven belül évi százezerre növelhető az utasforgalom, ami további befektetők érdeklődését is felkelti. A megtelepedő új vállalkozások pedig munkahelyeket teremtenek, és iparűzési adóval töltik fel a költségvetésüket. Ami a forgalombővülést illeti, a repteret üzemeltető kft igazgatója, Zóka István szerint az elképzelés reális: megfelelő technikai feltételek esetén nem csupán a Lufthansa ígér nagyobb utasforgalmat, de 2002-ben bejelentkezett már az egyik legnagyobb fapados légitársaság, a Ryanair is, amely Sármellékről heti, később akár napi sűrűséggel indítana járatokat hat európai nagyvárosba. A befektetőkeresés azonban eddig nem járt sikerrel, és egyelőre nem látnak megfelelő üzleti lehetőséget a reptér közelségéből profitáló környékbeli vállalkozások sem. Holott az idegenforgalmi szakemberek becslése szerint főként Hévízre, Zalakarosra, Keszthelyre és a Balaton egyéb helyeire repülőgéppel érkező turisták évi mintegy 1,5 milliárd forintot költenek, amiből azonban nem a két falu, hanem a régió vállalkozói profitálnak.

Tavaly ősszel elszállt az uniós támogatás reménye is: a nemzeti fejlesztési tervből kivették a regionális reptereket, miután Brüsszel jelezte, nem támogatja azok fejlesztését. Az önkormányzati üzemeltető cégbe csupán a termálturizmusban leginkább érdekelt Danubius Szálloda és Gyógyüdülő Rt. szállt be 24 százalékos részesedéssel - amely már 1995 óta tagja az önkormányzati társaságnak -, de Fekete György, a Danubius Rt. területi igazgatója szerint cégének nem feladata, és nem is célja, hogy egymaga átvállalja a milliárdos, ám minimális üzemeltetői haszonnal kecsegtető fejlesztést. Fekete szerint 2002 nyarán óriási baklövés volt átengedni a tulajdonlást a két forráshiányos önkormányzatnak, mivel a nemzetközi gyakorlat is azt mutatja, hogy tőkeerős nagyvárosok melletti regionális repterek fenntartásában is nélkülözhetetlen az állam szerepvállalása.

Állami mankóra szorult kezdettől fogva Sármellék is: a határátlépés és a vámolás költségét a gazdasági tárca turisztikai államtitkársága állja, míg a légiforgalmi irányítást 2003-tól az állami tulajdonú HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat ingyen, saját bevétele terhére végzi. A már halaszthatatlan fejlesztések feltételeiről tavaly júliusban mégis csak egy rébuszos határozatot hozott a kormány: "A sármelléki repülőtér tulajdoni viszonyaiban és üzemeltetésében a szükséges változtatásokat végre kell hajtani." Az eseményeket végül is a négy, a régióban tevékenykedő MSZP-s országgyűlési képviselő (Göndör István, Kolber István, Suchmann Tamás és Varga Tamás) partizánakciója pörgette fel. Miután a honatyák módosító indítvánnyal benyomták az idei évre szóló költségvetési törvénybe a 670 milliós támogatást, a GKM is akcióba lendült. A HVG értesülése szerint - ha már ki kell fizetni a pénzt - a héten megkezdik az egyeztetést a két településsel a "babaruha" visszavételéről, amit immár az érintettek sem bánnának. Az elképzelések szerint a tárca az állami kézben lévő Budapest Airport Rt.-t bízná meg a tulajdonosi és az üzemeltetési feladatokkal. A beruházásból még így is hiányzó mintegy 100-130 millió forintot pedig Kolber István szerint a Balaton-fejlesztési Tanács (amelynek épp Kolber az elnöke), valamint a Dél-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács adná össze.

MINK MÁRIA