Koravén galaxisok az Univerzum peremén
Egy nemzetközi csillagászcsoport az elsõ közvetlen bizonyítékokkal állt elõ arra vonatkozóan, hogy a Tejútrendszerhez hasonló, fejlett galaxisok már az Õsrobbanás utáni egymilliárd éven belül megjelentek.
A csillagászat egyik kulcskérdése évtizedek óta így hangzik: mikor jelentek meg az Univerzum elsõ csillagai és galaxisai? Mennyi idõnek kellett ehhez eltelnie a kezdeti esemény, a Világegyetem születése (Big Bang) után? Ahogy egyre érzékenyebb mûszereket fordítunk az égbolt felé, úgy hatolunk be egyre mélyebben az Univerzum "sötét korszaka"-ként emlegetett elsõ egymilliárd évbe, ahol az õsi gázanyagból megkezdõdött az égitestek kialakulása. A másik alapvetõ kérdés: milyenek voltak az elsõ galaxisok, és hogyan zajlott az evolúciójuk?

Rennan Barkana (Tel Aviv University) és Avi Loeb (Harvard-Smithsonian Center for Astrophysics) csillagászok elsõként határozták meg közvetlenül korai galaxisok tömegét, s az elsõ közvetlen bizonyítékkal álltak elõ arra vonatkozóan, hogy már a "sötét korszak"-ban megjelentek a Tejútrendszerhez hasonló, fejlett galaxisok.

"Bizonyos szempontból meglepõ, hogy ilyen nagy csillagvárosok ilyen gyorsan megformálódtak. A korai Univerzum legtöbb ismert galaxisának mérete ugyanis csak századrésze a Tejútrendszerének" - mondja Loeb.

E fejlett, õsi galaxisok felfedezése fõképp azért meglepetés, mert a legtöbb kutató szerint napjaink ilyen jellegû égitestei csak lassan, kisebb galaxisok összeolvadásával, illetve bekebelezésével formálódtak meg. Az átlagos modern galaxisok valóban a Tejútrendszerhez hasonlóak (kb. 100 000 fényéves átmérõ, néhány százmilliárd csillag), a legnagyobbra meghízott példányok pedig hatalmas elliptikus galaxisként terpeszkedtek el a napjaink galaxishalmazainak centrumaiban.

A kutatók részletes beszámolója a Nature 2003. január 23-i számában jelent meg.
Õsrobbanás nemzetközi csillagászcsoport Univerzum Tejútrendszer