Orbán: Még kérdéses az ország helye Európában
Az elkövetkezõ években az lesz Magyarország szempontjából az egyik legfontosabb kérdés, hogy „feladva szuverenitásunkat csatlakozunk Európa magjához, vagy vállaljuk a kívülmaradás kockázatait” – mondta a nagyköveteknek tartott értekezleten Orbán Viktor. A kormányfõ dicsérte a magyar külgazdaság és a szaktárca teljesítményét is. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter pedig arról beszélt, hogy Pakssal az évszázad üzletét kötötte meg a magyar állam.
„Nem biztos, hogy ez a fene nagy elszántság, amit most látok, végeredményhez is jut, de nem árt elgondolkodni azon, hogy mi lenne a magyar érdek egy ilyen helyzetben” – mondta Orbán Viktor kormányfõ a misszióvezetõi értekezleten az európai integráció mélységérõl szólva. A kormányfõ szerint ugyanis az Európai Unión belül létrejött egy magközösség,  amely a közös valuta révén egyre szorosabb együttmûködésben van, a nem euróövezeti országok viszont kimaradtak ebbõl. 

Kint vagy bent – ez itt a kérdés

Orbán Viktor úgy vélte, a következõ évek egyik legnagyobb kérdése lesz, hogy Magyarország melyik csoporthoz tartozzon. Õ maga nem foglalt állást, de megjegyezte: az euróövezethez való csatlakozás közös adó-, nyugdíj-, valamint szociális rendszert eredményezne,  e nélkül nagyon nehéz sikeresnek lenni. Ha ezeket mind harmonizáljuk, akkor mitõl vagyunk független állam? – vetette fel. 

Orbán szerint egy ilyen rendszerben érezhetõ, ahogy kicsúsznak a döntési jogosultságok a fõvárosból „valahova máshova”. Az alkotmány szerint a magyar valuta a forint, ennek megváltoztatásához pedig kétharmados többség, azaz nemzeti egyetértés kell  – mondta. „Hogy van az, hogy az eurózónában lévõ országok gazdasági teljesítménye lemarad azokétól, akik kint vannak?” – vette fel. 

Lépnek a román politika miatt

A szomszédos országokról szólva Orbán Viktor azt mondta, Szlovákiával még soha nem voltak ilyen jók a kapcsolatok, a szerbekkel pedig kiegyensúlyozott a viszony. Romániára áttérve azonban azt mondta, „arrafelé nem állnak jól a dolgok”.  Szerinte a jogállamiságért és a korrupció ellen folytatott harc valójában a magyar politikusok elleni hadjárat. „Szóvá is tesszük majd ezt” – jelezte. 

A horvát–magyar viszonyról szólva azt mondta, hogy ez a kapcsolat roncsolt, bár szerinte a lengyelek után Horvátországhoz fûzõdik a legerõsebb testvériességérzés. „Ez viszont nem tûnik javíthatatlannak” – mondta. „Szlovénia indokolatlanul elhanyagolt külkapcsolat, de a baj közel hozta a két országot” – mondta a menekültválságra utalva a kormányfõ. 

Amikor Ukrajnáról beszélünk, akkor Oroszországra gondolunk”  – tréfált Orbán, aki szerint még nem látható, hogyan lesz Ukrajnából saját lábán álló, Európába beilleszkedõ jogállam. „Szurkolunk, de nem tudjuk, mikor fog ez bekövetkezni” – mondta. Úgy vélte, Magyarország érdekelt Ukrajna talpra állásában, ám abban nem, hogy „belerángassanak minket egy Oroszország-ellenes koalícióba”.

Bicskanyitogató hozzáállás

Ausztriáról a kormányfõ azt mondta: „bicskanyitogató” az a hozzáállás, amely szerint a nyugati államok lesajnálva azt mondják, hogy szegény szerencsétlen közép-európaiak, lökünk nekik egy kis pénzt”.  Szó szerint nem ezt mondják, de „ha lefordítom kurucra, ezt jelenti” – mondta a kormányfõ, aki szerint ez ellen nincs más recept, mint a gazdasági siker. 

Új szerepben a minisztérium

Orbán Viktor szerint a Külügyminisztériumban hagyományosan a legképzettebb munkaerõ jelenik meg, ezt a szakmai tevékenységet azonban a tárca 2014-es átalakításakor kiegészítették még egy elemmel. „Manapság ugyanis nem azért megy a verseny, hogy ki az okosabb, hanem hogy ki tud jobb üzletet kötni” – fogalmazott. 

A miniszterelnök ugyanis úgy vélte, hogy Magyarország tízmilliós piaca nem elegendõ ahhoz, hogy kizárólag belsõ termeléssel biztosítani tudják azt az életszínvonalat, amelyet a magyar emberek az elmúlt 150 évben megszoktak.  Szerinte ehhez külföldi piacok, üzletek is kellenek, ezt pedig a külügy munkatársainak kell felkutatniuk. 

Orbán Viktor szerint a tárca teljesítményével még nem lehetnek elégedettek, de figyelemre méltó eredményt értek el azzal, hogy az utolsó évben 6 milliárd euróval nõtt a külföldi befektetések értéke, miközben a rendszerváltás óta összesen 80 milliárd eurónyi tõke jött Magyarországra. 

Kérdésre válaszolva a miniszterelnök kifejtette, hogy a magyar–kínai kapcsolatok kedvezõen alakulnak. Az Európai Unió úgy tûnik, mintha kevésbé akarná finanszírozni a közép-európai infrastrukturális fejlesztéseket, Kína viszont rengeteg kihelyezhetõ tõkével rendelkezik, és ennek egy részét itt költi el – mondta.

Szijjártó: az évszázad üzlete Paks

„Jóval nagyobb elszántságra van szükség a nemzetközi gazdasági beruházások megszerzésénél, mert sokkal több a versenytárs” – mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter a nagyköveti értekezleten.„Paks esetében az évszázad üzletét kötötte meg a magyar állam, hiába akarják a beruházást ellehetetleníteni gazdasági érdekekbõl.” 

A tárca eredményeit sorolva a miniszter azt mondta, a magyar export 90 milliárd euróval, 7,4 százalékkal növekedett, ezzel pedig rekordszintet ért el. A külkereskedelmi többlet is rekordot ért el, 8,1 milliárd eurós értékkel.  A Nemzeti Befektetési Ügynökség 67 új beruházást vonzott, több tízezer új munkahelyet, valamint 1,4 milliárd euró befektetést hozott Magyarországra. 

A keleti, valamint a déli nyitás politikájáról azt mondta, ez „nem mehet a nyugati számok rovására”. Az Európai Bizottság cafeteriát érintõ döntése szerinte borítékolható volt, de soha nem fogják kimondani, hogy azért nem tetszik nekik a magyar szabályozás, mert francia érdekeket sért,  ehelyett mindenféle jogszabályról, versenyrõl fognak beszélni”.

Kumin Ferenc New-York-i magyar fõkonzul kérdésére a miniszter összefoglalta, hogy miért választják a befektetõk Magyarországot: a földrajzi elhelyezkedése mellett amiatt, hogy ez Európa legstabilabb és legkiszámíthatóbb politikai rendszere, itt van a munkát leginkább támogató adórendszer, viszont komoly kihívás a szakképzett munkaerõ hiánya.
nagykövetek Szijjártó Péter nagyköveti értekezlet Orbán Viktor