Nyolcvanezer fantomrendõr fizetése terhelte a szövetségi kasszát
Nem mindennapi ügyet göngyölítettek fel a nigériai hatóságok – számol be a különös és az államnak sokba kerülõ esetrõl az Africanews. Beépített rendõrök leleplezésérõl idõnként lehet hallani, ám arról meglehetõsen ritkán, hogy a közigazgatási szervek országuk saját rendõreit buktatják le. Méghozzá nem létezõ szellemrendõröket: Nigériában eddig nyolcvanezerrel több emberrõl tudták azt a hatóságok, hogy szolgálnak és védenek, mint ahányan ténylegesen teszik.
Nigériában nagyjából nyolcvanezerrel kevesebb rendõr teljesít szolgálatot, mint ahány fõt eddig az állományban nyilvántartottak. Erre akkor derült fény, amikor lezárult az ország 42, addig külön-külön szervezeti egységként mûködõ rendõrkapitányságának közigazgatási reformja, és a bérfizetéseket szövetségi hatáskörbe vonták.

Máris látványos a közigazgatási újítás eredménye

Azt nem lehet állítani, hogy ne lenne már most kézzelfogható eredménye a nigériai közigazgatás zajló integrációjának. Afrika legnépesebb, mintegy 190 millió lakosú országának közigazgatása csak részben centralizált, sok feladat a szövetségi tagállamoknál van.

A 2015-ben hatalomra kerülõ párt, az APC vezetõje, Muhammadu Buhari, harcot hirdetett az ország szinte valamennyi szféráját, a közéletet és a gazdaságot is átjáró korrupció ellen. Az intézkedések között ott van a közigazgatás korszerû információtechnológiai megoldásokkal való megújítása.

Aminek most megvan az egyik elsõ, látványos eredménye.

A 80 ezer fantomzsaru ügye nem az elsõ, meglehetõsen furcsa hír az afrikai kontinens egyik legfontosabb, viszonylag erõs gazdaságával rendelkezõ országából. Nigéria az abszurd ügyek kimeríthetetlen tárházának tûnik.
Az Origo is írt arról, hogy Nigériának a közelmúltban sikerült azt produkálnia, hogy az OPEC-tagországok közül egyedüliként, olajimportra szoruljon. Az olajfinomítók korszerûsítésének az ottani illetékesek szerint is nagyon ciki blamájáról ide kattintva olvashat.
De ha inkább arról olvasna, hogyan képes egy kígyó bejutni egy oktatásszervezõi irodába, és felfalni az összes befizetett vizsgadíjat a pénz kezeléséért felelõs ügyintézõ tehetetlen pislogásától kísérve, akkor ide kell kattintania.

A kormány egyetlen nagy bér- és személyügyviteli rendszerbe (IPPIS) fogta össze az ország valamennyi rendõri parancsnokságát, illetve azok személyi állományát. Az összegereblyézés nemrégiben zárult le, ennek során, az esedékes bérkifizetésnél kiderült, nincs is annyi rendõrtiszt az országban, mint amennyinek eddig fizetést adtak.

Az eltérés jelentõs.

Korábban az államigazgatás szervei úgy tudták, Nigéria biztonságát 371 800 törvényõr vigyázza. Most kiderült, hogy valójában csak 291 685-en vannak, ami nem csak abszolút értékben (80 115 fõ), hanem arányaiban nézve is jelentõs eltérés.

Milliárdokba kerültek a fantomzsaruk

Még nem tudni pontosan, mennyibe kerültek Nigériának a nem létezõ rendõrök bérkifizetései és járulékai. Az IPPIS-t 2016 novemberében kezdték bevezetni az államigazgatásban, és azóta már több mint 600 ezer munkavállaló bérszámfejtését és személyügyi nyilvántartásait ezzel oldják meg.

A fantomzsaruk ügye akkor bukott ki, amikor az integráció részeként, utólagosan ellenõrizték a februári bértömeget.

A ténylegesen állományban lévõ, közel 300 ezer rendõr bértömege 22,3 milliárd nigériai nairát tett ki a múlt hónapban (1 forint kb. 1,4 nairának felel meg).

A kormányzat meglehetõsen szûkszavúan nyilatkozik azzal kapcsolatban, hogy ezt megelõzõen, feltehetõen éveken át, nem létezõ rendõri állományi tagok részére történtek bérkifizetések. Annyit árultak el, hogy valószínûleg magasabb beosztásban illetve rangban lévõ rendõrtisztek a felelõsek a történtekért, és a pénz egy része biztosan nincs már meg a korábban különálló kapitányságokon.

Egyelõre nem közölték, mekkora kár érte az államot.

Az ügy jelenleg Kemi Adeosun pénzügyminiszternél van, aki folyamatosan ad jelentéseket az IPPIS bevezetésérõl. A rendõri állományé mellett, ezzel oldják meg a hasonló szervezetek (börtönõrök, katonai jellegû feladatokat ellátó ügynökségek) dolgozóinak számfejtését is.

Az mindenesetre biztos, hogy az ügy ezzel még nem zárult le. Ahogy a híradások beszámolnak arról, a pénzügyminiszter jelezte, az áprilisi béreket már biztosan nem engedi számfejteni addig, amíg nem raknak rendet a szellemzsaruk háza táján.

Pontosabban azt közölte, visszatartja azt az összeget, ami ennek a nagyjából 80 ezer, vitatott státuszú fõnek a bértömegét jelenti. Azt is kiemelte, amióta megkezdõdött a közigazgatási integráció, jelentõs bérmegtakarításokat ért el az állam úgy, hogy közben egyes szervezetek növelték az állományi létszámukat – kiderült ugyanis, hogy bár nem ekkora létszámban, de máshol is voltak fantomdolgozók.

A miniszter azt mondta, már több mint

68 milliárd nairát faragtak le a személyi kiadásokból a rendszer bevezetésével, úgy, hogy közben a rendõrség állománya a közelmúltban 10 ezer fõvel nõtt.

A helyi hírportálok szerettek volna megszólaltatni rendõröket is az ügyben, ám mindegyikük elutasította a válaszadást, arra hivatkozva, hogy az országos fõfelügyelõ az egyetlen, aki felhatalmazást kapott arra, hogy nyilatkozzon az „érzékeny kérdésben”.
fantom bérszámfejtés kassza közigazgatás szövetségi kormányzat gazdaság rendõrség bér Afrika Nigéria