Terrortámadás - Különleges intézkedéseket vezetnek be
A emberi jogokat tiszteletben tartó, különleges intézkedések bevezetését ígérte a terrorfenyegetettség miatt a közbiztonság megerősítésére kedden Manuel Valls francia miniszterelnök a francia nemzetgyűlésben tartott beszédében.
A három nap alatt 17 áldozatot követelő párizsi terrortámadásokra utalva a kormányfő kiemelte: "Különleges helyzetre különleges válaszokat kell adni. De ugyanazzal a hévvel azt is kimondom: soha nem lesznek olyan különleges intézkedések, amelyek felfüggesztik az értékek és a jog elvét".
A miniszterelnök ezzel elutasította egy, az amerikai "hazafias törvényhez" (Patriot Act) hasonló csomag bevezetését, amely a hatóságoknak a jelenleginél sokkal szélesebb jogkört biztosítana a terroristák ellenőrzésére.
Franciaország "a terrorizmus ellen, a dzsihadizmus, a radikális iszlám ellen folytat háborút. Franciaország nem egy vallás ellen háborúzik. Meg fogja védeni, ahogy mindig is megvédte, minden állampolgárát, azokat, akik hívők és azokat is, akik nem vallásosak" - erősítette meg a kormányfő.
A három dzsihadista támadásainak "tanulságait" illetően Valls leszögezte: "rendszeresen meg kell erősíteni a belső elhárítással megbízott szerveket és a terrorelhárítási jogszabályokat".
"Az anyagi és emberi eszközök nagyon jelentős megerősítése nélkül a belbiztonsági titkosszolgálatok leterheltekké válhatnak. Csak az iraki-szíriai hálózatokban már több mint 1250 egyén (megfigyelésénél) tartunk" - hívta fel a figyelmet a miniszterelnök, többször megismételve, hogy a kormány elő fogja teremteni a "szükséges eszközöket".
Ezekkel az új eszközökkel lehetővé válik a titkosszolgálatok kompetenciájának bővítése, és a létszámbővítés megteremtése informatikusokkal, elemzőkkel, kutatókkal, tolmácsokkal" - tette hozzá. A kormányfő azt is bejelentette, hogy a légitársaságok utasainak adatait gyűjtő, úgynevezett PNR-rendszer franciaországi kiépítése 2015 szeptemberére megvalósul.
Valls azt is jelezte, hogy még az év vége előtt a börtönökben "különleges körzeteket" hoznak létre, ahol elszigetelve fogják őrizni "a radikálisnak tartott dzsihadista elítélteket". Ez utóbbi intézkedést kísérletképpen már bevezették egy Párizs közeli fegyházban, ahol egy ilyen elkülönített körzetben jelenleg 23 elítéltet őriznek.
Gilles de Kerchove, az EU terrorellenes koordinátora más szakértőkhöz hasonlóan korábban arra hívta fel a figyelmet, hogy "a börtönök a tömeges radikalizálódás inkubátorai".
A kormányfő 45 perces beszédének végén, amelyet állva tapsoltak meg a képviselők, azt kérte Bernard Cazeneuve belügyminisztertől, hogy nyolc napon belül tegyen javaslatokat a közösségi oldalak ellenőrzésének megszigorítására, amelyeket "még soha ennyire nem használtak a toborzásban, a kapcsolatteremtésben  és az olyan technikák elsajátításában, amelyekkel valaki a konkrét tettek útjára léphet".
Az elmúlt napok terrortámadásai 17 áldozatának emlékére tartott ünnepi ülésen a miniszterelnök beszédét megelőzően egyperces néma megemlékezést tartottak a képviselők. A nemzetgyűlésben mind az 577 képviselő megjelent és közösen elénekelték a Marseillaise-t, a francia himnuszt, amire még soha nem volt példa a parlamentben.
"A köztársasági állam felemelt pallosként áll szemben azokkal, akik megtámadják azt, ami összetart minket és amit meg kívánunk őrizni: az együttélés franciaországi művészetét. És ez vonatkozik Európára is, ahol a hazánknak a szabadságért folytatott küzdelem zászlóvivőjeként kell fellépnie" - mondta az ülés kezdetén Claude Bartolone, a nemzetgyűlés elnöke.
A múlt heti párizsi vérengzés nyomán a január 19-én esedékes EU-külügyminiszteri tanácskozáson, majd a belügy- és igazságügyi miniszterek január 29-30-i informális ülésén, utána pedig a február 12-13-i informális EU-csúcson vitatják meg a terrorizmus elleni harc teendőit - tájékoztatott a magyar helyettes államtitkár.
Hozzátette azt, hogy a rigai eszmecserén több nyugati ország képviselője a migráció kérdését is összefüggésbe hozta a párizsi merénylet ügyével. Megítélése szerint a migrációs problémakör szintén fel fog merülni a közelgő uniós tanácskozásokon.
Szó volt a rigai egyeztetésen az Európai Bizottság beruházásösztönző tervéről, a 315 milliárd euró megmozgatását előirányzó, úgynevezett Juncker-csomagról is - folytatta Szalay-Bobrovniczky. Elmondta: szlovák hivatali partnerével együtt hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az intézkedéscsomag realizálása során a már megítélt uniós forrásokat - így például kohéziós pénzeket - ne osszák újra más projektekre.
Nyugati részről felvetették, hogy a befektetésösztönző lépések megtételekor mindenképpen életképes projektekre kell fordítani a pénzt. A magyar helyettes államtitkár ezzel kapcsolatban jelezte, hogy Budapest fontos és életképes prioritásnak tartja az energiaügy kiemelt kezelését, és ilyen témában kíván javaslatokkal előállni.
Az energiapolitikát illetően a rigai megbeszélésen elhangzott - folytatta Szalay-Bobrovniczky Vince -, hogy folytatni kell a diverzifikációt, mégpedig mind a beszerzési források, mind a szállítási útvonalak tekintetében. Magyarország emellett támogatja azt a lengyel javaslatot, hogy mielőbb hozzák létre az energiauniót.
A lett elnökség nagyon fontosnak tartja az EU-bővítési folyamat továbbvitelét is - mondta a helyettes államtitkár, és beszámolt arról, hogy e témakör megvitatásakor szintén kifejthették álláspontjukat a tagjelölt országok képviselői.
Ami az unió keleti partnerségi politikáját illeti, Lettország erősen készül a májusi partnerségi csúcstalálkozóra - állapította meg Szalay-Bobrovniczky. Közölte azt is: e téma kapcsán szóba került Ukrajna, és a résztvevők egyetértettek abban, hogy a minszki fegyverszüneti megállapodást mindkét félnek be kell tartania.

Vjacseszlav Abroszkin, az ukrán belügyminisztérium Donyeck megyei részlegének vezetője Facebook-oldalán hozta nyilvánosságra, hogy a szakadárok tüzérségi támadást hajtottak végre az ellenőrző pont ellen, és eltaláltak egy civileket szállító autóbuszt, amelynek utasai közül tízen meghaltak, 13-an pedig megsebesültek.
Később a Kijev által terrorellenesnek nevezett kelet-ukrajnai hadművelet (ATO) parancsnokságának sajtóosztálya azt közölte, hogy hat civil vesztette életét, és mintegy húszan sebesültek meg a Volnovaha melletti Buhasz faluban, miután szeparatisták Grad rakéta-sorozatvetővel tüzet nyitottak az ellenőrző pontra. A sajtóosztály hozzáfűzte, hogy az érintett ellenőrző pontnál nincsenek katonai állások. Szerintük ez arról tanúskodik, hogy a szakadárok szándékosan civileket támadnak. A parancsnokság információi szerint a lövedéket, amely az ellenőrző pontnál a civilek közé csapódott, a szakadárok ellenőrzése alatt lévő területről, Sztarobeseve település felől lőtték ki.
Az önhatalmúlag kikiáltott "donyecki népköztársaság" védelmi minisztériumának szóvivője viszont cáfolta, hogy az oroszbarát szakadároknak bármi közük lenne az incidenshez. Közlése szerint Volnovaha térségében csak egy ukrán ellenőrző pont van, de az kívül esik a szakadár tüzérség hatótávolságán, ezért nem is tudják azt lőni.
Közben kiújultak a harcok Donyeck városában is. Kijevi jelentések szerint a szakadárok nehéztüzérséggel lövik a megyeszékhelyet, a repülőtéren pedig állítólag földig rombolták az irányítótornyot.
Az ukrán államfő által kinevezett Donyeck megyei kormányzó hivatala arról számolt be honlapján, hogy az éjjel sortüzek és nehézfegyverek lövedékeinek becsapódásai hallatszottak a város szinte valamennyi kerületében. A harcok következtében két civil vesztette életét, és három szenvedett sérüléseket. A nehéztüzérség még délelőtt sem szüntette be a támadásokat.
Az ukrán fegyveres erők által védett donyecki nemzetközi repülőteret közben kora reggel óta folyamatosan lövi a szakadárok tüzérsége. Az ott szolgáló katonák beszámolója alapján - amit később megerősített az ATO-parancsnokság egyik katonai szóvivője is - a harcok miatt már több mint fél éve nem működő légi kikötő irányítótornyát teljesen megsemmisítették. Szemtanúk közösségi portálokon arról adtak hírt, hogy "eltűnt" az irányítótorony, és sűrű füst borítja a repülőtér új terminálját. Délután a hadműveleti parancsnokság Facebook-oldalán azt közölte, hogy a repteret védő ukrán fegyveres erők tüzérségi támogatással stabilizálták a helyzetet a légikikötő területén.
Andrij Liszenko, az ukrán Nemzetbiztonsági és Védelmi Tanács (RNBO) szóvivője szokásos napi sajtótájékoztatóján közölte, hogy az elmúlt 24 óra alatt egy ukrán katona esett el, és tíz sebesült meg az ország keleti részén folyó harcokban. Szavai szerint a Moszkva-barát szakadárok és az oldalukon harcoló orosz katonák az utóbbi napokban jelentősen növelték támadásaik intenzitását. Ez szerinte arra enged következtetni, hogy a szakadárok meg akarják változtatni a jelenlegi frontvonalat, vagyis területük kiterjesztésére törekednek.
A szeparatista támadások az ortodox karácsony után erősödtek fel: míg január 1-7. között napi 10-20 alkalommal lőtték az ukrán katonák állásait és civil célpontokat, addig január 10-én már 34, 12-én 58, kedden pedig kora délutánig már 42 támadásról érkeztek jelentések.
Közben kedden a Donyeck megyei adminisztráció megerősítette, hogy leállt a távfűtés a megye egyik járási központjában, Debalcevében, mert elfogyott a szén, amivel a kazánokat fűtik. Debalcevét a nyáron foglalta vissza a szakadár erőktől az ukrán hadsereg, a települést azonban gyakran érik tüzérségi támadások, mert olyan területen fekszik, amely beékelődik a Donyeck megyei szakadárok ellenőrzése alatti területbe. A korábban több mint 45 ezer lakosú városból sokan a harcok miatt elmenekültek, főként idős emberek és a szegényebb lakosok maradtak csak a településen.
terrortámadás tüzérség szakadárok civiliek Manuel Valls Párizs Donyeck megye Párizsi vérengzés migráció terrorizmus EU