Orbán Viktor fájlalja az oroszokkal szembeni szankciókat
Orbán Viktor miniszterelnök szerint a kiemelkedõ második negyedéves GDP-adatok végsõ magyarázata, hogy a magyar emberek akarnak dolgozni. A kormányfõ pénteken a Kossuth Rádió 180 perc címû mûsorában kijelentette: a magyar gazdaságpolitikából kirajzolódó modell mûködõképes és eredményes.
Orbán Viktor miniszterelnök szerint az Oroszországgal szembeni gazdasági szankció politikája ellentétes a magyar nemzeti érdekkel. A kormányfõ szokásos pénteki rádióinterjújában beszélt arról, hogy egyetért Robert Fico szlovák miniszterelnökkel abban, hogy a Nyugat által szorgalmazott szankció politikája "többet árt nekünk, mint az oroszoknak". "Lábon lõttük magunkat" – mondta a Kossuth Rádió 180 perc címû mûsorában.

Orbán Viktor azt mondta keresi a partnereket ahhoz, hogy változtasson az Európai Unió ezen politikáján. Szerinte össze kell hívni egy olyan konferenciát, amelyen az unió és Oroszország megtárgyalja együttmûködése jövõjét, távlati terveit, amelyek között fontos kérdést jelent Ukrajna is. Szerinte nemcsak a most veszteséget elszenvedõ termelõket kell kompenzálni az unióban, hanem az egész szankciós politikát kell átgondolni. Egy exportra épülõ gazdaság számára a gazdasági szankció mindig ellentétes a nemzeti érdekkel – nyomatékosította

Joggal tesznek szemrehányást

Magyarország védelmi szerepérõl szólva, "a sikerek mellett a nehézségekrõl" is beszélt a kormányfõ. Kijelentette: Magyarország NATO-tagságának feltétele, hogy az éves össztermék értékének 2 százalékát költse katonai kiadásokra, ehhez képest Magyarország 1 százaléknyit fordít erre. "Joggal tesznek szemrehányást nekünk a szövetségeseink, hogy mi egy olyan ország vagyunk, amely a biztonságát javarészben a NATO-tagságból meríti, miközben nem tartjuk be a közös biztonság fenntartásához szükséges költségekhez való hozzájárulásunkat" – értékelte. 

Az iraki helyzetrõl szólva Orbán Viktor elmondta: az augusztus végi uniós miniszterelnöki csúcsértekezleten kezdeményezni fogja, hogy felhívják az uniós polgárok figyelmét arra, "véres vallásháború formájában keresztényüldözés zajlik" a térségben. Szerinte ezzel Európa nehezen tud mit kezdeni, mivel jelentõs mértékben elvallástalanodott. Kifogásolta, hogy európai vezetõk nem mondják ki: "nekünk a saját fajtánkat, a keresztényeket, egy vallásüldözéses korszakban meg kell védenünk". 

A jövõben felálló Európai Bizottsággal a miniszterelnök jó együttmûködésre számít. Az országot ugyan sokan akarják feketebárányként beállítani, mert nyíltan bevalljuk, hogy nem kizárólag az egyéni érdekekre épülõ liberális demokráciát akarunk építeni, hanem olyan demokráciát, amely a közjót tartja a legfontosabbnak - fogalmazott, megismételve: vannak, akik nem érdekeltek ennek sikerében.

Még lehet többet fogyasztani

Orbán szerint a kiemelkedõ második negyedéves GDP-adatok végsõ magyarázata, hogy a magyar emberek akarnak dolgozni. A kormányfõ kijelentette: a magyar gazdaságpolitikából kirajzolódó modell mûködõképes és eredményes. A bruttó hazai termék 3,9 százalékos növekedésérõl szólva Orbán azt mondta, amíg az emberek dolgozni akarnak, az eredmények jönni fognak. 

A kormányfõ közölte, a növekedés nem egy egyszeri költségvetési akció vagy állami vagyonértékesítés, esetleg hitelfelvétel következménye, hanem egy "fennsík", ahol ott tudunk maradni. Folyamatosan bõvülõ termelés, növekvõ munkamennyiség és javuló munkaminõség van mögötte, ezért bíztató az adat – értékelte. Orbán szerint mivel Magyarország is egy válságövezethez tartozik, az államnak kiegészítõ munkalehetõséget kell biztosítania, ha kell, több százezer munkahelyet kell létrehoznia. 

A miniszterelnök felhívta a figyelmet arra, hogy a gazdasági növekedés egyik motorja, a fogyasztás még nem is bontakozhatott ki, mert az emberek a jövedelmük egy részét arra fordítják, hogy a korábban felvett hiteleiket törlesszék, ezért a magyar gazdaságban még van tartalék. Orbán elmondta: 2010-ben 1,8 millió dolgozó ember fizetett adót Magyarországon, jelenleg viszont a számuk 4,1 millió. Hozzátette: ezt még javítani kell, a munka alapú társadalomból még sokan kimaradnak, el kell érni, hogy 5 millióan dolgozhassanak az országban. 

Ötmillió dolgozót akar Orbán

Mi egymillió új munkahelyet ígértünk tíz esztendõ alatt, de most már úgy látom, hogy ezen túl tudunk majd lépni, meg lehet és meg is kell célozni az ötmillió dolgozó emberre épülõ magyar gazdasági modellt – jelentette ki. Ha a munka alapú gazdaság kiterjed az egész társadalomra, akkor mondhatjuk, hogy olyan állapotban vagyunk, amit csak fenn kell tartani – fogalmazott Orbán, aki a magyar modell egyik legfontosabb tulajdonságának ítélte, hogy ebben a helyzetben nem egy liberális demokrácia logikája mentén kell gondolkodni, hanem a magángazdaságban létrejövõ munkahelyek mellé a munkavágyat munkalehetõséggé kell alakítani. 

Egyetértett a nyugati felfogás azon részével, hogy a magángazdaságot segíteni kell az álláshelyek létrehozásában, azonban ha válság van, kiegészítõ munkalehetõségeket kell biztosítani - mondta a miniszterelnök. Kijelentette: a magyar gazdaságpolitikából kirajzolódó modell mûködõképes és eredményes. Az unióban Magyarország mellett az angolok követnek saját modellt, és "õk is nagyon szépen teljesítettek" - mondta.
Oroszország rádióinterjú Orbán Viktor szankció