Egy éve mondott le XVI. Benedek pápa
Ma egy éve mondott le XVI. Benedek. 1294 után először fordult elő, hogy a katolikus egyházfő önként távozzon Szent Péter trónjától. Lemondása február 28-án lépett életbe. Utódával, Ferenc pápával felhőtlen a kapcsolata, nem zavarják egymás köreit.
Ferenc pápa július 29-én, Rio de Janeiróból visszatérve a repülőgép fedélzetén úgy nyilatkozott, a Vatikánban élő Benedek pápa olyan, mintha valaki egy házban élne a nagyapjával, "egy bölcs nagyszülővel".
Benedek emeritus pápa jelenleg is a vatikáni rendőrségnek otthont adó épület helyén, az 1994-ben elkészült Mater Ecclesiae kolostorban tölti mindennapjait, ami a Vatikán kellős közepén, a Vatikáni domb Szent Péter bazilikára néző lejtőjén áll. Nem sokkal XVI. Benedek lemondása után jelentették be, hogy a kolostorban találhat majd új otthonra. Miután felújították a kolostort, az emeritus pápa május 2-án léphette át a küszöböt.
Az egyház azóta jelentős változáson ment át. Talán az a legnagyobb különbség, hogy sokkal nyíltabban lehet beszélni bizonyos gondokról. Nem tabu például, hogy a hívek egyes témákban egyáltalán nem értenek egyet a Szentszék irányvonalával.
A katolikus hívek nagy része szerint Ferenc pápa jól végzi munkáját, de sokan nem értenek egyet az egyház tanításával, különösképpen a fogamzásgátlást illetően - derül ki az Univision of Catholics hálózat által közölt felmérésből, amelyet 12 országban végeztek a Bendixen & Amandi International iroda munkatársai. A dokumentumból kiderül, hogy azok, akik a leginkább egyet értenek az egyházi tanítással, 55 év felettiek.
A megkérdezettek 87 százaléka elégedett a tavaly március közepén megválasztott Ferenc pápa eddigi tevékenységével. Ugyanakkor 78 százalék támogatja a fogamzásgátlók használatát, amivel elvileg legalábbis szembemennek az egyház véleményével. Bizonyos a nyugati sajtó által favorizált kérdésekben azonban távolról sem különbözik különösebben a hívek véleménye az egyházétól.
Az afrikai katolikusok 80, és a Fülöp-szigetekiek 76 százaléka egyetért azzal, hogy nőket nem szentelhetnek pappá. De Európában is csak 30, s az Egyesült Államokban valamivel magasabb, 36 százalék a támogatók aránya.
A legnagyobb földrajzi különbségek az azonos neműek házasságával kapcsolatosak. Miközben Afrikában 99 százalék ellenzi kapcsolatuk elismerését, az Egyesült Államokban mindössze negyven százalékos az arány. A felmérés készítői szerint ugyanakkor a generációk véleménye között is van különbség. A fiatalok nagyobb része ugyanis támogatja az azonos neműek kapcsolatának elismerését, s magasabb a női támogatók aránya is.
A felmérés szerint a világon a spanyol és a francia katolikusok tartoznak a legliberálisabbak közé, a legkonzervatívabbak viszont az afrikaiak és a Fülöp-szigetekiek.
Az argentinok és a brazilok pedig inkább liberálisak. A felmérésben összesen 12 036 ember véleményét kérdezték meg Argentínában, Brazíliában, Kolumbiában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Franciaországban, Olaszországban, Mexikóban, a Fülöp-szigeteken, Lengyelországban, Spanyolországban, Ugandában, valamint az Egyesült Államokban.
Német nyelvterületen ugyan nem végeztek felmérést, de a Vatikán által készített kérdőív alapján megállapítható, a németországi, ausztriai és svájci katolikusok véleménye különösképpen eltér a Vatikánétól a családot érintő témakörökben.
Bár Milos Zeman idénre tervezett programját már januárban közzétették, mostanra vált igazán hevessé a vita arról, kikkel is kíván találkozni az államfő az év első felében. Már a szocsi olimpián is volt szovjet elnökökkel barátkozott, Prágába invitálta Ilham Aliyev azeri elnököt, s találkozott Emonali Rahmon tadzsik államfővel.
Oroszországba való elutazása előtt sem részesítette előnyben a nyugati politikusokat. A hivatalos program szerint ugyanis Zeman meghívására Prágába érkezik Gjorge Ivanov macedón, Szerzs Szargszján örmény elnök, valamint Iszlam Karimov üzbég és Viktor Janukovics ukrán elnök. Különösen az utóbbi két politikus személyét vitatják.
Karimovot a világ legkegyetlenebb diktátorai között tartják számon. Nevét gyakorta együtt emlegetik az észak-koreai Kim Dzsong Ünével, vagy a zimbabwei Robert Mugabééval. Az üzbég elnök megfélemlíti politikai ellenfeleit, rendszeresen megsérti az emberi jogokat, lábbal tiporja a szólásszabadságot.
Ennél is nagyobb vihart kavart azonban Viktor Janukovics Prágába invitálása. A politikai és kulturális élet számos ismert szereplője írta alá azt a nyílt levelet, amelyben tiltakoznak meghívása ellen, egyben a döntés megsemmisítését követelték. Az aláírásgyűjtést Petr Marek, a Bez komunistu.cz (Kommunisták nélkül) nevű mozgalom vezetője kezdeményezte, aki szerint a jelenlegi ukrajnai helyzet miatt Janukovicsnak nem lett volna szabad meghívót küldeni.
A szervezet, illetve az aláírók egyértelműen a jelenlegi ukrán ellenzéket támogatják, Marek szerint a kijevi megmozdulások "egyértelmű kiváltó oka" az "antidemokratikus törvények" meghozatala volt.  A közleményt egy sor ismert személyiség látta el kézjegyével, köztük a világhírű filmrendező és színész, Jirí Menzel, Helena Trestikova dokumentumfilmes, valamint Vavrinec Hradilek, aki korábban a Csehországban igen népszerű sportágban, szlalomkajakban szerzett világbajnoki aranyérmet. A dokumentumot később átadták az elnök hivatalának.
Az ukrán elnök meghívása a prágai polgármesteri hivatalnál is kiverte a biztosítékot, igaz, ennek elsősorban politikai okai vannak. Tomás Hudecek prágai főpolgármester azt közölte, hivatala semmilyen formában sem kíván együttműködni az ukrán elnök látogatásának előkészítésében, s Prága nem is támogatja Janukovics Csehországba invitálását.
Ennek azért van jelentősége, mert a protokoll szerint egy államelnök prágai látogatásakor a Prágai Vár után felkeresi a régi városházát. Ilyenkor rövid eszmecserére is sor kerülhet a mindenkori főpolgármesterrel.
A városházán közölték azt is, félmillió korona (19 ezer euró) segélyt nyújtanak azoknak a tüntetőknek, akik megsérültek a rendőrséggel való összecsapások során. Az igazsághoz persze hozzátartozik, hogy a jobboldal fellegvárának tekinthető cseh főváros polgármestere a TOP 09 tagja. Azé a párté, amely tavaly év elején Karel Schwarzenberg korábbi külügyminisztert indította az elnökválasztáson, s akinek a második fordulóban épp Zemannal kellett megküzdenie. A két politikus közötti viszony enyhén szólva nem felhőtlen.
Prágában élő ukránok is a látogatás elhalasztására kérték a cseh elnököt. Már csak azért is, mert áprilisban Prágában rendezik meg a Keleti Partnerség idei csúcstalálkozóját, így Janukovics rövid időn belül kétszer is felbukkanhat a cseh fővárosban. Az államfő szóvivője, Jirí Ovcacek révén közölte, nem kíván eleget tenni a felszólításnak, s a konfliktus minden szereplőjével párbeszédet folytat.
Janukovics meghívását azzal indokolta, hogy tavaly októberben Zeman Kijevben járt vendégségben nála, s ezt a gesztust viszonozza. Hynek Kmonícek, az elnöki hivatal külügyi részlegének vezetője úgy fogalmazott, Csehország közölni akarja véleményét Viktor Janukovics elnökkel. "A párbeszéd megszakítása nem jelent számunkra alternatívát.
A tüntetők már három hónapja vannak az utcákon azért, hogy elérjék azt, ami nekünk máris sikerült: tárgyaljanak Janukoviccsal". Hozzátette, Prágába hívják az ukrán ellenzéket is, igaz, nem az elnöki hivatal részéről, erre ugyanis a protokoll szerint nincs mód.
Az új cseh külügyminiszter, Lubomír Zaorálek nem ellenzi Janukovics prágai vizitjét. Pedig kósza hírek szerint a cseh diplomácia új vezetője is azon miniszterjelöltek közé tartozott, akiket Zeman eredetileg nem akart kinevezni.
Az elnök végül a Sobotka által benyújtott teljes kormánylistát elfogadta arra hivatkozva, mivel az üresen maradt tárcák irányítását ideiglenesen a miniszterelnök vette volna át, nem akarta "túlságosan is megterhelni" Sobotkát. Ugyanakkor Zaorálek azt is közölte, a kiegyensúlyozottság jegyében Csehországba akarja meghívni Vitalij Klicsko ellenzéki vezetőt.
A cseh sajtó sem volt egységes Zeman lépése kapcsán. A baloldali Pravo például a művészek és sportolók tiltakozó akciójáról megállapította: ha az aláírók Zeman ellen tiltakoztak, akkor Catherine Ashtonnalszemben is fel kellett volna emelniük szavukat, hiszen az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai képviselőjét Kijevben fogadta az ukrán elnök. A lap hozzáteszi, Janukovics ugyan nem demokrata, de törvényesen megválasztott elnök, akivel tárgyalni kell.
A Pravo azonban megállapítja azt is, hogy Karimov meghívása nagy hiba, s nem is lehet érteni, miért kell meghívót küldeni egy hírhedt despotának. Ezzel a Cseh Köztársaság hírnevének is ártanak. "Érdekes, hogy ez ügyben nem született egyetlen petíció sem" - állapítja meg a lap.
Braun emellett feljelentést helyezett kilátásba arra az esetre is, ha a kormány nem tiltja el a Fideszt a Magyarország jobban teljesít szlogen és a hozzá kapcsolódó arculat használatától. Mint beszámoltunk róla, a kormány minimális összegért, pár százezer forintért engedte át a Fidesznek az eredetileg százmilliókért vásárolt és bevezetett arculatot. Ez a MSZP szerint "már-már a választási csalással határos". Ezzel kapcsolatban Szigetvári Viktor, az Együtt-PM társelnöke az ATV Start című műsorában azt is felvetette, hogy az Összefogás is megvenné a kampányszlogent. Braun pedig azt mondta, mindkét ügy "átlépi a törvényesség határait".
Noha csak tegnap kezdték el kézbesíteni a választópolgároknak a választási értesítőket, a 4K! párt máris komoly problémákról számolt be. Mint írták, az egyik választási iroda hibásnak minősítette a minisztérium által kiadott formanyomtatványt, amelyen az ajánlóíveket lehet majd igényelni (a pártoknak az aláírásokat ezeken az íveken kell gyűjteniük a jelöltállításhoz). Eközben az Összefogás Párt a kampányba azzal szállt be, hogy feljelentést tett az összefogás szó használata miatt. Erre az ellenzéki pártok azzal reagáltak: "a demonstrációkon, olvasói levelekben, lakossági fórumok hozzászólásaiban megnyilvánuló választói akarat, a köznyelv nevezte el összefogásnak a baloldali ellenzéki erők koalícióját, ezért az elnevezést nem lehet kisajátítani".
Az ellenzéki Összefogás egyébként egy héten belül Bokros Lajossal és pártjával bővülhet. A Modern Magyarország Mozgalom hírek szerint nem képviselői helyeket, csupán bizonyos elvek képviseletét kéri, legalábbis erről számolt be Szigetvári Viktor az ATV-ben.
Milos Zeman Viktor Janukovics Vatikán NVI Bohuslav Sobotka választás Mater Ecclesiae kolostor MSZP Szent Péter-bazilika Ukrajna Videó Cseh Köztársaság Ferenc pápa XVI. Benedek