Zsebszerzõdést köt a kormány?
A kormány nem várja meg az Országgyûlés Nemzeti Földalap felállításáról szóló döntését. Hamarosan ugyanis egy új gazdasági társaság fogja megvásárolni a zsebszerzõdésüket felmondani kívánó gazdák földjét. Az ellenzéki pártok szerint a megoldás sérti a földtörvényt, amely csak belföldi magánszemélyeknek engedélyezi a földvásárlást.
A kormány még a parlament õszi ülésszaka elõtt felállítja a Nemzeti Földalapot (nfa) - jelentette be szokásos szerda reggeli rádióinterjújában Orbán Viktor miniszterelnök. A kormány keddi döntése értelmében a hamarosan létrejövõ gazdasági társaság azonnal hozzálát a zsebszerzõdésüket felfedõ gazdák termõföldjének megvásárlásához. A felajánlott területeket a költségvetésben a Nemzeti Földalap létrehozására elkülönített 5 milliárd forint felhasználásával fogja az új cég megvenni. A miniszterelnök szerint a társaság létrehozására külön törvényi felhatalmazás nélkül, a már meglevõ törvényekre támaszkodva kerülhet sor. A földalap mûködésérõl késõbb lehet törvényt alkotni, vagy akár a földtörvény keretei közt is lehet rendelkezni errõl a kérdésrõl - mondta Orbán Viktor.

Az új intézmény felállításának elsõ lépéseként a miniszterelnök munkacsoportot alakított a zsebszerzõdések felszámolásával kapcsolatos kormányzati teendõk koordinálására. A munkacsoportnak tagja a földmûvelésügyi és vidékfejlesztési, az igazságügyi, a környezetvédelmi, valamint a PHARE-ügyekért felelõs tárca nélküli miniszter. A miniszterelnök felhatalmazása nyomán a munkacsoport megvizsgálja, miként állítható fel azonnal a Nemzeti Földalap, hogy mielõbb megkezdõdhessen a korábban illegálisan, zsebszerzõdésekkel értékesített földek felvásárlása.

A Földmûvelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumban (FVM) már folyik az elõkészítõ munka annak érdekében, hogy a Nemzeti Földalap még a parlament õszi ülésszaka elõtt felállhasson - közölte Imrédy Szabolcs, a tárca szóvivõje. A hírek szerint Vonza András földmûvelésügyi és vidékfejlesztési miniszter legkésõbb jövõ hét elején ismerteti az nfa felállításának folyamatát. A szóvivõ nem kívánt részleteket elárulni arról, hogy a tárca jogilag miként képzeli el a földalap létrehozását.

Gazdasági társaság nem vehet földet Magyarországon a törvény szerint

A parlamenti pártok agrárszakértõit meglepte a miniszterelnök bejelentése. Zsikla Gyõzõ (FKGP) szerint a kormány váratlan döntése összefügg az Európai Unióval földügyben kötött megállapodással. A politikus úgy látja, a földalap létrehozásáról szóló hír nem egyéb, mint a közvéleményt megnyugtató kampányfogás, amelynek célja, hogy helyrehozza a Brüsszellel kötött megállapodásban elkövetett hibát.

Mint ismeretes, a csatlakozási tárgyalások során a Külügyminisztérium beleegyezett abba, hogy az uniós csatlakozás után a három éve Magyarországon élõ külföldi gazdák földet vehessenek. A kormány most a zsebszerzõdések felszámolásával szeretné a már itt lévõ külföldieket kiszorítani, hogy a korábban megvett föld három év múlva ne menjen át az õ tulajdonukba - mondta Zsikla. A képviselõ szerint azonban a kitûzött célt a kormány nem fogja elérni, mert a földalap számára elkülönített 5 milliárd forint kevés ahhoz, hogy az állam ráígérhessen a külföldiek által a földért fizetett árakra.

Medgyasszay László (MDF) örül annak, hogy végre történik valami a földalap ügyében, ám szerinte jobb megoldás lenne törvényben rendezni a kérdést. Kérdéses az is, milyen jogosítványokkal fog rendelkezni az új gazdasági társaság, például lesz-e elõvásárlási joga vagy kisajátíthat-e földeket - jegyezte meg Medgyasszay. A képviselõ szerint az államnak van lehetõsége gazdasági társaságot felállítani és földet vásárolni, hiszen mindkettõre volt már példa. Abban az esetben azonban, ha sikeres lesz a zsebszerzõdések elleni kampány, kevésnek bizonyulhat a földalap számára biztosított 5 milliárd forintos költségvetési támogatás - véli az MDF szakértõje.

Az ellenzéki pártok képviselõinek egybehangzó véleménye szerint a földtörvény módosítása nélkül gazdasági társaság nem vehet földet Magyarországon. A jogszabály ugyanis csak belföldi természetes személyeknek engedélyezi a földvásárlást. A nagy sietség csak látszat, a kormány ezzel szeretné elterelni a figyelmet arról, hogy továbbra sem tesz semmit a mezõgazdaságért - nyilatkozta lapunknak Orosz Sándor. Az MSZP-s politikus szerint ezzel a módszerrel a kabinet újabb zsebszerzõdésekkel váltja fel a régieket. Kis Zoltán (SZDSZ) véleménye szerint alkotmányjogilag kifogásolható a kormány elképzelése. Az agrártárca egykori politikai államtitkárának véleménye szerint a kormány semmis szerzõdéseket legalizál, ha a külföldieknek földet eladó spekulánsoktól megvásárolja a földet, hogy aztán saját klientúrájának adhassa tovább a megszerzett területeket.

Zsebszerzõdések ügyében néhány megkeresés már érkezett az Igazságügyi Minisztérium gyõri ügyfélszolgálati irodájához az utóbbi napokban. Horváth József ügyvéd, a Gyõr-Moson-Sopron, Vas és Komárom-Esztergom megyét ellátó regionális iroda vezetõje elmondta: volt olyan telefonos érdeklõdõ, aki zsebszerzõdést kötött földje értékesítésére, s az iránt érdeklõdött, mit lehet tenni, hogy ebbõl a helyzetbõl kikeveredjék. Horváth József a korábbi hivatalos bejelentést megismételve leszögezte: a zsebszerzõdésnek önmagában nincs büntetõjogi következménye. Az irodát felkeresõ ügyfelek szakmai segítséget kapnak ahhoz, hogy megismerjék a semmisségre, érvénytelenségre, szerzõdésbontásra vonatkozó szabályokat.

Mihálovits András

(Népszava)
belpolitika Magyarország zsebszerzõdés Országgyûlés Nemzeti Földalap földtörvény