Erdogan nem ereszti a török jogvédőt
Feltételes szabadlábra helyezte egy török bíróság az Amnesty International törökországi irodájának tavaly elfogott vezetőjét szerdán. Csütörtökön azonban már újra letartóztatták.
Taner Kilicet – 10 másik emberi jogi aktivistával együtt – azzal gyanúsítják, szerepet játszott a 2016-os, Erdogan elleni puccskísérletben. A konkrét vád szerint „fegyveres terrorszervezethez tartoznak vagy támogatnak egy terrorszervezetet” – írja az Euronews. Ha bűnösnek találják őket, legalább 7, de akár 15 évet is kaphatnak.
A 11 civilt még tavaly nyáron tartóztatták le. A vádlottak között van Peter Steudtner német emberi jogi aktivista és az Amnesty International törökországi irodájának vezetője, Idil Eser is.
Kilic többek közt azt követhette el, hogy használta a ByLock nevű, – a Reutersnek nyilatkozó szakértők szerint kifejezetten amatőr – titkosított üzeneteket küldő applikációt, amire a puccsisták is támaszkodtak, írja az MTI. Ugyanakkor múlthónapban elismerték a török hatóságok, 11 480 személyt megalapozatlanul gyanúsítottak ugyanezzel. De ezen kívül, a hatóságok szerint Kilic szervezett egy adatbiztonsági tréninget is, egy „titkos találkozót”, amin nem csak török, de még külföldi szakértők is részt vettek. A török hatóságok úgy vélik, az ellenzéki Köztársasági Néppárt (CHP) tüntetését akarták „erőszakká és társadalmi káosszá” alakítani. A vád szerint Kilic továbbá kapcsolatban áll a puccsot állítólagosan megszervező Fethullah Gülen iszlám hitszónokkal, a szakadár Kurdisztáni Munkáspárttal (PKK) és a szélsőbaloldali Forradalmi Népi Felszabadítási Párt-Fronttal (DHKP-C) is.
Az ő ügyét a többiek isztambuli tárgyalásától elkülönítve, Izmirben vizsgálják. A tíz másik civilt már korábban elengedték. Ugyan szerdán feltételes szabadlábra helyezték Kilicet is, de ez ellen gyorsan fellebbezett az ügyészség: még az izmiri börtönében ismét letartóztatták a nemzetközi jogvédő szervezet törökországi elnökét. A történteket „az igazságszolgáltatás felháborító megcsúfolásának” nevezte a Salil Shetty, az Amnesty International főtitkára csütörtökön.
Az ügyet kiemelkedő nemzetközi figyelem kíséri. „Itt ülünk a bíróságon magasrangú diplomatákkal a világ minden részéről, itt vannak a konzulok az Egyesült Államokból, Nagy-Britanniából, Olaszországból, Németországból, Franciaországból és több más országból is” – mondta Gauri van Gulik, az Amnesty európai igazgatója egy tárgyalásról. A jogvédő szervezet Kilic és társai szabadon engedését követelő petícióját 194 országból több mint egymillióan írták alá, szerepel honlapjukon.
A csütörtök délelőtt rendezett szoboravatáson, amit Tom Lantos (1928-2008) születésének 90-ik évfordulóján tartottak, több százan vettek részt a XIII. kerületben. Tom Lantos családtagjain kívül nagykövetek is jelen voltak. Yengibarian Mamikon szobrász alkotása a Tom Lantosról elnevezett sétányon kapott helyet, nem messze a Berzsenyi Dániel Gimnáziumtól, ahol annak idején tanult. A szobor felállításához a fővárosi közgyűlés is támogatást nyújtott.
Fel kell lépni az agresszív vezérelvűség ellen – mondta Tóth József, a kerület szocialista polgármestere. Tom Lantos szobra politikai jelentést is hordoz: szellemiségével példát szeretnének mutatni, remélve, hogy hozzájárulnak egy szabad, igazságos, demokratikus Magyarország megteremtéséhez.
Beszédet mondott David Kostelancik, az Egyesült Államok budapesti nagykövetségének ideiglenes ügyvivője is. Kennedy elnöktől idézett: „Egy nép nem csak arról ismerszik meg, hogy milyen embereket termel ki magából, hanem arról is, hogy milyen embereket tisztel, milyen emberek emlékét őrzi”.
Tom Lantost igazi úriemberként és államférfiként jellemezte. Emlékeztetett rá: az egyetlen holokauszttúlélő volt, akit beválasztottak az amerikai kongresszusba. David Kostelancik szerint a mostani esemény ezért szervesen kapcsolódik január 27-hez, a holokauszt nemzetközi emléknapjához is.
Az ideiglenes ügyvivő hangsúlyozta, hogy a világ jobb hely volna, ha több olyan vezetővel lennénk megáldva, mint amilyen Tom Lantos volt. Büszke magyar maradt, választott hazáját tekintve amerikaiként mindkét ország javát akarva dolgozott.
Tom Lantos ajándék volt mindnyájunknak – ezt már Joseph R. Biden, az Egyesült Államok volt alelnöke jelentette ki videóüzenetben. Annette Lantos, Tom Lantos özvegye magyarul és angolul is köszönetet mondott a jelenlévőknek.
Nem nélkülözte az aktuálpolitikai utalásokat az unoka, Tomicah Tillemann beszéde: „Ma, Magyarországon csakúgy, mint az Egyesült Államokban, azok az értékek, melyekért nagyapám harcolt, jóformán állandóan veszélyben forognak. A demokrácia és a jogállamiság alapelveit, a pluralizmust és az emberi jogokat támadják azok, akik – miként az elnyomók két generációval korábban – politikai előnyöket látnak a kisebbségek és menekültek támadásában, valamint egyes intézmények működésének saját hasznukra fordításában.”
Tomicah Tillemann szerint most, jobban, mint valaha, vissza kell gondolkodnunk a leckére, amit nagyapja a Szent István parkban és a Duna-parton tanult, és olyan világot kell formálnunk, amely méltó a veszteségekhez és az áldozatokhoz. Elfogultságát vállalva úgy vélte, a „világ hálával tartozik a XIII. kerületnek, amiért adott nekünk egy Tom Lantost”.
Tom Lantos 1947-től az Egyesült Államokban élt, a Demokrata Párt meghatározó politikusa volt. Halála után pár évvel, a fideszes kormány közreműködésével és támogatásával jött létre Budapesten a Tom Lantos Intézet. „Tom Lantosra mindig az emberi jogok úttörőjeként fogunk emlékezni. Életét annak szentelte, hogy támogassa az emberi jogok ügyét, az emberi jogok fontosságára és tiszteletére hívta fel figyelmünket” – olvasható a Bíró Anna-Mária által vezetett intézet honlapján.
A kormány nem képviseltette magát a szoboravatáson. A Miniszterelnökség a XIII. kerületi önkormányzatnak jelezte, hogy egy másik, délutáni eseményen fog koszorúzni: a Szent István park 25-nél, ahol emléktábla őrzi Tom Lantos emlékét.
A csütörtök délelőtt rendezett szoboravatáson, amit Tom Lantos (1928-2008) születésének 90-ik évfordulóján tartottak, több százan vettek részt a XIII. kerületben. Tom Lantos családtagjain kívül nagykövetek is jelen voltak. Yengibarian Mamikon szobrász alkotása a Tom Lantosról elnevezett sétányon kapott helyet, nem messze a Berzsenyi Dániel Gimnáziumtól, ahol annak idején tanult. A szobor felállításához a fővárosi közgyűlés is támogatást nyújtott.
Fel kell lépni az agresszív vezérelvűség ellen – mondta Tóth József, a kerület szocialista polgármestere. Tom Lantos szobra politikai jelentést is hordoz: szellemiségével példát szeretnének mutatni, remélve, hogy hozzájárulnak egy szabad, igazságos, demokratikus Magyarország megteremtéséhez.
Beszédet mondott David Kostelancik, az Egyesült Államok budapesti nagykövetségének ideiglenes ügyvivője is. Kennedy elnöktől idézett: „Egy nép nem csak arról ismerszik meg, hogy milyen embereket termel ki magából, hanem arról is, hogy milyen embereket tisztel, milyen emberek emlékét őrzi”.
Tom Lantost igazi úriemberként és államférfiként jellemezte. Emlékeztetett rá: az egyetlen holokauszttúlélő volt, akit beválasztottak az amerikai kongresszusba. David Kostelancik szerint a mostani esemény ezért szervesen kapcsolódik január 27-hez, a holokauszt nemzetközi emléknapjához is.
Az ideiglenes ügyvivő hangsúlyozta, hogy a világ jobb hely volna, ha több olyan vezetővel lennénk megáldva, mint amilyen Tom Lantos volt. Büszke magyar maradt, választott hazáját tekintve amerikaiként mindkét ország javát akarva dolgozott.
Tom Lantos ajándék volt mindnyájunknak – ezt már Joseph R. Biden, az Egyesült Államok volt alelnöke jelentette ki videóüzenetben. Annette Lantos, Tom Lantos özvegye magyarul és angolul is köszönetet mondott a jelenlévőknek.
Nem nélkülözte az aktuálpolitikai utalásokat az unoka, Tomicah Tillemann beszéde: „Ma, Magyarországon csakúgy, mint az Egyesült Államokban, azok az értékek, melyekért nagyapám harcolt, jóformán állandóan veszélyben forognak. A demokrácia és a jogállamiság alapelveit, a pluralizmust és az emberi jogokat támadják azok, akik – miként az elnyomók két generációval korábban – politikai előnyöket látnak a kisebbségek és menekültek támadásában, valamint egyes intézmények működésének saját hasznukra fordításában.”
Tomicah Tillemann szerint most, jobban, mint valaha, vissza kell gondolkodnunk a leckére, amit nagyapja a Szent István parkban és a Duna-parton tanult, és olyan világot kell formálnunk, amely méltó a veszteségekhez és az áldozatokhoz. Elfogultságát vállalva úgy vélte, a „világ hálával tartozik a XIII. kerületnek, amiért adott nekünk egy Tom Lantost”.
Tom Lantos 1947-től az Egyesült Államokban élt, a Demokrata Párt meghatározó politikusa volt. Halála után pár évvel, a fideszes kormány közreműködésével és támogatásával jött létre Budapesten a Tom Lantos Intézet. „Tom Lantosra mindig az emberi jogok úttörőjeként fogunk emlékezni. Életét annak szentelte, hogy támogassa az emberi jogok ügyét, az emberi jogok fontosságára és tiszteletére hívta fel figyelmünket” – olvasható a Bíró Anna-Mária által vezetett intézet honlapján.
A kormány nem képviseltette magát a szoboravatáson. A Miniszterelnökség a XIII. kerületi önkormányzatnak jelezte, hogy egy másik, délutáni eseményen fog koszorúzni: a Szent István park 25-nél, ahol emléktábla őrzi Tom Lantos emlékét.