Zemplén, ahol a csend kezdõdik
"Vinum Regnum , Rex Vinorum" - a szlogen révén a világhírû tokaji borvidéken kezdtük, s a kõkapui Károlyi-vadászkastélyon át Boldogkõváralja, illetve Füzér váránál fejeztük be zempléni körutunkat. Pár nap alatt ugyan nem lehet felfedezni a vidéket, azért tettünk egy tétova kísérletet, s megálltunk egy-egy jellegzetes zempléni látványosságnál.
Utunk során egy kisebb kört írtunk le, Miskolctól a 37-es úton Sátoraljaújhelyig utaztunk, hogy a határ elõtt észak-északnyugat felé fordulva megismerjük a környék aprófalvait és történelmi emlékeit, s elérve a Tornyosnémetitõl induló 3-as fõutat visszaérkezzünk Miskolc irányába.

Zemplén földtörténetileg is érdekes a geológusok számára, hiszen a hegység északkeleti részén bukkannak felszínre az ország legidõsebb (feltételezések szerint 900 millió évnél idõsebb) metamorf kõzetei, ezeket alapvetõen gneisz és csillámpala alkotják. De a hegység változatosságára jellemzõ, hogy a területen karbon-perm idõszaki homokkõtõl és agyagpalától kezdve számos vulkanikus kõzetet is takar. A Zemplén (Tokaji)-hegység hazai vulkáni eredetû hegységeink közül a legváltozatosabb anyagú: akad itt riolittufa, andezit és bazalt is.

Utunk elsõ lépésként a borturizmust helyeztük elõtérbe, betértünk tehát Tokaj városába, ahol nem tudtuk nem észrevenni a pincéket, amelyek egymás hegyén-hátán sorakoztak az út mentén.

A világ elsõ természetes édes borát termelõ, nemrég világörökségi helyszínné nyilvánított Tokaj-hegyaljai borvidék egyedülálló adottságokkal rendelkezik. Egyrészt a különleges termõterület (vulkanikus altalajon agyag- vagy lösztalaj, a napsütötte déli lejtõk és a Tisza és Bodrog folyók által meghatározott mikroklíma, mely kedvez a botrytis cinerea - nemes penész - kialakulásának, és az ezt követõ aszúsodásnak), másrészt a sziklákba vájt pincék hatalmas rendszere, mely egész évben állandó, 12°C körüli hõmérsékletével és magas, 96 százalék körüli páratartalmával ideális a borok érlelésére.

Az évszázadok óta honos szõlõfajták közül a furmint, a hárslevelû és a sárgamuskotály a leghíresebb. A tokaji borvidék a Kelták kora óta jól ismert, azonban világhírnévre csak a XVII. századtól - az aszúkészítés titkának felfedezésével - tett szert.

A Tokaj-hegyaljai borvidék világörökséggé nyilvánított része összesen 27 települést foglal magába, Tokaj városát, valamint Bodrogkeresztúr, Bodrogkisfalud, Mád, Mezõzombor, Rátka, Szegi, Tarcal, Tállya legkiemelkedõbb termõhelyeit, illetve ide tartozik Sátoraljaújhelyen az Ungvári Pince, Sárospatakon a Rákóczi Pince, Hercegkúton a Kõporosi és a Galamboshegyi pincesor, valamint Tolcsván az Oremus és a Bormúzeum pincéi is.
borturizmus Tokaj Boldogkõváralja vár Zemplén