Gyanúsan hullanak a csecsen fõnök ellenfelei
Egy aranypisztolyból kilõtt golyó, egy megmérgezett tó, egy volt csecsen szeparatista, akibõl Oroszország hõse lett és egészen egy elnökig húzódó gyilkossági szálak - számos kellék adott egy kémregényhez a csecsen elnök egyik ellenfele, Szulim Jamadajev dubai meggyilkolásának ügyében. Oroszországban már Litvinyenko 2 néven emlegetik a merényletet, amely más hasonló ügyekkel együtt arra utal, hogy Moszkva kígyót melenget a keblén Ahmed Kadirov csecsen elnök személyében.
Rejtélyes körülmények között gyilkoltak meg március végén egy szabadságharcosból Oroszország hõsévé avanzsált csecsenföldi fegyverest. Szulim Jamadajevet pisztollyal - állítólag egy aranyozott Sztyecskinnel - lõtték agyon közvetlen közelrõl Dubaiban, tengerparti lakhelye mélygarázsában március 28-án délután. "Lelõtték, és a helyszínen életét vesztette" - közölte Dhahi Khalfan Tamim dubai rendõrfõnök. Hozzátartozói ennek ellenére késõbb azt állították, hogy a férfi túlélte az esetet, kórházban kezelik, és kielégítõ állapotban van. A BBC szerint ugyanakkor olyan hír is érkezett, hogy múlt szerdán eltemették.

A Jamadajev elleni merénylet nyomán két gyanúsítottat vettek õrizetbe - egy iráni és egy tadzsik állampolgárt -, négy további gyanúsított pedig Oroszországba szökött - közölte hétfõn a dubai rendõrfõnök. Tamim egyúttal bejelentette, az egyik gyanúsított vallomása alapján az ügyhöz köze van az orosz alsóház egyik csecsenföldi képviselõjének, volt csecsen elnökhelyettesnek Adam Delimhanovnak. Állítólag Delimhanov egyik testõrétõl származott a gyilkos fegyver. Tamim szerint az Interpolhoz fordulnak Delimhanov és a másik négy gyanúsított õrizetbe vétele érdekében.

Delimhanov maga tagadta, hogy érintett lenne az ügyben. "Nem értem mire alapozzák gyanújukat..., nem vall szakértelemre, hogy a nyomozást az áldozat hozzátartozói között terjedõ pletykákra építik" - mondta a Russia Todaynak. A politikus azzal támadt a dubai hatóságokra, hogy miként engedélyezhették egy a hazájában körözött személy belépését az országba. Delimhanov - Ramzan Kadirov oroszbarát csecsen elnök közeli rokona - provokációnak minõsítette az ügyet. Jamadajev a dubai rendõrök szerint egy Szulejman Madov névre kiállított orosz útlevéllel érkezett az országba.

Az ügyben számos találgatás és dezinformáció látott napvilágot, például orosz lapok arról is írtak, hogy a férfi meggyilkolásának megrendezésével akart új életet kezdeni. Orosz lapok ugyanakkor arról is írtak, hogy egyszerû bosszúakcióról volt szó. A Delimhanovot fenyegetõ eljárás miatt többen már Litvinyenko 2-ként emlegetik az esetet. A Londonban 2006-ban megmérgezett egykori KGB-s Litvinyenko ügyében ugyanis Nagy-Britannia hiába kérte Moszkvától a gyilkosság gyanúsítottjának kiadatását, az megtagadta ezt, súlyos diplomáciai feszültséget keltve a két ország között. Delimhanovnak képviselõsége miatt mentelmi joga is van.

A megmérgezett tótól Dubaiig

Delimhanovot Kadirov elnök is a védelmébe vette, aki szerint Jamadajev többször is megpróbálta meggyilkolni õt - egy alkalommal állítólag megmérgezte volna az elnöki palota kertjében álló tavat -, és azzal is vádolta az egykori elitkatonát, hogy köze volt apja, Ahmed Kadirov akkori csecsen elnök 2004-es felrobbantásához.

Jamadajev kacskaringós utat járt be, mire Dubaiba került. Az 1990-es évek elején még Moszkvában dolgozott üzletemberként, majd az elsõ csecsen háborúban a szeparatisták oldalára állt. 1995-ben kinevezték a gudermeszi front parancsnokává. 1998-ban még az akkor csecsenföldi mufti Ahmed Kadirovot támogatta. A háború után azonban konfliktusba keveredett Aszlan Maszhadov akkori csecsen elnökkel. 1999-ben merényletet is megkíséreltek ellene.

A második csecsen háborúban már az oroszok oldalára állt, a klánja és Ahmed Kadirov irányítása alatt álló Gudermeszt harc nélkül az orosz csapatok kezére adták. Õ maga bekerült az orosz hadsereg kötelékébe, és a Specnyaz egyik helyi egységét a Vosztokot vezette. Csapata több mint 400 oroszellenes fegyveressel végzett, érdemeiért 2005-ben megkapta az Oroszország hõse kitüntetést. Három év múlva azonban már körözött személy volt.

A körözést Ramzan Kadirov nyomására adták ki ellene, akivel tavaly tavasszal összerúgta a port. A két férfi hívei véres, 18 halálos áldozattal járó összetûzésben bonyolódtak Gudermeszben közel egy évvel ezelõtt. Kadirov ezzel a lépéssel félreállította utolsó számottevõ csecsenföldi riválisát. A karizmatikus Jamadajev, közel 600 fõs elitegysége élén, ugyanis gyakorlatilag független volt Kadirovtól: Oroszország hõse közvetlenül a moszkvai védelmi tárcával állt kapcsolatban. Jamadajevet tavaly augusztus 7-én egy 1998-as gyilkossággal gyanúsították meg, ám még részt vett Oroszország Grúzia ellen indított háborújában. Egysége élérõl augusztus 22-én távolították el.

Sorra hullanak

Üldözõi elõl elõbb Moszkvában bujkált, majd álnéven Dubaiba szökött. Itt érte az aranypisztolyból leadott halálos lövés március 28-án. Nem õ az elsõ azonban Kadirov elnök ellenfelei közül, aki ilyen sorsra jutott. Tavaly szeptemberben Jamadajev egyik testvérét, Ruszlant érte halálos lövés moszkvai dugóban veszteglõ autójában. Januárban Kadirov egyik volt testõre - az elnököt kínzások és gyilkosságok miatt az Európai Emberi Jogi Bíróságon bepanaszoló - Umar Iszrajlovot lõtték agyon egy bécsi utcán, amikor kiszállt kocsijából joghurtot vásárolni. Szulim Jamadajev azonban az elsõ, akinek esetében hivatalosan is meggyanúsították a csecsen elnök belsõ körét.

Megölésével kapcsolatban a Ria Novoszty érdekeltségébe tartozó Russia Profile elemzõközpont arról ír, hogy már nincs Csecsenföldön olyan szervezet, vagy hatóság, amelyet nem Kadirov irányít, az összes politikai ambíciót dédelgetõ szereplõt kiütötte az elnök. "Még Dzsohar Dudajevnek és Aszlan Maszhadovnak (az egykori független csecsenföldi köztársaság elnökei) is volt ellenzéke a rebellis csecsen köztársaságon belül és kívül, de ma már Ahmed Zakajev is Kadirovtól függ - írja Szergej Markedonov, a moszkvai Politikai és Katonai Kutató Intézet munkatársa.

Mark Galeotti, a New York-i Egyetem, oroszországi bûnözéssel foglalkozó kutatója szerint Moszkva gyakorlatilag Frankensteint teremtett a Kadirov vezette Csecsenfölddel. "A csecsen nacionalisták elleni harc jegyében tulajdonképpen egy autonóm csecsen államot hoztak létre" - mondta a New York Times-nak. "Miért ölték meg Ruszlan Jamadajevet, aztán Szulim Jamadajevet? Miért nincs ellenzéke Kadirovnak? Miféle rezsimet támogat Moszkva? És meddig képesek befolyásolni (a Kadirov-rezsimet)?" - kérdezi Markedonov.

"Most is eléggé szabad"

Az oroszok is érzékelik, hogy könnyen kicsúszhat a kezük közül a Csecsenföldön minden elõdjénél hatékonyabban rendet rakó, az országot az olajbevételekbõl látványosan újjáépítõ, - a Kaukázus többi részéhez képest - paradicsomi békét teremtõ Kadirov - állítja a New York Times. Moszkva szerint azonban nincs köze a gyilkosságnak ahhoz a döntésükhöz, hogy mégsem vonják ki idén tavasszal a térségben állomásozó orosz haderõ jelentõs részét, és nem szüntetik meg a második csecsen háború idején bevezetett kereskedelmi és szállítási korlátozásokat - mint azt Kadirovnak korábban megígérték.

"A terrorelhárító hadmûvelet leállítása, számos katona kivonása, és a korlátozások megszüntetése révén még több szabadsághoz jutna Kadirov, pedig már most is eléggé szabad" - mondta a lapnak Tatyjana Loksina, a Human Rights Watch csecsenföldi szakértõje. A jogvédõk számos jogsértésért - kínzásokért, emberrablásokért, gyilkosságért - tartják felelõsnek a csecsenföldi rendszert.
Adam Delimhanov Csecsenföld Szulim Jamadajev nemzetközi diplomácia Ramzan Kadirov Oroszország Dubaj külföldi bûnügyek csecsen konfliktus