Végre kapnak enni a menekültek a tranzitzónákban
A hazai és nemzetközi felháborodás nyomán a menekültügyi hivatal „megtalálta a jogi kiskaput” annak érdekében, hogy a tranzitzónákban fogva tartott menedékkérők mindegyike kaphasson ételt.
A Magyar Helsinki Bizottság közleményben üdvözli a pozitív változást, egyben felhívja a figyelmet arra: a rossz, embertelen jogszabályok módosítása nélkül valójában továbbra is marad a bizonytalanság és az éheztetés veszélye továbbra is fennáll.

„Ez az eset is jól mutatja, mekkora szükség van a hatalom civil kontrolljára” – írja a Helsinki, ha ők nem észlelik a problémát és nem fordulnak a strasbourgi bírósághoz, valamint ha a jogvédő egyesület nem tájékoztatja a nyilvánosságot, akkor a kormány semmit sem tett volna azért, hogy a helyzet javuljon, és a menedékkérők még ma is éheznének – mégpedig egyre többen, állítják.

  Az óriási, hazai és nemzetközi felháborodás, valamint a tettre kész civil és egyházi szervezetek kényszerítették ki, hogy a kormány mégiscsak észhez térjen és meghátráljon.

Ugyanis a Helsinki Bizottság tárta fel, hogy a július 1-étől hatályba lépett új szabályok nyomán a menedékkérők nagy részét az éheztetés fenyegeti. A bevándorlási hivatal azoknak a menedékkérőknek nem adott enni, akiknek a kérelmét elfogadhatatlanság miatt elutasították, de ők ez ellen bírósághoz fordultak. Számukra kötelező tartózkodási helyként a röszkei vagy a tompai tranzitzónát jelölték ki. Márpedig nekik az idegenrendészeti szabályok alapján – a kismamákat és gyerekeket kivéve – nem jár étkezés.

Augusztus 8. óta egymás után hozták az elutasító döntéseket, és ennek következtében augusztus 21-ig nyolc embertől tagadták meg az élelmet. A hatóságok azt is megakadályozták, hogy az éhezők egyházi és civil szervezetek ételadományaihoz juthassanak, Iványi Gábor ugyanis megpróbált ételt vinni a határra, sikertelenül. Arra is sor került, hogy az étkezési időben a gyerekeket elválasztották a szüleiktől, nehogy a családtagok meg tudják osztani az ételt.

A Helsinki Bizottság nyolc ügyfél képviseletét látja el, valamennyi esetben haladéktalanul a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságához fordult a civil szervezet. Azt kérték, hogy kötelezzék a kormányt az embertelen bánásmód megszüntetésére. A bíróság eddig mind a nyolc személy esetében elrendelte, hogy haladéktalanul kapjanak ételt. A döntések arra alapultak, hogy

  az élelem megtagadása embertelen bánásmód tilalmába ütközik, illetve a bíróság – szintén a valóságnak megfelelően – fogvatartási helynek tekinti a tranzitzónákat, ahol az államot ellátási kötelezettség terheli.

Mindeközben ingyenes jogi segítséget nyújtó ügyvédeik csütörtökön arról szereztek tudomást, hogy a hatóság „megtalálta a jogi kiskaput” ahhoz, hogy az eddig éheztetéssel fenyegetett menedékkérők mégiscsak kaphassanak enni. (De az nem derül ki, mi ez a jogi kiskapu.) A Helsinki Bizottság üdvözli, hogy ügyfeleik és a fogva tartott menedékkérők enni kapnak, de arra nyomatékkal hívják fel a figyelmet, hogy ez még nem megnyugtató megoldás, a veszély nem múlt el.

„Az pedig sokat elárul a magyar állam működéséről, hogy egy állami szervnek ma jogi kiskapukat kell keresnie ahhoz, hogy az ellátás elemi feltételei egy zárt intézetben érvényesülhessenek. A Helsinki Bizottság már az új jogszabályok megalkotása előtt arra figyelmeztetett, ezek az embertelen rendelkezések az embertelen jogalkotói akaratot szolgálják ki, és súlyosan sértik a menedékkérők emberi jogait.”

A Magyar Helsinki Bizottság a közleményét azzal zárja, hogy a kormányerő tudatosan idézte elő azt a helyzetet, hogy a szabályos utat választó menedékkérők, köztük nők, kínzásáldozatok éheztek a tranzitzónákban. Az a cinikus szándék állt emögött, hogy a kiéheztetett menedékkérők kénytelenek legyenek visszamenni Szerbiába, amivel „önként” mondanak le a menedékjog keresésének lehetőségéről is.

  Az egyedül helyes, jogállami és emberséges megoldás tehát az lenne, ha a jogszabályokat úgy módosítanák, hogy minden fogva tartott kérelmező kapjon ételt. Az étel megtagadása kimeríti az embertelen, megalázó bánásmód fogalmát, az egyik legsúlyosabb emberi jogsértés.
válság menekült éhezés határzár menekültek Magyar Helsinki Bizottság tranzitzóna