Trumpnak ez tényleg bejött – Bahrein is bejelentette, hogy rendezi viszonyát Izraellel
Máris megindultak a találgatások arról, melyik arab állam lehet a következő.
Noha Donald Trump hajlamos eltúlozni saját és kormányzata eredményeit, úgy tűnik, igaza volt, amikor a „történelmi” jelzővel illette az Egyesült Arab Emírségek és Izrael augusztus 13-i békekötését. Az úgynevezett Ábrahám-egyezmény valódi vízválasztónak bizonyult a közel-keleti térség szempontjából, amit mi sem bizonyít jobban, mint hogy pénteken egy újabb arab ország, Bahrein jelentette be: normalizálja a viszonyát a zsidó állammal. „Huszonhat esztendőbe telt, mire a második arab országgal (Jordániával) kötött békeszerződés után eljutottunk a harmadikig, míg csupán 29 nap telt el a harmadiktól a negyedikig” – szemléltette az áttörés jelentőségét tévébeszédében Benjamin Netanjahu izraeli kormányfő. A történesek az ő keményvonalas politikáját is igazolják, hiszen megszűnni látszik a zsidó állam közel-keleti elszigetelődése, és ehhez – az izraeli baloldal álláspontjával szemben – semmilyen engedményt nem kellett tenniük a palesztinok felé. Mindez óriási csapás a palesztin társadalom és vezetők számára, hiszen eddig az arab világ egységes támogatására alapozva követelhették egy önálló palesztin állam létrehozását az 1967-es határok mentén, s most elárulva érzik magukat. A csalódottságot hűen tükrözi a bahreini bejelentésre adott reakció: Ciszjordániában és a Gázai-övezetben is tiltakozások törtek ki, miközben a Palesztin Hatóság „hátbatámadásnak” minősítette a lépést és azonnal visszahívta nagykövetét az Öböl-menti országból. Ramalláh azonban képtelen befolyásolni a helyzetet, hiszen a palesztin kérdés eljelentéktelenedését leginkább rajtuk kívül eső tényezők befolyásolják. Izrael és az arab világ egymáshoz közeledését elsősorban az Irán térnyerése felett érzett kölcsönös aggodalom motiválja, emiatt nem okozott komoly meglepetést, hogy az Emírségek után éppen Bahrein volt a következő: a helyi szunnita uralkodói család a javarészt siíta felekezetű alattvalók elnyomásával biztosítja hatalmát, ezért egzisztenciális fenyegetésként tekint a szintén síita többségű perzsa államra. A bahreini lépés abból a szempontból  mégis némileg váratlan volt, hogy mintegy két hete – Mike Pompeo amerikai külügyminiszter látogatásakor – úgy tűnt, Hamad király udvariasan elutasítja a megbékélésről szóló javaslatot. Elképzelhető viszont, hogy akkor még voltak a kiegyezést megakasztó vitás kérdések, amelyeket azóta a színfalak mögött sikerült rendezni. Az Egyesült Államok és Izrael egyaránt abban bízik, hogy az Emírségek és Bahrein példáját további arab országok követik. A legvalószínűbb jelölt Omán, amely üdvözölte mindkét békemegállapodást, emellett nem hivatalosan régóta jó kapcsolatokat ápol a zsidó állammal. Az amerikai diplomácia Szudánt is nyomásgyakorlással próbálja rábírni  a viszony rendezésére; a hírek szerint ugyanis ettől teszik függővé az ország levételét a terrorizmust támogató államok listájáról. Az izraeli sajtóban a lehetséges országok között emlegetik Tunéziát és Marokkót is, utóbbi az izraeli 12-es csatorna értesülései szerint nemsokára bejelenti, hogy közvetlen repülőjáratokat indít Izraelbe. Donald Trump Szaúd-Arábiát is megemlítette, mint potenciális partnert, ám elemzők egyelőre csekély esélyt látnak erre, hiszen az olajmonarchia a kiegyezéssel veszélybe sodorhatja az iszlám világban betöltött vezető szerepét. Biztos ugyanakkor, hogy Rijád hallgatólagosan támogatja az amerikai törekvéseket, hiszen jóváhagyásuk nélkül Bahrein sem békülhetett volna ki a zsidó állammal.
A minszki Függetlenség terét fémrácsokkal kerítették el, az aluljárókat is lezárták.
Nagy erőkkel vonult fel Minszkben a rendőrség és a hadsereg az Aljakszandr Lukasenka fehérorosz elnök vitatott újraválasztása ellen tüntetőkkel szemben vasárnap. A fehérorosz belügyminisztérium tájékoztatása szerint megkezdték a hatóságilag nem engedélyezett tiltakozó akció résztvevőinek őrizetbe vételét. Olha Csemodanova belügyi szóvivő szerint időközben több mint 400 embert állítottak elő. Csemodanova korábban 250-ről tett említést. A megmozduláson hírügynökségek szerint mintegy százezren vesznek részt. A minszki Függetlenség terét biztonságiak fogták közre és fémrácsokkal kerítették el. Az aluljárókat is lezárták. A város központjában található Köztársasági Palota épületénél rendőrségi alakultok vonultak fel. Egyenruhás biztonságiak itt is fémrácsokat és szögesdrót akadályokat állítottak fel. A mellékutcákban fogolyszállító autóbuszok és további rendvédelmi erők várakoztak. A kormányellenes tüntetők ezúttal a „Hősök menetére” szólítottak fel, amely részben a hatósági őrizetben lévő Marija Kalesznyikava ellenzéki aktivistának, a Koordinációs Tanács elnökségi tagjának szólt. A TASZSZ orosz hírügynökség helyszíni beszámolója szerint a tüntetők menete a biztonságiak felvonulása miatt megfordult és több oszlopra bomolva Lukasenka rezidenciájának irányába indult. Az Interfax orosz hírügynökség szerint figyelmeztető lövések zaját lehetett hallani a fehérorosz vezetés lakónegyedében. A belügyminisztérium később megerősítette: aktivisták őrizetbevételekor egy rendőr egy lövést adott le a levegőbe, hogy ezzel eltántorítsa társaikat a kiszabadításuktól.
Időközben a lengyel határhoz közeli Breszt városában is az utcákra vonultak az emberek. A belügyi tárca közlése szerint a rendvédelmi szervek vízágyúkkal oszlatták a megmozdulás mintegy ezer résztvevőjét. A hatóságok indoklása szerint az aktivisták akadályozták a tömegközlekedést és veszélyt jelentettek a közlekedés biztonságára. A fehérorosz különleges rendőri egység, az OMON többeket előállított.
Szombaton több száz nő vonult utcára Minszkben Lukasenka lemondását követelve. A biztonsági erők 114 tüntetőt őrizetbe vettek a belügyminisztérium vasárnapi közlése szerint. Nyolcvanheten közülük börtönbe kerültek.
Vasárnap „Az egységes Fehéroroszországért” néven autóstüntetést tartottak Lukasenka hívei a fehérorosz fővárosban – közölte a BelTA fehérorosz állami hírügynökség. Veniamin (Tupeka), a fehérorosz ortodox egyház új vezetője szerint az egyház semleges álláspontra fog helyezkedni a belpolitikai válságban. Az új minszki és zaszlavi metropolita az RT orosz állami televíziónak nyilatkozva hangsúlyozta, hogy az egyháznak „semlegesnek kell lennie és a felek közti kibékülést kell szolgálnia”. Veniamin metropolita egyben a belpolitikai válság során elkövetett hibák jóvátételét szorgalmazta, bár nem pontosította mit ért ez alatt. Az egyházvezető mindemellett hangsúlyozta Fehéroroszország és Oroszország összefonódását. „Népeink nagyon közel állnak” – mondta. A szovjet tagköztársaságok szétválása szerinte főként politikai okokból és külső hatásra történt. Úgy fogalmazott, hogy hiányzott a korábbi nemzedékek bölcsessége ahhoz, hogy elejét tudták volna venni ennek a felbomlásnak. Bírálói szerint a fehérorosz ortodox egyház vezetése hetek óta nem szólalt fel a karhatalom túlkapásai ellen. Augusztus 25-én az orosz ortodox egyház szinódusa felmentette hivatalából a fehérorosz ortodox egyház vezetőjét, Pavel (Ponomarjov) minszki és zaszlavi metropolitát, akinek helyére Veniamin (Tupeka) bariszavi és maringorszki püspököt nevezték ki. A Vesztyi orosz hírportál szerint Pavel korábban azzal a kéréssel fordult Lukasenkához, hogy fékezze meg az újraválasztása miatt kibontakozott tüntetések résztvevőivel szemben alkalmazott hatósági erőszakot. Az Interfax orosz hírügynökség a moszkvai védelmi minisztériumra hivatkozva közölte, hogy a Szláv Testvériség fedőnevű hadgyakorlat keretében szeptember 14-től 25-ig mintegy háromszáz orosz katona és hetven harcjármű vesz részt Fehéroroszország területén. A Ria Novosztyi orosz hírügynökség szerint egy orosz ejtőernyős alakulat lesz ott a manőveren.
A túlélők után kutatnak a mentőegységek.
Legalább tizenkét ember vesztette életét és 21-en eltűntek Nepál keleti részén a heves esőzések kiváltotta földcsuszamlásokban – közölte a nepáli belügyminisztérium szóvivője vasárnap. Murari Vaszti szerint a fővárostól, Katmandutól mintegy száz kilométerre keletre található Bahrabise településen tíz ember halt meg, amikor egy földcsuszamlás több házat is elsöpört. Két másik halálos áldozat az északkeleti Baglung településen vesztette életét szintén földcsuszamlás miatt. Vaszti szerint a mentőegységek most azon vannak, hogy felkutassák az eltűnteket.
Szeptember 3-án is legalább tizenkét ember vesztette életét és 36-an eltűntek Nepál északnyugati részén villámárvizekben és egy földcsuszamlásban. Az árvizek és földcsuszamlások megszokott jelenségnek számítanak a hegyvidéki Nepálban a monszunévszak során, amely rendszerint júniusban kezdődik és általában szeptember közepéig tart. Hivatalos adatok szerint az idén eddig 314 ember halt meg és 160-an sérültek meg, illetve 111-en tűntek el az áradások következtében az országban.