Harminc év börtönre ítélték az 1994-es népirtás miatt Ruandának elsõként kiadott embert
Harminc év börtönbüntetésre ítélték pénteken Charles Bandorát emberiesség elleni bûncselekmények miatt. A felelõsségre vonás elõl külföldre menekülõ Bandora volt az elsõ, akit kiadtak Ruandának az 1994-es népirtással összefüggésben.
„A legfelsõbb bíróság megalapozatlannak találta az érveket, amelyeket a védelem hozott fel a 30 év börtönbüntetésrõl szóló 2015-ös ítélet hatályon kívül helyezésére, így fenntartotta azt" - mondta Sam Rugege, a ruandai legfelsõbb bíróság elnöke. A vádlott tavaly novemberben fellebbezte meg egy felsõbíróság döntését.

Rugege ítélete jogerõs.

Bandora 1994-ben a Juvénal Habyarimana néhai ruandai elnök vezette Nemzeti Forradalmi Mozgalom a Demokráciáért és a Fejlõdésért (MNRD) magas rangú tagja volt. Habyarimana repülõgépének 1994-es lelövését követõen kezdõdött meg a népirtás, amelyben az ENSZ szerint mintegy 800 ezren haltak meg.

Bandorát azzal vádolták, hogy kiképzésben részesítette és fegyverekkel látta el az - MNRD fiatal követõibõl alakult - Interahamwe (Azok, akik együtt harcolnak) hutu félkatonai szervezetet, és

személyesen felügyelte tuszik lemészárlását a délkelet-ruandai Bugesera régióban.

A vád szerint Bandora rendelte el egy ruhuhai templomban menedéket keresõ 400 tuszi legyilkolását 1994. április 7. és 13. között.

A népirtás után Bandora elmenekült az országból. Malawiban õrizetbe vették, de rejtélyes körülmények között végül szabadon engedték, ami után Európába utazott. 2010-ben a norvég hatóságok õrizetbe vették egy repülõtéren annak gyanújával, hogy hamis dokumentumokkal utazott,

majd számos fellebbezést és menedékkérelmet követõen az oslói bíróság úgy határozott, kiadják Ruandának, amire 2013-ban került sor.

Bandora volt az elsõ szökevény, akit kiadtak Ruandának, azonban a népirtással vádolt mintegy ezer ember közül eddig mindössze 22-t adtak ki a középkelet-afrikai országnak.

A ruandai népirtást a Habyarimana rezsimje által felfegyverezett hutu milicisták kezdeményezték, miután az államfõ 1994. április 6-án merénylet áldozata lett. 1994 áprilisa és júliusa között a többségi hutu nemzetiséghez tartozó szélsõséges milíciák mintegy 500 ezer kisebbségi tuszit és 300 ezer mérsékelt hutut mészároltak le.
mészárlás Ruanda népirtás