Béremelésre mehet el a Rác fürdő ára
Az ellenzék szerint a főpolgármester csak blöffölt a BKV dolgozóknak tett 10+5 százalékos béremelési ajánlattal, hogy időt nyerjen. Közben ugyanis a nemzetgazdasági tárca titokban már számolja, mennyibe kerülne, ha az állami cégek után az önkormányzati vállalatoknál is a kormány fizetné a béremeléseket. Mások szerint ingatlaneladás lehet a magasabb bérek fedezete.
Változatlanul titkolni igyekszik Budapest vezetése és a kormány, hogy miből akarja kifizetni a fővárosi önkormányzat a BKV-nak ígért béremeléseket. A szakszervezeteket ez a részlet nem is érdekli, de a Városi Tömegközlekedési Dolgozók Szakszervezeti Szövetségének (VTDSZSZ) elnöke nem érezte bizonytalannak Tarlós Istvánt, amikor múlt csütörtökön tárgyalni hívta őket és a cég vezérigazgatóját. Gulyás Attila a találgatásokra reagálva azt felelte a Népszavának, már csak azért sem tartja valószínűnek, hogy felelőtlenül ígérgetne a főpolgármester, mert a sztrájkkészültséget csak átmenetileg vonták vissza, de az első átverésnél, késlekedő kifizetésnél azonnal beszüntetnék a munkát a budapesti tömegközlekedés sofőrjei.
Lehet, hogy Tarlós István magabiztosságának hátterében az áll: ő már biztosan tudja, a kormány mégis belenyúl a zsebébe és az állami cégeknek megadott 3 év alatt teljesülő 30 százalékos béremelések fedezetét odaadja az önkormányzatoknak. Egy kormányközeli forrásunk úgy fogalmazott: minden attól függ, mit számolnak ki Varga Mihály tárcájánál, ahol „most kalkulálják, mennyibe fog kerülni országosan az önkormányzatoknál dolgozók béremelése”. A BKV-s sztrájkfenyegetéssel állítólag nem számolt előre a kormány, de választási évben nem meri megtenni, hogy nem segít ennek a szférának – állítja informátorunk.
A találgatások közt az is felvetődött, ha valami miatt mégsem vállalja be a kormány a sokmilliárdos kiegészítéseket, akkor Budapest esetében kipótolhatja a BKV normatív támogatását vagy többletforrásokat adhat beruházásokra. Ennek ellentmond, hogy a támogatást épp az idén 3 milliárddal csökkentették, a beruházások támogatásával pedig tételesen el kell számolni, hacsak nem módosítják a budapesti költségvetést, hogy a beruházási keretből áttegyenek néhány milliárdot a BKV működési támogatásába.
Az ellenzék nem látja reálisnak a pénz házon belüli előteremtését. Gy. Németh Erzsébet szerint Tarlós István az ígérettel egyszerűen időt akart nyerni, mert még mindig reménykedik kormányzati források megszerzésében. A Demokratikus Koalíció (DK) fővárosi képviselője kijelentette: Budapest az utolsó tartalékait éli fel, nincs pénz a költségvetésben egy ilyen váratlan, sokmilliárdos tétel kifizetésére.
Ha lesz is politikai szándék az önkormányzati dolgozók béremeléseire, átmenetileg mindenképpen elő kell teremteni a 10+5 százalékos BKV-s béremelési ajánlat forrását. Gulyás Attila szakszervezeti elnök elmondása szerint a pénzügyekért felelős Bagdy Gábor főpolgármester-helyettes az egyeztetésen egy félmondattal utalt rá, hogy ingatlan eladásokból például 2,5 milliárdot tudnak erre fordítani. A főváros idei költségvetéséhez tartozó értékesítési tervben összesen 5 milliárd forintos ingatlan eladási bevétellel számolnak és információink szerint új épület eladásának ötlete nem merült fel. Ennél többet a béremelés forrásairól nem árult el az önkormányzat hétfőn sem, érdeklődésünkre mindössze annyit válaszoltak: „a bérmegállapodás megkötéséig nem tudunk további információval szolgálni”.
A fővárosi képviselő testület Pénzügyi és Ellenőrző Bizottságát vezető szocialista Szaniszló Sándor az ingatlanértékesítésről szóló felvetést elképzelhetőnek tartja, szerinte elsőként a Rác Fürdő lehet veszélyben, hiszen arra már tett 3,1 milliárdos ajánlatot egy „biztos vevő” nevében a Magyar Fejlesztési Bank. Az MSZP fővárosi képviselője úgy látja, ha ezt elkótyavetyéli Budapest, utána csak útfelújításokon tudna spórolni 2-3 milliárdot és még így sem áll össze a megígért béremelés teljesítéséhez szükséges nagyjából 8 milliárdos összeg. Szaniszló ezért azt tartja valószínűbbnek, hogy Tarlós valójában fedezet nélkül ígérte meg a közlekedési cégnek a béremelési támogatást. Ez ugyanolyan, mint amikor a Lánchíd felújítását 22 milliárdért akarja megvalósítani a főváros, de közben még egymilliárdja sincs a munkára – folytatta a gondolatot a szocialista várospolitikus.
Szaniszló Sándor is elképzelhetőnek tartja, hogy az ígérettel csak időt akart nyerni a főpolgármester, bár úgy látja, saját források ide-oda tologatásával legfeljebb június végéig tudja fedezni Budapest a megemelt bérek kifizetését, hiszen nincsenek tartalékai.
A kérdést tovább bonyolítja, hogy a BKV béremelési ajánlata csak 2017-re vonatkozik, bár az érdekvédők az állami szolgáltatókhoz hasonlóan 3 éves megállapodást akartak elérni. A főpolgármester azonban ennél a pontnál széttárta a karját, mondván: hogy mi lesz jövőre, azt senki nem tudja.


Botrányba fulladt a parlament nemzetbiztonsági bizottságának az ülése hétfőn: a testület alelnöke, Németh Szilárd és a többi kormánypárti képviselő ugyanis elhagyta az üléstermet, amikor az ellenzéki tagok meg akarták kérdezni az Alkotmányvédelmi Hivatal képviselőjét a hétvégén kirobbant Yandex-ügyről.
Mint azt a 444.hu szombaton megírta, a kormány nemzeti konzultációs honlapjának a forráskódja a Yandex nevű orosz internetes céghez vezet. Az „orosz google-ról” a BBC korábban feltárta, hogy az együttműködik az orosz titkosszolgálattal. Így a Yandex 2011-ben adatokat adott a KGB utódszervezetének, az FSZB-nek arról, hogy kik támogatták a cég online fizetési megoldásán keresztül Alexander Navalnij orosz ellenzéki vezetőt. Kérdés tehát, hogy a Yandex-en keresztül kerültek-e adatok Oroszországba, és ha igen, akkor pontosan milyen információk jutottak ki azokról, akik a magyar kormány kérésére kitöltötték az interneten a nemzeti konzultációs kérdőívet. Bár az árulkodó orosz forráskódot hétfőre, a 444 cikkének megjelenése után eltüntették a nemzeti konzultáció honlapjáról, a hírportál írásából az derült ki: Oroszországba került azok neve, életkora, e-mail címe, akik a hét végéig kitöltötték az ívet.
A lapunk által megkérdezett számítástechnikai szakértők is megerősítették, hogy a hivatkozott kód segítségével orosz kézre kerültek a személyes adatok. Szerintük a történetben számos más furcsa elem is akad: a kód egy úgynevezett „mérőkód”, amely elvileg a weboldal üzemeltetőjének segít, hogy statisztikákat készítsen a látogatóiról, illetve keresőbaráttá tegye a honlapját. A kérdés csak az, hogy a magyar nemzeti konzultációs weboldalt üzemeltetők a Google helyett miért egy orosz keresőhöz akarták volna igazítani a honlapjukat?
„Az orosz szerverre történő adattovábbításnak szigorú követelményei vannak” – mondta a Népszavának Jóri András volt adatvédelmi biztos, szakértő. Oroszország ugyanis abba a körbe tartozik, ahol ugyan van adatvédelmi szabályozás, ám egyáltalán nem megbízható az adatvédelem. Jóri András szerint ilyen esetben elvárható lett volna a weblap magyar üzemeltetőjétől, hogy a nemzeti konzultációs lapot látogató számára külön, kiemelten jelzi, hogy a látogató adatait külföldre, Oroszországba továbbítja és ehhez a hozzájárulását kéri. Itt érdemes megemlíteni: a kormányzati honlapon kifejezetten azt jelezték, hogy nem továbbítják külső, külföldi félnek az adatokat.
Nagy kérdés, hogy az Oroszországba elküldött adatcsomag tartalmazott-e az egyén internetes szokásairól adatokat. Azaz arról, hogy a felhasználó milyen honlapokat látogat meg rendszeresen? A lapunk által megkeresett webprogramozó szakértők szerint nem kizárható ez sem, bár úgy látták, ennek az esélye meglehetősen csekély. Ugyanakkor már a névhez tartozó e-mail cím megszerzése is súlyos biztonsági problémákat hordoz. „Elég egy ártatlannak tűnő, kéretlen üzenetbe csomagolt kémprogramot küldeni a megadott címre címre. Ha fogadó ha rákattint az üzenetre, azonnal kémprogram települ a gépére és onnantól az illető élete egy nyitott könyv. A küldő onnantól mindent lát, ami azóta történt, hogy az illető először bekapcsolta a számítógépét."
A kormány még vasárnap közleményt adott ki az ügyben, azt írták, "a nemzeti konzultáció internetes honlapja minden tekintetben megfelel a szigorú törvényi előírásoknak". A kormány arról viszont nem nyilatkozott, hogy miért csapták be a nemzeti konzultálókat. A konzultációs honlap adatvédelmi szabályzatban ugyanis kifejezetten szerepelt, hogy nem adják ki a konzultálók adatait külső, külföldi félnek. "A személyes és véleményadatok egymástól szigorúan elzárt és összeköthetetlen módon vannak tárolva" - tette hozzá a kormány közleménye, dacára, hogy ezt senki sem firtatta. Arról azonban semmit sem mondott, hogy a nemzeti konzultálók személyes adatai kikerülhettek, csupán annyit közölt, hogy a kérdéses forráskód "rosszindulatú magyarázatokra" adott okot és ezért állították azt le.
Nem osztotta a kormány optimizmusát Péterfalvi Attila, az adatvédelmi hatóság elnöke, aki időközben tudatta, hogy vizsgálat indított az ügyben. Jóri András érdeklődésünkre elmondta: ilyen esetben 2 hónap áll a NAIH rendelkezésére a vizsgálathoz.
Németh Szilárd a nemzetbiztonsági bizottság fideszes alelnöke úgy értékelte az ügyet: „Vihar a biliben". „Ennek a programnak az alkalmazása semmilyen adatvédelmi és nemzetbiztonsági problémát nem jelent, ez a program képtelen arra, hogy adatokat halásszon bárhonnan" - szögezte le Németh.
Nem osztotta a kormány optimizmusát az ellenzék. Molnár Zsolt a bizottság MSZP-s elnöke szerint a kormány a jelen helyzetben egyet tehet: leállítja a nemzeti konzultációt, és részletes vizsgálatot rendel ez ügyben. " Molnár Zsolt közölte, hogy "nem tekintik lezártnak a kérdést", később a parlamentben kérdéseket, interpellációkat fognak benyújtani.
Szél Bernadett LMP-s bizottsági tag bejelentette: feljelentést tett személyes adattal való visszaélés miatt ismeretlen személy ellen.
"Ezen az ülésen a Fidesz ismét átlépett egy vörös vonalat" - írta Szél Bernadett a Facebook-on arról, hogy a kormánypárt határozatképtelenné tette a testületet. "Nemzetbiztonsági bizottságon ilyen meg sosem volt. Szél Bernadett elmondta: rendkívül aggályos, hogy magyar állampolgárok személyes adatai kikerültek Oroszországba, mivel azzal később megzsarolhatják és akár be is szervezhetik a magyar állampolgárt."Álláspontom szerint ott tartunk, hogy gyakorlatilag megkérdőjeleződik, Magyarország kormányfőjét Viktornak" vagy Vladimirnak hívják" - mondta Szél Bernadett.
Szerdán már száraz, nyugodt, ugyanakkor hűvös idő várható. Közepesen, erősen felhős lesz az ég, több napsütésre a déli országrészben, a délutáni órákban számíthatunk. A légmozgás gyenge, mérsékelt marad. Hajnalban 1-7, napközben 13-17 fokot mérhetünk.
Csütörtökön egy újabb hidegfront érkezhet térségünkbe, erős, helyenként viharos szelet és záporokat hozva magával. Eleinte 4-7, majd délutánra 14-19 fok valószínű.
A hét második felében hűvös, változékony időre van kilátás. Pénteken szeles, erősen felhős időre számíthatunk, 13-17 fokos maximummal. Szombatra a szél veszít erejéből, de a hőmérsékleti értékek tovább csökkennek. Vasárnap újra csapadékra lehet számítani.