Csodálni fogja a világ a Budai Vár új épületeit
A Nemzeti Hauszmann Program keretében folyamatosan születnek újjá a Budai Vár régen elbontott, történelmi épületei, a lepusztult kertek, a sétányok és a várfalak. A fejlesztések egy része már elkészült, néhány pedig a célegyenesben van. Az Origo megnézte a rekonstruált Fõõrséget és a Lovardát. A régi pompájukban, az eredetivel szinte teljesen megegyezõ, korhûen helyreállított, lenyûgözõ épületeket valószínûleg a világ épületcsodái között emlegetik majd.
A programról egyértelmûen elmondható, hogy új korszakot nyit a budai Vár történetében. Fõ célja, hogy a Várat visszaadja a magyaroknak, és olyan környezetet hozzon létre a fõváros közepén, ahol mindenki, az ott élõk és a látogatók is otthonosan és jól érezhetik magukat. Az újjászületõ Vár több lesz, mint puszta turisztikai látványosság, és a magyar nemzeti identitás erõsítésében is szerepet kap.

A bejárást az újjáépített Fõõrségnél kezdtük, amelynek impozáns épülete már elkészült, belül viszont még kisebb munkálatok zajlanak, de tavasszal már a látogatók elõtt is megnyitja kapuit. A Fõõrség épületének egyik különlegessége, hogy a Hunyadi udvar felõl egyemeletesnek tûnik, a Csikós udvar irányából azonban látszik, hogy valójában négyszintes, hiszen az egykori várfal vonalára épült. Az eredeti épület 1971-ig állt, akkor bontották el a Stöckl-lépcsõvel együtt, bár mindkettõ helyreállítható lett volna a második világháborús sérülések után. 

Minderrõl Fodor Gergely, a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokért felelõs kormánybiztos beszélt, aki egyben a Várkapitányság Nonprofit Zrt. igazgatóságának elnöke is. Mint mondja, hálás a sorsnak, hogy a kollégáival együtt õk nem a rombolók, hanem az építõk közé tartoznak. 

A rekonstrukciónál a cél az volt, hogy kívülrõl az épület hû mása legyen az eredeti, 1903-ban átadottnak, azonban a belsõ tereket a mai elvárásoknak megfelelõen is használni lehessen. Éppen ezért tavasszal egy minden igényt kielégítõ modern étterem és kiállítótér nyílik benne. A helyszín és a kialakítás miatt bizonyára igen kedvelt hely lesz majd a Várban élõk és a látogatók körében egyaránt.

Fodor Gergely az Origónak elmondta, hogy a tervezõk minden apró részletre figyeltek, a rekonstrukcióhoz pedig egy nagyjából 25 centiméter vastag, eredeti szállítóleveleket, tervrajzokat és más iratokat tartalmazó dokumentumkötegre támaszkodtak, így nemcsak kinézetre, hanem az eredeti építéshez használt anyagokban is visszaköszön a múlt. Természetesen a mai épületeknek teljesen más követelményeknek kell megfelelniük, mint régen, például földrengésbiztosnak kell lenniük.

A Fõõrség Csikós udvar felõli részén egy önálló mûalkotásként is értelmezhetõ, a Várnegyed történetét feldolgozó bronzkapu készült, melyet Farkas Ferenc szobrászmûvész alkotott meg. A 3,2 méter magas és 7 méter széles kapun a magyar történelem 27 olyan jelenete látható, mely a Budai Várhoz kötõdik.

Szintén újjáépült a Stöckl-lépcsõ, amelyet a Fõõrséggel együtt, 1971-ben bontottak le. A bontásért felelõs Havassy Pál építész-tervezõ azonban akkor utasításba adta, hogy a kikerülõ kövek bontását óvatosan végezzék, hogy ismételt beépítésre alkalmas maradjon. Havassy tehát már akkor gondolt arra, hogy a jövõ generációja esetleg egyszer újraépítheti a Stöckl-lépcsõt.

A sétát folytatva a gránit Stöckl-lépcsõn lefelé gyönyörû kilátás nyílik a Csikós udvarra és az egykori Királyi Lovardára, ahol még zajlanak ugyan a terepmunkálatok, de az épület már újjászületett, és a Lovarda elõtt álló szoborkompozíciót, amely egy lovát elõvezetõ csikóst ábrázol, már restaurálták.

A palotaudvar és a Csikós udvar összeköttetésének koncepciója Hauszmann Alajos nevéhez köthetõ. A Várba való feljutás megkönnyítésére 1900 körül alakították ki a Palota útról a Csikós udvarba és innen a palotaudvarra felvezetõ rámparendszert. Így alakult ki az a palotához kapcsolódó, gazdag épületegyüttes, amely a Stöckl-lépcsõt, a Csikós udvaron álló Lovardát, illetve a Fõõrség épületét foglalja magába.

Utunk ezután a Lovardába vezetett, amelynek már a bejárata is impozáns látványt nyújt. Ennek a helynek is érdekes története van, hiszen a Királyi Palotától nyugatra fekvõ királyi (más néven udvari) istállót, valamint az ettõl délre esõ reprezentatív lovaglócsarnokot és kocsiszínt István nádor kezdte el építeni, azonban az elkészült részek komoly károkat szenvedtek 1849-ben, a tavaszi hadjárat során. Végül elkészült a csarnok, amely a Királyi Palota lovardájaként szolgált negyven éven át. A mellette álló istállóépület viszont túl kicsinek bizonyult, ezért a lovaglótermet istállóvá és kocsiszínné alakították. 1899 és 1900 között az új palotaegyütteshez méltó lovardát építettek a Csikós udvarban. A Lovardát a századforduló idején csak az udvartartás céljaira használták egészen 1938-ig, amikor az udvarlaki õrség spanyol lovasiskolájával bõvült. A lovas alegység reprezentatív bemutatókat tartott a Lovardában, amely egészen 1950-ig állt, amikor is a világháborúban megsérült, de nem menthetetlen épületet politikai okokból elbontották. 

Az újjáépített Lovarda megújult funkcióval, közel 1500 négyzetméteren 21. századi multifunkcionális rendezvénytérnek és az ehhez kapcsolódó kiszolgáló tereknek ad majd otthont. A beruházás célja egyrészt a Vár kulturális vonzerejének növelése, másrészt pedig a Királyi Palota századforduló környékén létrehozott impozáns épületegyüttesének megidézése. A kormánybiztos elárulta, hogy a Lovarda a nagyközönség számára 2021-ben nyílik meg, a környezet rendezése és akadálymentesítése után. Mindenképpen érdemes lesz meglátogatni, hiszen az épület belsõ tetõszerkezete és színes ablakai is egyedülálló látványt nyújtanak. Bizonyára vonzó rendezvényhelyszín lesz a fiatalabbak számára is, vélhetõen a közösségi médiába szánt fényképeken is remekül fog mutatni.

Látogatható lesz az északi és déli páholy is, így meg lehet nézni, hogy hol ültek az elõkelõségek, valamint a szembe levõ zenekari páholyba is fel lehet menni. A rekonstrukció során az istállórészt modern konyhává alakították, de annak jellegzetességeit és formavilágát megtartva. Fodor Gergely megosztotta velünk, hogy a régi tervezési dokumentumból minden megmaradt, így a Lovarda belsõ terében az eredeti anyagok, színek, motívumok és felületkezelési eljárások köszönnek vissza sok év után. A korhû helyreállítás mellett igényes, modern terek is vannak benne, erre jó példa az alagsorban elhelyezkedõ ruhatár. A kormánybiztos szerint az újjáépített Lovarda minden bizonnyal a fõváros egyik legkeresettebb rendezvényhelyszíne lesz.

Bizonyára sokakban felmerül a kérdés, hogy a Lovardában miért nem csak lovas programok lesznek. Ennek egyszerû a magyarázata: sokkal életszerûbb és kifizetõdõbb volt egy multifunkcionális közösségi tér létrehozása. Az épület eredeti funkciójára utalva homokszínû fapadlót alakítottak ki, amely szükség esetén egyszerûen felszedhetõ és homokra cserélhetõ.

Ezen a területen áll a Karakas pasa tornya is, amely Karakas Mehmed budai pasáról kapta a nevét. Az egykori török helytartó 1620 körül emeltette a bástyaszerû saroktornyot, amely túlélt több ostromot, s a 19. század végéig megõrizte eredeti formáját. A tornyot a középkori erõdrendszer átfogó helyreállításakor, az 1950-es években alakították ki jelenleg is látható formájában. A felújítás után - a tervek szerint – kávézó, mosdó és pelenkázó kap benne helyet, hiszen a jelentõs épületek rekonstrukciója mellett fontos a látogatók igényeit kielégítõ, praktikus megoldásokra is gondolni. 

Azért, hogy a Várba egyszerûbben és kényelmesebben lehessen feljutni a Palota útról, újjáépül a Hauszmann-féle rámpa is,  amely akadálymentes kapcsolatot biztosít a Csikós udvar és a Hunyadi udvar és az Északi Kortina fal liftjeinek szintje között. A háromkarú rámpa tökéletes kilátást biztosít a budai hegyekre, illetve a Tabánra. Az eredeti képek, tervek és szállítólevelek felhasználásával rekonstruált építmény a pillérekkel tagolt támfalra épül rá. Az egyes pillérek között a Csikós udvaron köztéri mosdóblokkok, padok, illetve kisebb kereskedelmi egységek kapnak majd helyet. A rámpa alatt mindenki által látogatható régészeti kiállításra is nyílhat majd lehetõség.

A Hauszmann-féle rámpa újjáépítése mellett több olyan fejlesztés is zajlik, amely segíti a Csikós udvar és ezáltal a Budai Vár akadálymentesítését. Ezek célja, hogy a jelenlegi kis kapacitású OSZK-liftet kiváltva megkönnyítse a látogatók feljutását a Palota útról a Vár területére. A készülõ új liftek akadálymentes kapcsolatot teremtenek majd a Palota út és a Csikós udvar között. Két nagykapacitású óriáslift akár egész buszos csoportokat is könnyedén tud majd feljuttatni a 22 méterrel magasabban található Csikós udvarra. Innen ugyancsak akadálymentesen, egy szintén új lifttel lesz majd megközelíthetõ a Hunyadi udvar.

Fodor Gergely kiemelte, hogy a Csikós udvar zöldítése is fontos szerepet kap a munkálatokban, ahogy a terület burkolatának, vízelvezetésének, díszvilágításának kiépítése, és az Ybl támfal megerõsítése is a megújulás része. Fenntartható és környezettudatos megoldás lesz, hogy az épületekrõl lefolyó esõvizet összegyûjtik, majd a Csikós udvarra telepítendõ új fák, növények és kiskertek locsolására használják fel. A Palota út felõl egy vadonatúj zöld terület, a Törökkert is csatlakozik majd a legendás udvarhoz.
Budai Vár építkezés Nemzeti Hauszmann Program rekonstrukció Hauszmann Alajos