Járuléksokk: mellébeszél az egészségbiztosító
Az államapparátus nem először igyekszik meghazudtolni lapunkat, de a birtokunkban lévő dokumentum egyértelműen fogalmaz.
Élénk üzenetváltásban vagyunk a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel (NEAK), miután hétfői számunkban nyilvánosságra hoztuk azt a kormányzati tervet, amely szerint a készülő egészségügyi salátatörvény részeként behajthatóvá tennék a kezelés költségét azoktól, akik jogalap nélkül veszik igénybe az egészségügyi szolgáltatást. Jelenleg az a gyakorlat, hogy ha a páciens tajszám-ellenőrzése „piros lámpát” jelez, azaz a jogviszony a pénztár szerint rendezetlen, az orvos biztosítja az ellátást, de egyúttal felszólítja az érintettet a jogviszony rendezésére. Ha valóban nem volt mögötte járulékfizetés, akkor azt az adóhivatal utólag behajtja. Az új tervezet ezzel szemben már nem a járulék, hanem a NEAK által a kórháznak fizetett díj behajtásáról beszél. A tervezet kapcsán megkerestük az Emberi Erőforrások Minisztériumát és a NEAK-ot is, de nem kaptunk választ. Cikkünk megjelenése után viszont gyorsan közleményt adtak ki. Ebben a Népszavát hazugsággal vádolják, és az írják: a javaslat csak azoknak a megtérítési kötelezettségére vonatkozik, akik a Magyarországon kibocsátott EU-kártya terhére vesznek igénybe jogalap nélküli ellátást. Ezzel szemben a lapunk birtokában lévő dokumentumban az áll: „Az, aki egészségügyi szolgáltatást jogalap nélkül vett igénybe az E-Alap terhére, az egészségbiztosítási szerv tudomására jutásától számított öt éven belül kötelezhető annak megtérítésére.” Nem ez az első eset, hogy az egészségügyi államapparátus igyekszik meghazudtolni lapunkat. Amikor arról írtunk, hogy a Honvédkórházban szakorvosok tömegesen mondták fel a túlmunka-szerződéseiket a lehetetlen körülmények miatt, a Honvédelmi Minisztérium egy lapunkat „hazugozó” közleményben próbálta cáfolni ezt. Csakhogy Zacher Gábor, a sürgősségi osztály vezetőjének azonnali lemondásával kiderült: valóban a működőképesség határára sodródott az osztály, vagyis nem a Népszava, hanem az államapparátus állított valótlant.
A Jobbik kivételével minden ellenzéki erő támogatja azt a határozati javaslatot, amely a Tanítanék Mozgalom és az Oktatói Hálózat szakértői segítségével jött létre. Nem kevesebb, mint 56 ponton változtatna a jelenlegi rendszeren.
„A Kormány által végrehajtott átalakítások miatt a közoktatás és a felsőoktatás is az összeomlás szélére került” – áll annak a határozati javaslatnak az indoklásában, amelyet szerdán nyújtottak be az Országgyűlésnek ellenzéki képviselők „Oktatási Minimum Programról” címmel. A javaslat szándéka szerint megteremtené leállítaná „a kormány jövőellenes oktatáspolitikáját” és megteremtené „a 21. századi modern oktatás feltételeit”. A határozati javaslatot még szeptember elején harangozta be Tóth Bertalan az MSZP és Karácsony Gergely, a Párbeszéd elnöke. A szöveg arra az oktatási minimumra épül, amelyet még a választások előtt, februárban fogadtak el az ellenzéki pártok képviselői (a Jobbik kivételével), megfogalmazói a Tanítanék Mozgalom és az Oktatói Hálózat aktivistái, szakértői, de az ellenzéki pártok szakértői is részt vettek a megalkotásában.
A határozati javaslat kimondaná: „az oktatáshoz minden embernek alapvető, alkotmányos joga van, ez része szabadságának, emberi méltóságának”. Ez után pedig 56 pontban sorolja a teendőket, felszólítva a kormányt, hogy változtasson a politikáján. A határozat elfogadása esetén megszűnnének például a tankerületi központok és a Klebelsberg Központ, csökkenne a tanárok és a diákok kötelező óraszáma. Egy új, „a 21. századhoz illeszkedő” Nemzeti Alaptanterv jönne létre. A határozati javaslatot támogató pártok szélesítenék az iskolák és a pedagógusok autonómiáját, visszaállítanák a szabad tankönyvválasztást, helyreállítanák a tanszabadságot, és biztosítanák az esélyegyenlőséget.
A határozat szerint – a pedagógusok – követeléseivel összhangban radikálisan csökkenteni kell a pedagógusokra nehezedő adminisztrációs terheket, közben pedig köz- és felsőoktatásban egyaránt valódi béremelést kell végrehajtani, nem csak a pedagógusi munkakörökben. A jövő nemzedékek oktatására fordított összegnek minden évben el kellene érnie a hazai GDP legalább 6 százalékát. A pedagógushiány enyhítése érdekében lehetővé tennék, hogy a nyugdíjas tanítók, tanárok úgy dolgozhassanak, hogy közben a nyugdíjukat is folyósítják. Az állami felsőoktatásra költött GDP-arányos támogatásnak el kellene érnie az EU.átlagot, és biztosítani kellene, hogy a 30-34 éves korosztályon belül a diplomások aránya érje el a 40 százalékot. Megszüntetnék a felvehető hallgatók szakokra és intézményekre lebontott keretszámainak központi meghatározását is. Az előterjesztők és támogatók szerint vissza kell állítani a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság független státuszát, és újra biztosítani kell az egyetemi autonómiát. Fel kell számolni a Nemzeti Közszolgálati Egyetem privilégiumait és biztosítani kell a külföldi intézmények, többek között a CEU zavartalan működésének feltételeit.
Kunhalmi Ágnes szocialista képviselő szerdán délelőtt sajtótájékoztatón jelentette be az ellenzéki javaslatot. Azt mondta: a magyar oktatás számos válságtünettel küszködik, ez napi szinten látható. Folyamatosan érzékeljük, hogyan nő a funkcionális analfabéták száma, és látjuk, hogyan igyekszik a középosztály kimenekíteni a gyermekeit az állami közoktatásból – mondta a képviselő, aki szerint kettészakad a magyar oktatás, minden attól függ, egy családnak van-e elegendő pénze. A magyar oktatás ügye messze az ország jelenlegi gazdasági és kulturális szintje alatt teljesít, a Fidesz nagyon mély válságba taszította azt – mondta Kunhalmi. Szerinte a szerdán benyújtott határozati javaslat szerinte egy pártokon felül álló, országos minimumprogram, aminek elfogadásával és végrehajtásával helyre lehetne tenni a magyar oktatást. Torday Bence, a Párbeszéd képviselője szerint egy demokratikus és egyenlő társadalom felépülésének alapfeltétele, hogy mindenki hozzáférjen az oktatáshoz. A javaslat ezért a „mindenki számít” elvét követi, azt szeretné elérni, hogy minden gyermek végigmehessen születési helyzetétől függetlenül az úton, tehetségének és szorgalmának megfelelő végzettséget szerezhetne, az első diplomát is bárki ingyenesen megszerezhesse.
A magyar állam leemelt a zempléni Komlóska számlájáról két és félmillió forintot: azt az összeget, amelyet korábban a falubusz működtetésre kapott a község. Nem csak ez a falu járt így, az államkincstár sorra inkasszózza azoknak a településeknek a számláit, amelyek korábban nem jelentették be az újonnan beszerzett falubuszok rendszámát egy olyan nyilvántartási rendszerbe amelyről nem is tudtak. Az inkasszó váratlanul érte a pár száz lelkes települést: Köteles László polgármester szerint az áprilisi választások előtt még arra kaptak szóbeli ígéretet, hogy nem fosztják meg őket ettől az összegtől. Ezt erősítette, hogy időközben az ukrán határhoz közeli Uszka pert indított a Magyar Államkincstár ellen (MÁK), arra hivatkozva, hogy az hatáskörét túllépve intézkedett, a falubuszok működési engedélyét ugyanis az illetékes megyei kormányhivatalok adják ki, s azok ellenőrzik később az üzemeltetést. A falugondoki buszok megérkezésük másnapján munkába álltak, így a kincstár olyan támogatási összeget kért vissza, amelyet ténylegesen az adott feladatra fordítottak. A közigazgatási bíróság az uszkaiaknak adott igazat, s hatályon kívül helyezte a Magyar Államkincstár követelését. Csakhogy a per nem precedens-értékű, minden önkormányzatnak külön-külön el kellett volna indítania ebben az ügyben a saját eljárását. Ezt sokan, az állam belátásában bízva nem tették meg: mint most utóbb kiderült, kár volt bízniuk a kedvező intézkedésben. A MÁK egyébként kétszázhét önkormányzatot kötelezett pénzvisszafizetésre, s közel 120 millió forint vissza is folyt ilyen módon az államkasszába. Sárospatak környéki polgármesterek korábban közös levélben kértek segítséget az akkori illetékes három minisztertől, Pintér Sándortól, Varga Mihálytól és Balog Zoltántól, hogy az állam tekintsen el a büntetéstől, fogadja el, hogy a falvak tették a dolgukat, akkor is, ha ez nem volt a bürokrácia rendje szerint „lepapírozva”. Központi segítség nem érkezett, információink szerint több önkormányzat azonban sikeresen pályázott egy a nemzetgazdasági és a belügyminiszter által kiírt támogatási keretből, így befoltozhatta a falubusz-bírság miatt keletkezett lukat. Erről a lehetőségről azonban például Komlóskát nem értesítették – Köteles László szerint ennek oka lehet, hogy ő maga köztudottan nem kormánypárti polgármester –, így lemaradtak a szeptember 30-i benyújtási határidőről is. Ráadásul a falubusz támogatást is csak a napokban emelték le a számlájukról, mikorra már elévült annak lehetősége, hogy jogorvoslatért a bírósához forduljanak. Köteles László a Népszavának azt mondta: nem adják fel a küzdelmet, keresik a módját, hogy mégis visszaszerezzék azt a szerintük igazságtalanul elvett két és félmillió forintot, ami a kis falu költségvetéséből fájón hiányzik.
Országgyűlés államkincstár falubusz Oktatás egészséügy NEAK