Gázpiaci kilátások itthon és az EU-ban
Magyarországon az évtized végére várhatóan a jelenleginek több mint felére esik vissza a földgáz kitermelése, és az Európai Unió egészéhez hasonlóan nő az importfüggőség.
A földgázfelhasználásban 2010-re a jelenlegi 15-20 százalékról várhatóan 6-8 százalékra esik vissza a hazai kihozatal. Magyarország függősége a gázimportban azért is nő, mert az erőművek és a fűtőművek, valamint a nagyfogyasztók a megfelelő technológia hiánya miatt nem képesek átállni más energiaforrásra.

Molnár László, az Energia Központ Kht. ügyvezető igazgatója szerint az EU-tól eltérően Magyarország továbbra is elsősorban az orosz gáztól függ majd.
Szerinte a stratégiai készletezésen túl a jelenleg 3,4 milliárd köbméter néveleges kapacitású kereskedelmi tárolók kapacitását is érdemes lenne növelni mintegy félmilliárd köbméterrel. A stratégiai tároló egyfajta politikai és kereskedelmi stabilitást ad majd a magyar gázpiacnak, főleg, ha az Európai Unió is részt vállal a finanszírozásban.

A magyarországi földgázfogyasztás nem kiugróan magas az Európai Unió átlagához képest. Az egy főre jutó fogyasztást tekintve a középmezőnyhöz tartozik Magyarország.
A hazai energia mérlegben - Nyugat-Európához képest - a viszonylag alacsony benzinfelhasználás miatt magas, 40-45 százalék a földgázfelhasználás.

Molnár László szerint az EU-ban, ahol orosz, algériai és norvég földgázt importálnak, a kibontakozást a diverzifikált készletezés jelentheti.
Magyarország a meglévő földgáztároló kapacitásával különleges helyzetben van - tette hozzá.

Új megoldást jelenthet a beszerzésben a cseppfolyós földgáz (LNG), amely globális termékké válva egységesítené a világpiacot. A megfelelő szállítóhajók akár 100 millió köbméter földgázt képesek szállítani, mínusz 160 Celsius-fokon 610-edére összenyomva. Az LNG nagy kockázatot is jelent, de nagyon hatékony technológia - magyarázta Molnár László. Rámutatott: Katar és Algéria már minden energiaipari profitját az LNG terminálok beruházására fordítja.