Kihalhatnak az Amazonasban élő parti delfinek
Veszélyeztetettre változtatta a tucuxik státuszát a Természetvédelmi Világszövetség.
A kihalás fenyegeti az Amazonas és mellékfolyóiban élő parti delfineket (Sotalia fluviatilis) egy helyi állatvédő szervezet szerint. A parti delfinek a világ leginkább fenyegetett fajai közé tartoznak – mondta el a Reutersnak kedden Fernando Trujillo, a kolumbiai Omacha alapítvány tudományos igazgatója. A fő veszélyforrások a halászhálók, az illegális aranybányászatból származó higany és a vízerőművek építése, amelyek elzárják egymástól a folyók egyes szakaszait, elszakítva egymástól az állatpopulációkat. A kihalás komoly kockázata miatt a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) a tucuxik, vagyis parti delfinek státuszát veszélyeztetettre változtatta az úgynevezett vöröslistán. A szürke parti delfin így  ugyanabba a kategóriába került, ahová két évvel korábban rokona, az amazonasi folyamidelfin, vagyis rózsaszín delfin. Ezzel Dél-Amerika és Ázsia minden édesvízi delfinfaja veszélyeztetettnek számít.     „Hónapokon át elemeztünk kutatótársaimmal, és arra jutottunk, hogy a szürke delfint ugyanazok a veszélyek fenyegetik, mint a rózsaszínt, és a veszély jelentős” – folytatta a tengerbiológus. A parti delfinek az Amazonasban élnek Kolumbiában, Ecuadorban, Peruban és Brazíliában. Kolumbiában a Caqueta, az Apaporis és a Putumayo folyókban is megtalálhatók az alapítvány szerint. Trujillo becslése alapján 30 ezer delfinnél nem él több az Amazonas völgyében. „A hatalmas terület miatt ez kis szám. A fajok hamar átkerülhetnek a súlyosan veszélyeztetett kategóriába, ami az utolsó állomás a kihalás előtt. "A régió sok más állatfaja él hasonló körülmények között, és ha nem teszünk ellene, két-három évtizeden belül eltűnhetnek” – mutatott rá Trujillo.
A valaha készült legnagyobb közvéleménykutatás eredményei szerint azonnali kormányzati lépéseket várnak a feltartóztatására.
A klímaváltozásról valaha készült legnagyobb közvéleménykutatás válaszadóinak a 64 százaléka globális vészhelyzetnek tartja a klímaváltozást.  A világ 50 országában 1,2 millió embert - köztük játékplatformokon keresztül nehezen elérhető fiatalokat - kérdeztek meg az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP) és az Oxfordi Egyetem által közösen végzett felmérésben. Az eredmények szerint a megkérdezettek azt akarják, hogy a kormányok tegyenek azonnali lépéseket a globális felmelegedés feltartóztatására. Arra a kérdésre, hogy milyen klímapolitikát kellene folytatni, a válaszadók 54 százaléka szállt síkra az erdők és a föld megőrzéséért, 53 százalék a megújuló energiák alkalmazásáét, 52 százalék a klímabarát mezőgazdasági módszerek használatáért és 51 százalék sürgetett zöld vállalkozásokat és munkahelyeket. Azokban az országokban - az Egyesült Államok, Ausztrália -, ahol a károsanyag-kibocsátás fő forrásai a fosszilis üzemanyagok, az emberek határozottan támogatták a megújul energiákra való átállást. Az idősebbekkel szemben a fiatalok sokkal inkább vélték úgy, hogy a klímaváltozás egy vészhelyzet, a 18 év alattiak 69 százaléka volt ezen a véleményen. De a 18 és 59 év közötti korosztály kétharmada is így látja a globális felmelegedést, míg a 60 évek felettiek 58 százaléka gondolja ezt.
Összesen mintegy 21 ezer négyzetméteren vágták ki vagy égették fel a fákat. A kilenc országot érintő térség tüzeinek mintegy 61 százaléka Brazíliában lángolt fel.
Mintegy 21 ezer négyzetkilométeren vágták ki vagy égették fel a fákat 2020-ban a világ legnagyobb esőerdőjének otthont adó Amazonas térségében, amely kilenc országot érint – derült ki egy amerikai nonprofit szervezet elemzéséből, amelyet műholdas felvételek alapján készítettek. Matt Finer, a szervezet Amazonas-megfigyelő programjának vezetője szerint ezek az adatok elképesztőek. Az Amazonas biomját túlnyomórészt az esőerdő alkotja, de más ökoszisztémák is vannak a térségben, amelyekben hasonló növények és állatok élnek. Tavaly az Amazonas több részén a megszokottnál szárazabb volt az időjárás, ami miatt nagyobb veszélye volt az erdőtüzek kialakulásának. Finer kiemelte, hogy 2019-hez viszonyítva Bolíviában volt a legnagyobb az erdőpusztulás, mivel hatalmas tűz tombolt a Chiquitano száraz erdőségben. Bolíviában bevett szokás, hogy felégetik az erdőket, hogy így szabadítsanak fel az állattenyésztéshez és a szójatermesztéshez szükséges földterület. A tüzeket azonban nem mindig tudják kordában tartani a szárazság miatt. Bolívia októberben jelentett be az egész országra kiterjedő vészhelyzetet a tűz okozta károk miatt. Peruban, Kolumbiában és Equadorban 2020-ban kisebb mértékben nőtt a kipusztított erdőterületek nagysága. A legnagyobb erdőpusztulás Brazíliában történt, az Amazonas vidékén fellángolt tüzek mintegy 61 százaléka oda köthető. Finer emlékeztetett arra, hogy 2019 különösen rossz év volt az erdőtüzek pusztítása miatt az Amazonas brazíliai térségében, 2020-ban viszont erre a vidékre kevesebb figyelem irányult, pedig az adatok nem lettek jobbak. A most közzétett 2020-as adatok a Marylandi Egyetem erdőirtási riasztásaiból származó adatok előzetes elemzésén alapulnak, a végleges adatokat idén hozzák nyilvánosságra.