Nincs hely a tornaóráknak? Majd befedik az iskolaudvart!
Drasztikus megoldáshoz folyamodhatnak a belvárosi iskolák, hogy képesek legyenek megtartani a kötelezõ testnevelésórákat. Az Origo információi szerint komolyan felvetõdött, hogy a téli hónapokra befedik a belsõ udvarokat, bár azt nem tudni, mindez mennyibe kerülne. Jelenleg több mint 200 helyen nincs tornaterem az országban, miközben a futball bevezetése a kerettantervbe tovább nehezítené az amúgy is küszködõ iskolák helyzetét.
Az eddig sem volt titok, hogy a mindennapos testnevelés bevezetése nehéz feladat elé állította az általános és középiskolákat, ráadásul idén szeptembertõl már az összes évfolyamon kötelezõ lett a napi torna. A májusi adatok szerint összesen 239 intézmény volt tornaterem és tornaszoba nélkül az országban, ezek fõleg vidéki iskolák, ahol a kicsiket jó idõben az udvaron, hidegben pedig kultúrházakban tornáztatják.

Zöld nincs, iskola annál több

De mi a helyzet azokban a – fõleg budapesti – kerületekben, ahol mindez nem megoldható? Nem kellett hozzá hosszú nyomozás, hogy kiderítsük: van, ahol egészen drasztikus ötletek is felmerültek.

Az egyik legrosszabbul érintett kerület a budapesti belváros, ahol zöldfelület nem sok, oktatási intézmény annál több van. A legtöbb iskolaépület a 19. század végén épült, amikor ügyeltek már ugyan a testedzésre, de arra nem gondoltak, hogy lesz olyan idõ, amikor több száz gyereknek kell majd biztosítani a lehetõséget a mozgásra a falak között. A legtöbb iskolában így csak egyetlen tornaterem és egy falakkal körbevett, betonnal borított udvar van.

Ha nincs más, jó a sátor is

Az igazgatók már eddig is megpróbáltak mindent megtenni, hogy megoldják a problémát, most pedig váratlan segítséget kaptak a belváros-lipótvárosi önkormányzattól, igaz, egy elég drasztikus javaslat formájában. A képviselõk az október végi rendkívüli testületi ülésükön arról tárgyaltak: módosítsák úgy a kerület építési szabályzatát, hogy az iskolaudvarok fölé esetleg ideiglenes tetõt vagy sátrat húzzanak fel.

Az elõterjesztõ, Szágerné Fazekas Éva az Origónak azt mondta, az oktatási bizottság alelnökeként gyakran találkozik az iskolák igazgatóival. Egy ilyen alkalommal kezdtek el azon gondolkozni, hogyan lehetne megoldani a hely szûkösségét.

„Elérhetõ megoldásnak tûnt, hogy az udvarban lévõ pályákat befednék” – írta.

Bérelt busszal pingpongozni

Azt ugyan még nem tudni, hogy mindez mennyibe kerülne, de az iskolák nem vetették el a javaslatot. Körkérdésünkbõl kiderült, hogy a legtöbb iskolában jó ötletnek tartják az udvarok ideiglenes lefedését, már csak azért is, mert jelenleg a lehetõ legváltozatosabb eszközökre van szükség, hogy minden évfolyam tudjon naponta tornázni.

A Szemere Bertalan Általános Iskola és Gimnáziumban például a hatodikosokat a Klik és az önkormányzat által biztosított bérelt buszokkal viszik a XIV. kerületbe pingpongozni. Több évfolyamot pedig ugyanígy hordanak úszni a Margitszigetre.

Arapovics Miklós igazgató az Origónak megerõsítette: õk is hallottak az udvar esetleges befedésérõl, és támogatnák is.

November és március között, amikor hideg az idõ, nem lenne rossz megoldás” – nyilatkozta az iskolavezetõ.

Információink szerint a mindennapi testnevelés bevezetése megkönnyítheti azoknak a dolgát is, akik már régóta lobbiznak egy belvárosi uszodáért. Régen a Molnár utcában volt egy, de be kellett zárni. Az önkormányzaton belül azóta már többen is felvetették, hogy újra nyíljon meg, hiszen így a kerületi iskolák is sokkal könnyebb helyzetbe kerülnének. A helyszínen nemcsak úszómedencét, hanem akár sporttermeket is ki lehetne alakítani.

A foci biztosan nem segít

Még bonyolultabb lesz a helyzet, ha az Emberi Erõforrások Minisztériuma tényleg bevezeti a futballoktatást a kerettantervbe. Ezzel tovább bonyolódna a mindennapos testnevelés.

Az általunk megkérdezett tornatanárok úgy fogalmaztak:még a mindennapos tornaórákhoz sincsenek meg a feltételek, nemhogy a sportágspecifikus képzéshez.

„Mi úszni visszük a gyerekeket, papíron két órában, de csak egyet úsznak, a másik tornaóra az, hogy gyalog sétálunk az uszodáig" – mondta egyikük.

Csak 25 új terem

Még ha támogatja is a kormány a javaslatot, kérdéses, egyáltalán mikor kerülhet sor a belvárosra, hiszen a tornatermek építése lassan halad. A beruházások a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra program keretein belül készülnek, három ütemben összesen kilencmilliárd forintot szánnak rá a költségvetésbõl. A tervezõ, a beruházó és az építtetõ minden esetben a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium irányítása alatt álló Nemzeti Sportközpontok.

Rétvári Bence államtitkár szeptemberi írásos válaszából az derült ki, hogy még csak az elsõ ütem kezdõdött el, de abban is csak 25 település vesz részt. A következõ évben összesen három darab tornaszoba és 22 tornaterem építését készítik elõ, elsõsorban hátrányos vagy halmozottan hátrányos területeken. Kérdéses viszont, hogy addig mi lesz azzal a további 214 településsel, ahol még a legelemibb feltételei sincsenek meg a mindennapos testnevelés megtartásának.
mindennapos testnevelés iskola testnevelés