Tûzálló hálóruhát fejlesztettek ki gyerekeknek
Sok szülõt visszatart a tûzálló ruhák, szövetek vásárlásától az, hogy attól félnek, mérgezõek lehetnek a védõhatáshoz használt vegyületek. A most bemutatott nanotechnológiai tûzvédelmi eljárás azonban biztonságosan használható akár csecsemõruhák kezeléséhez is. A nanobevonattól a ruhák nem lesznek merevebbek, és sok mosás után is megõrzik tûzállóságukat.
Bizonyos vegyi anyagokat gyakran használnak a világ legnépszerûbb ruhaanyagának, a pamutszövetnek a tûzállóvá tételéhez. Ez ugyanis könnyen tüzet fog, és magas hõmérsékletû lánggal, gyorsan ég.

A tûzállóságot adó szerek nehezebbé teszik a kezelt szövetek meggyújtását, a kezelt anyagok lassabban égnek, és a tûz elalszik, ha eltávolítják közelükbõl a lángot. Ez nagyon fontos a ruházati termékeknél, mert ezek meggyulladva súlyos sérüléseket okozhatnak. A tûzálló kezelés lehetõvé teszi, hogy még idõben eltávolítsák a lángra kapott ruhát.

Az emberek azonban félnek attól, hogy esetleg mérgezõek lehetnek a tûzállóvá tételhez jelenleg használt halogénezett vagy brómozott vegyi anyagok, mondja Jaime C. Grunlan, a Texas A&M Egyetem kutatója. Különösen igaz ez a gyermekruházati termékekre, amelyeknél talán a legfontosabb lenne a tûzállóvá tétel. Ezért Grunlan csoportja környezetbarátabb égésgátló kifejlesztését tûzte ki célul.

A kutatók az úgynevezett duzzadásos technológiával kezdtek kísérletezni. Ezt a módszert már régóta használják az épületek belsõ acélgerendáinak tûzállóvá tételéhez. Amint a gerendát elérik az elsõ lángnyelvek, a duzzadó bevonat feldagad és kiterjed, mint a sör habja, így apró buborékból védõréteget formál, amely elszigeteli és védi az alatta lévõ anyagot.

"Ez a munka az elsõ bemutatása a polimeralapú nanoduzzadásnak" - mondta Grunlan az Amerikai Kémiai Társaság legutóbbi ülésén. "Bízunk abban, hogy rendkívül jelentõs potenciál rejlik benne ruhák és más anyagok tûzállóvá tételéhez úgy, hogy használatával kiküszöbölhetõk lesznek a létezõ termékek egyes hátrányos tulajdonságai."

A nanoméretû vagy ultrakicsi anyagot pozitívan és negatívan töltött polimerrétegek váltakozó sora építi fel. Az egyes rétegek olyan vékonyak, hogy majdnem 50 000 fér el egy emberi hajszálon keresztben (egy réteg tehát hozzávetõleg 1 nanométeres). A parányi méretnek megvan az elõnye, magyarázza Grunlan: mivel ezek a rétegek ilyen vékonyak, a polimer folyadék mélyen beszívódik a pamutszövetbe és minden egyedi pamutszálba.

Ezzel szemben a manapság elterjedt égésgátlók páncélként egyszerûen rárakódnak a szálkötegekre, és lassítják a lángok terjedését, de a szövet ennek ellenére ég és megfeketedik. Amikor az új nanobevonatot teszik ki lángnak, akkor kicsit kitágul, és megakadályozza, hogy a tûz meggyújtsa és elégesse a szövetet, amely fehér marad - leszámítva azt a kis területet, ahol közvetlenül érintkezett a lánggal.

Grunlan szerint az új égésgátló anyagban használt vízbázisú polimerek sokkal kevésbé mérgezõ hatásúak, mint a ma alkalmazott égésgátlók, ezért széles körben alkalmazhatók lesznek, különösen gyerekek által használt termékekhez, például pizsamákhoz, a gyermekülésekben használt habokhoz és játékokhoz. A nanobevonattól a ruhák nem lesznek merevebbek, és sok mosás után is megõrzik tûzállóságukat.
tûzálló anyag gyerekruha tûz nanotechnológia