Egyszínû falvakat hozhat a Fidesz reformja
Minden a gyõztesnek kedvez abban az önkormányzati választási rendszerben, amelyet a Fidesz képviselõi javasoltak a parlamentnek, és amely a tervek szerint már az idei helyhatósági választásokon is érvényes lesz. Az ellenzék az aránytalansága miatt bírálja a rendszert, de egy fideszes képviselõ is talált benne olyan elemet, amelyeket túlzónak tart. Kisebb településeken egypártrendszert hozhat a fideszes képviselõk ötlete, igaz, a fõvárosi közgyûlésben megint patthelyzet alakulna ki.
Alaposan átrendezheti a települések politikai erõviszonyait a helyi önkormányzati képviselõk és polgármesterek választásáról szóló törvényjavaslat, amelyet Kósa Lajos debreceni polgármester és más fideszes képviselõk javasoltak. A jogszabályt akár már két hét múlva, a június 7-i ülésen elfogadhatja a parlament, és már most októberben ez alapján rendezhetik az önkormányzati választásokat.

A javaslat célja mindenekelõtt a helyi képviselõk számának jelentõs csökkentése, amit a Fidesz már a választási kampányban is megígért. Azt Kovács Zoltán, Pápa fideszes polgármestere, a javaslat egyik benyújtója is elismerte a parlamenti vitában, hogy a képviselõk létszámának csökkentésével önmagában csak "néhány milliárd forint" megtakarítást lehet elérni, de szerinte ez része a közigazgatási rendszer átalakításának, amitõl jóval nagyobb mértékû spórolást remélnek.

Az eredeti javaslat ugyanakkor alapvetõen megváltoztatta volna az önkormányzati képviselõ-testületek arányait, és jelentõsen megnövelte volna a mindenkori többség és csökkentette volna az ellenzék erejét. A törvényjavaslat egyrészt megnövelné az egyéni választókerületekbõl bejutó képviselõk arányát a kompenzációs listáról bejutókéval szemben. A szöveg eredeti változata lehetõvé tette volna azt is, hogy a 10 ezer fõnél népesebb városokban az egyéni körzetet megnyerõ pártok is hozzájussanak néhány listás mandátumhoz: a javaslat szerint a kompenzációs listára került volna az egyéni jelöltekre leadott szavazatok 50 százalékot meghaladó része is.

A kisebb pártok esélyeit csökkenti, hogy a parlamenti választásokhoz hasonlóan 10 százalékos lenne a bejutási küszöb, ha két szervezet közös listával indul. Egy másik, szintén Kósa és Kovács által benyújtott javaslat értelmében 72 napról 60 napra rövidülne a kampány, és ennek megfelelõen más határidõk is megváltoznának: így például egy héttel rövidebb idõ áll majd rendelkezésre az ajánlószelvények összegyûjtésére. Bizonyos esetekben a jelenleginél több ajánlásra lenne szükség: a fõpolgármester-jelöltséghez a választásra jogosultak 2 százalékának (mintegy 28 ezer embernek) az ajánlása kellene az eddigi 0,5 százalék helyett, a megyei önkormányzati választáson pedig az a szervezet indulhat, amely a választópolgárok 1 százalékának ajánlását megszerzi, szemben a jelenlegi 0,3 százalékkal.

Kósa Lajos városa

Debrecenben a jelenlegi rendszerben 29 egyéni választókerületi és 20 kompenzációs listán választott önkormányzati képviselõ van. Mivel a város lakossága a KSH szerint 206 ezer fõ, a fideszes törvényjavaslat szerint 34 képviselõi helyet - 24 egyéni választókerületi és 10 kompenzációs listás mandátumot - lehetne kiosztani. A listás helyek száma tehát felére csökkenne, miközben az egyéni körzetek száma kevesebb, mint 20 százalékkal csökkenne.

A testületbe 2006-ban 28 fideszes, egy Fidesz-MDF közös jelölt, 2 MDF-es, egy KDNP-Jobbik közös jelölt, 12 MSZP-s, 2 SZDSZ-es, illetve 3, különbözõ civil szervezetek jelöltjeként mandátumot szerzett képviselõ jutott be. Debrecenben a Fidesz 2002-ben és 2006-ban megnyerte az összes egyéni választókerületet, így feltételezhetõ, hogy az új rendszerben sem történne másként, vagyis a 34 képviselõbõl 24 jó eséllyel fideszes lenne.

A kompenzációs listára a Fidesz megkapná az egyéni jelöltek 50 százalék feletti szavazatait. Ez a 2006-os eredményekkel számolva több mint 10 ezer szavazat lenne, vagyis a 10 kompenzációs listás helybõl is elvinne 4-et. Az MSZP-nek 5 képviselõje lenne a 34 fõs közgyûlésben, az MDF-nek pedig egy. Míg a jelenlegi rendszerben 980 szavazattal már meg lehetett szerezni egy listás mandátumot, a fideszes tervezet szerint ehhez több mint kétezer szavazat kellene, vagyis kisebb pártok és civil szervezetek dolga jelentõsen megnehezedne.

Arányosság vagy többség?

Kósa a parlamenti vita bevezetõjében azt mondta: az arányosság érdekében megõrizték ugyan a kompenzációs listát, de megpróbálták kiküszöbölni annak torzításait. Kósa szerint 1994-ben az SZDSZ érdeke volt a ma is mûködõ rendszer kialakítása, hogy "bármilyen kis arányban is képviselettel rendelkezik az önkormányzatokban, ne lehessen kihagyható egy MSZP-SZDSZ-koalícióból". A polgármester szerint a jelenlegi rendszerben hiába szerzi meg egy párt akár a szavazatok 90 százalékát, épp hogy meglesz a többsége a testületben.

Az ellenzéki pártok élesen bírálták a javaslatot, amely szerintük elsietett, a kompenzációs mandátumok átalakításával pedig csak a Fidesz pillanatnyi érdekeit szolgálja. Botka László, Szeged MSZP-s polgármestere szerint "a Fidesz által javasolt rendszerben a gyõztes mindent visz, és a nem gyõztes jelöltre és programjára leadott szavazatok lényegében elvesznek". Sõt, az 50 százalék felett szavazatok figyelembe vétele miatt "a gyõztes kétszer fog nyerni", ami Botka szerint megengedhetetlen egy normálisan mûködõ demokráciában.

A törvényjavaslatot "elfogadhatatlannak és felháborítónak" minõsítette a jobbikos Apáti István is, aki szerint az elõterjesztõk tökéletesre fejlesztették a politikai szemfényvesztést. A fideszesek szerinte a demokrácia, az esélyegyenlõség élharcosaként állítják be magukat, de közben " a demokrácia egyik legfontosabb alappillére ellen indítanak egy alattomos támadást". Az LMP-s Ivády Gábor azt kifogásolta, hogy a javaslat kizárná a civil szervezeteket az önkormányzati testületekbõl. A szintén LMP-s Karácsony Gergely pedig úgy fogalmazott, hogy az új választási rendszer "csorbítja a helyi demokrácia minõségét".

Meggondolták magukat

A töredékszavazatok újfajta számítása miatt kialakuló aránytalanságok nem csak az ellenzékieknek tûntek fel. A fideszes Kõvári János - aki a parlament mellett a pécsi közgyûlésben is képviselõ - módosító indítványt nyújtott be a törvényjavaslathoz, amelyben azt javasolja: vegyék ki az 50 százalék feletti szavazatokra vonatkozó szabályt. Indoklásában azt írja: ez a megoldás "aránytalanul fölerõsítheti a testületben többségi mandátumot szerzett szervezet képviseletét és csökkentheti a lehetõségét a kisebb szervezetek és civil szervezetek mandátumhoz jutásának". Az indítványt az elõterjesztõk nevében Kósa Lajos is támogatja.

A kisebb szervezeteknek kedvez Kõvári egy másik - Kósa által szintén támogatott - módosító javaslata. Az eredeti elõterjesztés szerint a kompenzációs listás mandátumok szétosztásánál a töredékszavazatokat elõször 1,5-tel kellett volna elosztani, majd ez után 3-mal, 5-tel, 7-tel és így tovább (a számítási módszerrõl lásd keretes írásunkat). Kõvári indítványa szerint azonban elõször 3-mal kellene osztani, ami segítheti a kisebb pártokat és szervezeteket, hogy hozzájussanak legalább 1-1 mandátumhoz, mert nagyobb ütemben csökken a nagyok szavazatszáma.

A debreceni közgyûlés például a következõképp nézne ki, ha a Kõvári módosításait figyelembe véve számoljuk újra a 2006-os szavazatokat: a Fidesz megnyerné mind a 24 egyéni körzetet, de nem kapna mandátumot a kompenzációs listáról. A 34 fõs testületben a Fidesznek kényelmes többsége lenne, de az MSZP-nek 6 mandátuma lenne, és jutna 1-1 képviselõi hely az MDF-nek, SZDSZ-nek és két helyi civil szervezetnek is.

Budapest az új rendszerben is billeg

Kósáék törvényjavaslata szerint a fõvárosi közgyûlésbe továbbra is csak listán választanának képviselõket, minden 50 ezer lakos után lehetne egy mandátumot kiosztani. A KSH szerint 2009-ben 1 millió 712 ezer fõ volt a fõváros lakossága, vagyis 34 fõs lenne a közgyûlés, amit eggyel növelne a közvetlenül választott fõpolgármester, szemben a jelenlegi 66+1 fõvel.

2006-ban a fõvárosi közgyûlésbe 30 fideszes és KDNP-s, 24 MSZP-s, 9 SZDSZ-es és 3 MDF-es képviselõ került, vagyis az MSZP-SZDSZ koalíciónak csak Demszky Gábor szabad demokrata fõpolgármesterrel együtt lett egyfõs többsége. A fideszes képviselõk törvényjavaslata értelmében ugyanilyen választási eredmények mellett a Fidesz-KDNP-nek 16, az MSZP-nek 13, az SZDSZ-nek 4, az MDF-nek 1 képviselõje lenne, vagyis ismét csak patthelyzet alakulna ki, és megint csak a fõpolgármester lenne a mérleg nyelve.

Egypártrendszer a kistelepüléseken

Furcsa helyzeteket teremthet a 10 ezer lakos alatti települések testületeinek létszámcsökkentése. A mintegy 4200 lakosú, Szabolcs megyei Baktalórántházán például már nincsenek egyéni körzetek, a jelöltek egyetlen listán szerepelnek. A jelenlegi rendszerben 11 fõs képviselõ-testületet választanak, ezt a fideszes törvényjavaslat 6 fõre csökkentené. Ez a 2006-os választási eredmények alapján azt eredményezné, hogy csak a helyi polgármestert is jelölõ BVSZ nevû szervezet képviselõi ülnének a testületben, még az a két független sem jutna be, akik ma képviselõk.
törvényhozás Fidesz Orbán-kormány Kósa Lajos önkormányzat