Tudja, hogy melyik a földkerekség legnagyobb és legbüdösebb virága?
Aligha lehetne nõnapi csokrot kötni a nevében sem éppen a szebbik nem iránti figyelmességet szimbolizáló óriás bûzvirágból.
Szingapúr megalapítójának nevét viseli az óriás bûzvirág

A rafléziák a földkerekség talán legfurcsább virágos növényei . A rafléziák a valódi kétszikûek csoportjába tartoznak, és a Rafflesiaceae családon belül önálló nemzetséget alkotnak. A Rafflesia genus Sir Stamford Raffles (1781 – 1826) brit államférfiról, Brit-Jáva kormányzójáról, és a világhírû délkelet-ázsiai városállam, a modern Szingapúr megalapítójáról kapta nevét.

Sikeres államférfiúi tevékenysége mellett

Sir Raffles nagy hódolója volt az irodalomnak és a tudományoknak.

Ez utóbbi kedvtelésére volt visszavezethetõ, hogy dél-kelet ázsiai utazásaira több tudóst, köztük a botanikus Joseph Arnoldit is meghívta.

A Szunda szigetvilág trópusi esõerdõi a 19. század elején valóságos terülj-terülj asztalkámnak számítottak egy elhivatott botanikus számára. Mr. Arnoldi nem is tétlenkedett, és szorgosan kutatni kezdte a délkelet-ázsiai trópusi vadon flóráját.

Kettejük, a brit kormányzó és az elhivatott tudós barátságát õrzi a Rafflesia nemzetség leghíresebb növényének, az óriási bûzvirágnak a tudományos fajneve, a Rafflesia arnoldii, amely a genus 16 fajából a legnagyobbnak számít.

Dögszagot áraszt, így csalogatja magához a legyeket

A rendkívül különleges óriás bûzvirág parazita kétlaki növény, amely jellemzõen fákon telepszik meg. Furcsa módon,

a hatalmas rafléziának nincs sem gyökere, sem pedig szára, de még levelekkel sem rendelkezik.

Amikor bimbózni kezd, áttöri a fa kérgét, és nagyjából tíz hónap elteltével káposztafej méretûre növekszik. A virág nagy és húsos szirmai már néhány órával azután szétnyílnak, hogy a bimbó áttörte a gazdanövénynek számító fa kérgét.

A Rafflesia arnoldii hozza a földkerekség legnagyobb méretû virágát,

a kifejlett növény virágjának átmérõje meghaladhatja az egy métert, a súlya pedig elérheti a 15 kilogrammot is, ezért meglehetõsen nehéz lenne nõnapi csokrot kötni belõle.

A növény rovarok segítségével végzi el a beporzást, és sajátos taktikával, az elhullott dögök szagát utánzó „illat" kibocsátásával csalogatja magához az elpusztult állatok tetemére szívesen rárepülõ egyenesszárnyú rovarféléket. A növény a méretérõl és errõl az emberi orr számára cseppet sem kellemes szagkibocsátásról kapta a z óriás bûzvirág elnevezést.

Rendkívül ritka, és súlyosan veszélyeztetett

A virág öt hatalmas húsos szirommal rendelkezik, amelyek egy mély kehelyben futnak össze.

Az öblös kehely akár hat liter esõvíz elraktározását is biztosítja.

A kehely aljából több felfelé meredõ tüskeszerû képlet emelkedik ki. Ha a növény elpusztul a fülledt és párás õserdei hõségben a húsos szirmok gyorsan elbomlanak, és csak egy méretes fekete folt jelzi az egykori gazdanövény törzsén korábbi nem kívánt társbérlõjének nyomát.

A friss bûzvirág bimbókból a helyiek gyógyhatású kenõcsöt készítenek, de van ahol különleges csemegeként fogyasztják is.

Az óriási bûzvirág rendkívül ritka növény, amely kizárólag csak a Maláj-félsziget, valamint Borneó és Szumátra trópusi esõerdõiben fordul elõ. Mivel igen ritka, és vélt gyógyhatása miatt, illetve étkezési célból is gyûjtik, erõsen veszélyeztetett növényfajnak számít.
Délkelet-Ázsia Sir Stamford Raffles Egyperces tudomány zárvatermõk botanika kétszikûek parazita óriás bûzvirág Joseph Arnoldi Rafflesia nemzetség