Az apokaliptikus jóslatokra nagyon fogékony a magyar
Így lett Soros Györgyből gyűlölt figura, Orbán Viktorból pedig szabadságharcos.
A Klubrádió reggeli műsorában Krekó Péter a Tömegparanoia című könyv szerzőjeként azt mondta, a választások miatt is adta magát a téma, de mára az összeesküvés-elméletek a magyar mainstream részei lettek. Az emberek felkészületlenek arra, hogy folyamatosan álhírekkel bombázzák őket, amit pedig az ember sokszor hall, azt kész elhinni. Így lett a korábban ismeretlen Soros Györgyből egy mindenkinél jobban gyűlölt figura.

Politológusként, szociálpszcihológusként bravúrnak tartja, hogy Orbán Viktor nyolc év kormányzás után is el tudta hitetni, hogy a nép egyszerű gyermeke, aki megvédi országát az elnyomóktól, de arra is figyelmeztetett, hogy akinek nagy hatalom van a kezében, az előbb-utóbb vissza fog élni vele.

Szerinte van olyan, amikor nemcsak elmélet az összeesküvés, hiszen az ügyészség a Fideszhez köthető korrupciós ügyekben kevésbé éber és az ÁSZ is csak az ellenzéki pártokat büntet,

  tehát egyértelmű, hogy van valami összeesküvés, összejátszás a kormány és az állami szervek között,

de attól, hogy egy hatalom hajlamos az összeesküvésekre, nem minden róluk terjedő elmélet lesz igaz.

A jó összeesküvés-elmélethez tudni kell, azzal kinek az igényét akarják kiszolgálni, ki az ellenség (nyugati hatalmak, migránsok, Soros György).

  Egyéni szinten is ha az ember úgy érzi, hogy nincs kontrollja az események felett, hajlamos paranoid módon összeesküvésekben gondolkodni. Az viszont, hogy ki a gonosz, szinte szabadon változtatható.

A nemzethalál-vízióra, az apokaliptikus jóslatokra nagyon nagy fogékonyság van Magyarországon.Orbán Viktor szabadságharcos szerepe jól illeszkedik valamiféle nemzeti mitológiába. Krekó Péter szerint az ellenzék teljes önfeladását jelentené, ha elkezdene a Fideszhez hasonlóan kommunikálni, de nagy dilemma lehet, hogy a menekültellenességre a baloldali tábor egy része is fogékony volt.
választás 2018