Tudja-e, hogyan mentette meg egy rabszolga az emberiséget a himlõtõl?
A korai 1700-as években egy afrikai rabszolga forradalmi módszert dolgozott ki az akkoriban pusztító fekete himlõ megakadályozására. Az emberiség történetének egyik legpusztítóbb ragályos kórokozója nyomában a halál járt. Onesimus az egészséges emberek szándékos fertõzését javasolta gyógymódként, amit a páciensek természetesen dühösen és kétkedve fogadtak. Végül azonban mégis neki lett igaza.
Rettegtek a halálos betegség hírétõl

Rettenetes híreket kaptak a 18. században a massachusettsi telepesek: a korábban még csak hírbõl ismert fekete himlõ elérte Bostont és igen gyorsan terjedt. Az elsõ áldozatokat – egy karibi térségbõl érkezõ hajó utasait – a helyi kórházban azonosították, amelyet piros zászlóval jelöltek meg, a következõ felirattal „Isten irgalmazzon".

Eközben a nyüzsgõ gyarmati város több száz lakosa életét féltve menekülni kezdett.

Az emberek megrettentek a halálos betegség hírétõl, és annak a lehetõségétõl, ami velük is megtörténhet.

Félelmük nem volt alaptalan: a rendkívül fertõzõ vírus nyomában nagyméretû járvány pusztított a vidéken, úgy mint a tûzvész. A megfertõzõdött  betegek elõször lázat és fáradtságot, majd  kiütéseket tapasztaltak magukon, amelyek mindent eltorzító hegeket hagytak maguk után.

A fertõzöttek között magas volt a halálozási arány: a fekete himlõt az esetek körülbelül harminc (az Újvilágban gyakran akár nyolcvan) százalékában nem élték túl az áldozatok.

Nyugat-Afrikából érkezett a pusztító fertõzés

Az 1721-es himlõjárvány azonban több szempontból is ijesztõbb volt mint azok a korábbi fertõzések, amit a bostoniak valaha is tapasztaltak. A betegség nyomában pusztulás járt, és több száz halottat hagyott maga után. Évszázadokkal a modern orvosi kezelés, valamint a fertõzõ betegségek keletkezésének megértése elõtt a járvánnyal sújtott területre egy rabszolga érkezett, akit hamarosan mindenki csak Onesimus néven emlegetett.

De honnan ismerhette ez az ember az ember az egyik legpusztítóbb járvány ragályos kórokozóját? A válasz, hogy a saját tapsztalataiból, mert a fekete himlõ kíméletlenül szedte áldozatait azokon a rabszolgákat szállító hajókon, amelyek Nyugat-Afrikából az amerikai rabszolga kereskedelem akkori központja, Massachusetts állam felé tartottak. Az 1700-as évek elején már mintegy ezer rabszolga élt a területen, a legtöbben Bostonban. Onesimus is egy ilyen hajón érkezett meg az Újvilágba, akit egy államférfi,  Cotton Mather vásárolt meg.

A férfi a gazdájától kapta meg egy bibliai utalás nyomán az Onesimus, azaz a „hasznos" nevet.

Sok amerikaihoz hasonlóan úgy érezte, hogy kötelessége az általa vásárolt rabszolgákat taníttatni és megkereszteltetni, miközben az afrikaiakat – a korszak más rabszolga-tulajdonosaihoz hasonlóan – az „ördög fattyainak" tartotta és folyamatosan a lázadásuktól rettegett.

Egy mûtét során fertõzték meg egy kórral, ami megvédte

Mather egyáltalán nem bízott a rabszolgáiban, így Onesimusban sem. Az utókorra hátramaradt naplójában arról írt, hogy milyen óvatosan kezeli õket, és folyamatosan lesben áll, résen van. Mather úgy gondolta, hogy a „feketéknek a vérükben van a tolvajos viselkedés", miközben gyakran gonosznak és haszontalannak bélyegezte õket.

Ám 1716-ban, a himlõjárvány tetõpontján õ is rettegni kezdett a halálos kórtól. Ekkor azonban

Onesimus meglepõ javaslatot tett arra, hogyan fékezzék meg a betegség elterjedését.

A honfitársaihoz hasonlóan kétségbeesetten gyógymódokat keresõ Mather ezért megfontolta rabszolgája javaslatát, majd egy bátor orvossal karöltve merész kísérletet tett, hogy megpróbálják megállítani a fekete himlõ további pusztítását.

Ahogy látom, Onesimus egy elég intelligens fickó, aki egyszer már elkapta a himlõt, de túlélte, ami figyelemreméltó – írta Mather a naplójában. – Elárulta nekem, hogy egy különleges mûtétet végeztek rajta, melynek során megfertõzték valamivel, ami örökre megvédi õt a betegségtõl. Azt is hozzátette, hogy akinek van bátorsága alávetni magát ennek az eljárásnak, az örökre megszabadul a fertõzés félelmétõl."

Szándékosan fertõzték meg egy másik vírussal

A fekete himlõ vírusa az Orthopox vírusok közé tartozik és korábban már az Óvilágban is pusztított. A modern kori molekuláris genetikai módszerek kutatásai nyomán kiderült,

hogy a vírus körülbelül 16-68 ezer évvel ezelõtt jelent meg:

ekkor vált el az afrikai rágcsálók rokon-vírusaitól.

Az egyik patogénabb változata mintegy 400-1600 éve jelent meg Ázsiában, egy másik törzse pedig 1400-6300 éve Nyugat-Afrikában.

A mûtét során Onesimust szándékosan megfertõzték egy másik vírussal (a karján lévõ nyitott sebbe dörzsölték a fertõzõ anyagot), ami csodával határos módon kiváltotta az immunitást.

Mather le volt nyûgözve, ám még mindig kételkedett. Megkérdezett más rabszolgákat is, hogy ellenõrizze Onesimus történetét. Mint késõbb kiderült, ezt a gyakorlatot már rendszeresen alkalmazták Törökországban és Kínában.

Megijedtek az egészséges emberek szándékos megfertõzésétõl

A védekezési eljárás az ókori Kínából eredt, és az úgynevezett varioláció nevet viselte, amely az egészséges emberek szándékos megfertõzését takarja. A mesterséges fertõzés kevésbé veszélyes, mint a természetes fertõzések, és nem mellesleg egész életre szóló védettséget biztosít. Ennek oka, hogy a vírus nem belélegezve, hanem a bõrön át jut a szervezetbe.

A védettség reménye gyorsan terjedt Massachusettsben,

Mather azonban nem számított arra, hogy rabszolgájától megismert kezelési ötlet mennyire népszerûtlen lesz a lakosság körében.

Az emberek (elsõsorban a fehér gyarmatosítók) ugyanis bizalmatlanok voltak a feketék által kifejlesztett orvosi eljárással szemben.

Mathert megrágalmazták és folyamatosan becsmérelték.  A New York Courant címû helyi újság nevetségessé tette õt,

majd egy robbanóeszközt dobtak be az ablakán, amelyre a feldühödött emberek üzenetet is csatoltak.

A haragjukat a faji gyûlölet éltette. Néhány helyi prédikátor azzal érvelt, hogy Isten akarata ellen tesz, és kiteszi a veszélyes betegségnek az embertársait – mondta Ted Widmer történész a History.com tudományos portálnak.

Egyetlen bostoni orvos támogatta az újszerû módszert

Késõbb, 1721-ben és Zabdiel Boylston – az egyetlen bostoni orvos, aki támogatta az eljárást – megvizsgálta a beoltásos, fertõzéses módszer lehetõségeit. Ebben az évben is terjedt a himlõjárvány, amely egy újabb hajóval érkezett Bostonba és a lakosság felét megfertõzte. Boylston egyszerûen képtelen volt tétlenül nézni a haláleseteket és fia, illetve a rabszolgái segítségével beoltotta a betegeket.

Végül a kezdetlegesen kifejlesztett vakcinát 242 ember kapta, és közülük  csupán hatan hunytak el. Ez figyelemreméltó eredménynek számított, hiszen a bostoni közösség nagy részében

a fekete himlõ tovább szedte áldozatait azok közül, akik nem merték bevállalni az újszerû eljárást.

A járvány abban az évben 844 embert fertõzött meg Bostonban, ami a lakosság tizennégy százalékát jelentette.

Véglegesen felszámolták a fertõzõ betegséget

Ám az oltás reményt adott az esetleges, jövõbeli fertõzések hatásos kezelésére, és segített az oltások gyakorlatának elfogadottságában is. A 18. század végén, 1796-ban Edward Jenner kifejlesztett egy olyan hatékony vakcinát, amely a tehénhimlõnek az emberben kevéssé patogén vírusát használta a himlõ elleni immunitás kiváltására.

Felfedezte, hogy a tehénhimlõ okozta mesterséges fertõzés, a vakcinázás olyan védettséget vált ki, amely hatékony az emberi himlõvel szemben is. A sikeres tesztek után végül kötelezõvé vált a himlõ elleni védõoltás egész Massachusetts államban.

Oneismusról azonban nem sok feljegyzés maradt fenn forradalmi javaslattétele után. A késõbbi életérõl csupán egyetlen tény ismeretes, mégpedig az, hogy részben megvásárolta a szabadságát. Az azonban nyilvánvaló, hogy merész ötletével sok életet mentett meg, ami végül a himlõbetegség elleni sikeres harchoz vezetett. Az Egészségügyi Világszervezet 1980-ban lezárult vakcinázási akcióterve teljesen kiirtotta a vírust. A himlõ egyike azon két fertõzõ betegségnek (a másik a keleti marhavész), amit az emberiségnek sikerült világszerte felszámolnia.
tehénhimlõ fertõzés Afrika védõoltás Egyperces tudomány Onesimus Edward Jenner járvány oltás vírus Massachusetts rabszolgaság vakcina életveszély fekete himlõ himlõ