Cenzúra a terror miatt
Grammra pontosan adja meg tanulmányában azokat a méregmennyiségeket egy amerikai kutató, melyek az Egyesült Államok tejkészletének tömegpusztító fegyverré változtatásához szükségesek. Az akadémiai publikálásra váró tanulmányt az egészségügyi minisztérium teljes egészében törölné.
Terroristák útmutatója lehet egy amerikai professzor a kelleténél részletesebb tanulmánya, melyben az amerikai tejellátási rendszer sebezhető pontjairól értekezik, jelentette a CNN. Lawrence Wein, a Stanford Egyetem professzora és doktorandusza, Yifan Liu tanulmányukban azzal az elvi lehetőséggel foglalkoznak, hogy mi történne, ha a terroristák méreggel, például a kozmetikában népszerű, de már csekély mennyiségben is tömegpusztító botoxszal szennyeznék a tejkészletet.

Botox a tankba

A nyilvánosan még nem közölt, de az amerikai Nemzeti Tudományos Akadémia (NAS) honlapján regisztrált felhasználók számára egy napig elérhető tanulmány megállapításai szerint a meglepően könnyen végrehajtható támadás brutális pusztító hatással bír. Wein egy, a New York Timesban közölt, hasonló témájú publicisztikája szerint elég lenne pár gramm botoxot juttatni egy tejszállító teherautóba, vagy egy ipari tejtároló tartályba. Cikkében javasolta, hogy a szövetségi hatóságok tegyék kötelezővé a tartályok és a tejszállító autók plombás lezárását.

A NAS-hoz eljuttatott tanulmányában még részletesebben fejti ki a tejellátó rendszer támadható pontjait, a szöveg ismerői szerint azt is megadja, hány gramm méreg elégséges a lehető legnagyobb pusztítás eléréséhez. A NAS a tanulmányt első körben csak korlátozottan tette elérhetővé, egyben megküldte a szövetségi hatóságoknak is ellenőrzésre, írja a CNN.

Nyíltság, vagy félelem?

A tanulmányt első körben az Élelmiszer- és Gyógyszeripari Hatóság (FDA) kapta kézhez. Az FDA rövid tanulmányozás után megküldte az iratot az Egészségügyi Minisztériumnak (HHS). A HHS azonnal arra kérte a NAS-t, ne publikálják a dokumentumot, mert a részletes beszámoló "terroristák útmutatójaként szolgálhat".

A NAS a HHS kérésére úgy döntött, egyelőre nem publikálja a tanulmányt. A tudományos körökben a szeptember 11-i merényletek óta komoly vita folyik arról, mi a fontosabb érdek: a tudományos nyíltság, vagy a nemzetbiztonság, mondta el a CNN-nek Bill Kearney, a NAS szóvivője. Mint mondta, a tudós közvélemény általában a nyíltság pártján áll.

Marc Wolfson, a HHS szóvivője szerint minisztériuma már tavaly ősszel tudott Wein kutatásáról. A tudós megmutatta a minisztériumnak tanulmánya egyik vázlatát. A HHS már akkor figyelmeztette, hogy ilyen részletességgel nem kéne beszámolnia a mérgezési elméletről, Wein ígéretet is tett műve átdolgozására - ezt azonban nem tette meg.

A CNN szerint Wein a HHS és a NAS egyeztetéséig nem kívánja kommentálni az esetet.
Külföld