Gyõr és Budapest között napi három pár vonat?
A Demokratikus Koalíció (DK) szerint a kormány az új személyszállítási törvénnyel a vasúti járatok számának drasztikus mértékû csökkentését készíti elõ, így akár a legforgalmasabb fõvonalakon is csak a jelenlegi járatpárok töredéke közlekedhet majd.
Molnár Csaba országgyûlési képviselõ, a DK alelnöke szerdán sajtótájékoztatón azt állította, hogy az új személyszállítási törvényjavaslatban - amelyet Németh Lászlóné fejlesztési miniszter a múlt héten nyújtott be a parlamentnek - a kormány a vasúti fõvonalakon is csak napi három járatpár üzemeltetését garantálná alapellátásként. Hangsúlyozta, hogy a fõvárosból például Gyõrbe, Szegedre, Debrecenbe, Pécsre vagy Miskolcra ma ennél lényegesen több vonat közlekedik.
A politikus - aki a második Gyurcsány-kormány alatt rövid ideig közlekedési miniszter is volt - elmondta, hogy a szocialista kormányok idején, miközben a kihasználatlan vasúti szárnyvonalakon megszüntették a vonatközlekedést, 600 milliárd forintot fordítottak vasútfejlesztésre. A Fidesz ellenzékbõl a naponta néhány utast szállító mellékvonali járatok megszüntetése ellen tiltakozott, most viszont a fõvonalakon ritkítaná meg és tenné lehetetlenné a vasúti közlekedést - jelentette ki, hozzátéve, kíváncsi, mit szólnak ehhez a vidéki nagyvárosok kormánypárti polgármesterei.
Molnár Csaba megjegyezte: a DK szerint is racionalizálni kell a vasúti közlekedést, azonban a drasztikus járatritkítás oda vezethet, hogy a kormánynak vissza kell fizetnie a már említett uniós fejlesztési támogatásokat.
Kitért arra is, a személyszállítási törvényjavaslat szûkre szabja a sztrájklehetõséget azzal, hogy a kötelezõen biztosítandó elégséges szolgáltatást a megrendelt mennyiség 50, illetve 66 százalékában határozza meg, így véleménye szerint a vasutas szakszervezetek nem tudnak majd munkabeszüntetéssel tiltakozni az esetleges járatritkítások ellen.
A személyszállításról szóló kormányelõterjesztés alapján az országos, regionális és elõvárosi személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó alapellátásnak garantálnia kell az adott település és "a gyakorlatban kialakult vonzásközpont" közötti közvetlen eljutási lehetõséget, valamint hogy az adott településrõl a megyeszékhelyre legfeljebb egy, a fõvárosba pedig legfeljebb két átszállással el lehessen jutni. Szintén biztosítani kell, hogy a szomszédos megyeszékhelyek átszállás nélkül elérhetõk legyenek, és ugyanez vonatkozna a fõváros és a megyeszékhelyek közötti közlekedésre is.
A törvényjavaslat szerint, ha ezt az infrastrukturális adottságok lehetõvé teszik, az említett viszonylatokban az - autóbuszos vagy vasúti - alapellátás településenként napi három járatpár.
Az alapellátás kialakításakor ugyanakkor figyelembe kell venni a többi között a munkába járás és az oktatási, nevelési intézményekbe történõ eljutás, illetve a közigazgatási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjait.
A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium kedden azt közölte az MTI-vel, hogy "a közösségi közlekedés rendszerszintû átalakításának szakmai elõkészítése a Széll Kálmán-tervben rögzített irányokhoz igazodva folyamatban van". Aznap a Magyar Nemzet számolt be vasúti járatritkítási tervekrõl.
Az ecoline.hu elõzõleg azt írta, tavasszal jelentõsen csökkenhet a közlekedõ személyszállító vonatok száma az országban, és például a nemrég újranyitott mellékvonalak többségén újra csak napi két pár vonat lesz.
fontosbelfold Demokratikus Koalíció politika máv