Dinnyeszezon három hét csúszással
A vízözön és a jégesõ nemcsak késleltette az érést, hanem megközelítõleg 1000 hektáron elpusztította a palántákat.
Az elõzõ évhez képest három hetes csúszással, július 10-én kezdõdik az idei dinnyeszezon - közölte a Magyar Dinnyeszövetség elnöke az MTI érdeklõdésére pénteken.
Simonka György elmondta: a késedelmes kezdést a májusi hûvös és csapadékos idõjárás okozza. A vízözön és a jégesõ azonban nemcsak késleltette az érést, hanem megközelítõleg 1.000 hektáron el is pusztította a palántákat.
Az országban 7.000 hektáron termesztenek dinnyét, de az idén csak 6.000 hektáron tudják majd felszedni a termést. Ebbõl a területbõl 3.000 hektárral részesedik a dél-békési Medgyesegyháza és környéke, így a térség a hazai dinnyetermesztés fellegvárának számít.
Ráadásul a kiváló minõségû termõtalaj és az alkalmazott korszerû technológia miatt ott átlagosan és hektáronként kétszer annyi dinnyét takarítanak be, mint az ország más térségiben.
Simonka György, aki egyben a régió országgyûlési képviselõje is, a várható piaci helyzettel kapcsolatban jelezte: kiváló minõségûnek ígérkezik az idei dinnye, ám megismétlõdhetnek a korábbi évekrõl ismert piaci zavarok.
Mint mondta, tavaly országosa 150 ezer tonna dinnye termett, s ezt a mennyiséget - normális viszonyok között - jó áron és könnyen lehetne értékesíteni a hazai és a külpiacokon.
A termés fele általában külföldre kerül, ám a szervezetlen termelõk és néhány tisztességtelen felvásárló komoly károkat okozhat az ágazatnak.
Példaként említette, hogy azok a társaságok, amelyek telephely engedéllyel és megfelelõ minõségbiztosítási rendszerrel rendelkeznek, kilogrammonként öt forint versenyhátránnyal indulnak a feketén értékesítõkkel szemben.
Ráadásul a multinacionális áruházláncok 30-60 napos késedelemmel fizetnek, ami komoly likviditási gondot okoz a termelõknek. A szövetség ezért kezdeményezni kívánja a kormánynál, hogy létesüljön egy olyan pénzügyi alap, amely segítségével a kereskedõk és felvásárlók azonnal tudnak fizetni a termelõknek.
A dinnyeszövetség mindemellett célszerûnek tartja az Európai Uniónál a földrajzi árujelzõ oltalom bevezetését annak érdekében, hogy csak az ellenõrzött és legkiválóbb minõségû dinnyék kerüljenek a piacra. "Ezzel is lehetne öregbíteni a medgyesi dinnye hírnevét" - hangsúlyozta.
Simonka György emlékeztetett arra, hogy 2003-ban még 250 ezer tonnát értékesítettek országosan, ám azóta sokan összekeverték a jó minõségû dinnyét a silánnyal, s ez komoly károkat okozott.
A minõségi dinnyetermesztést és az önköltség csökkentését kívánják elérni azzal is, hogy a térségben, akár állami segítséggel egy speciális palántanevelõ területet hoznának létre. Jelenleg ugyanis magas áron külföldrõl szerzik be a palántákat a termelõk.
A szövetség elnöke mindazonáltal azt tartja a legfontosabbnak, hogy a termelõk és a kereskedõk végre fogjanak össze egymással annak érdekében, hogy a "zavarosban halászók" ne tudják õket kijátszani egymás ellen.
fontosbelfold növény idõjárás mezõgazdaság