Bush: Irán magatartása elfogadhatatlan
Elfogadhatatlannak nevezte Irán magatartását George Bush amerikai elnök pénteken, és úgy ítélte meg, hogy nemzetközi összefogással békés úton kell rávenni a teheráni kormányt atomfegyverkezési céljainak a feladására.
Az amerikai elnök a Fehér Ház rózsakertjében visszafogottan nyilatkozott Iránról, világosan értésre adva, hogy az elsőbbség a diplomáciáé. Szavai szerint a diplomáciai erőfeszítések még csak most kezdődnek el igazán, bár ezúttal sem volt hajlandó kizárni katonai fellépés lehetőségét.
"Továbbra is konzultálni fogok szövetségeseinkkel ebben a kérdésben. Nagyon fontos, hogy az irániak belássák, milyen sok ország szeretné békés módon meggyőzni őket arról, hogy fel kell adniuk nukleáris fegyverkezési ambícióikat" - hangoztatta.
A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) közleményét méltatva Bush elnök kijelentette, hogy a világot nem csak az esetleges iráni atomfegyver aggasztja, hanem az is, hogy a teheráni kormány ilyen fegyver előállítását lehetővé tévő képességre és tudásra tehet szert. Az amerikai elnök nem volt hajlandó kizárni az Irán elleni katonai fellépés eshetőségét, de nyomatékosan hangsúlyozta, hogy a diplomáciai megoldást részesíti előnyben. Egyben kijelentette, hogy nyilvánvaló különbség van Irán és Irak között.
A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója, Mohamed el-Baradei által pénteken délután Bécsből az ENSZ székhelyére, a BT tagjainak küldött nyolc oldalas jelentés - amelyet egyelőre nem hoztak nyilvánosságra részleteiben - leszögezi: Irán nem teljesítette az ENSZ Biztonsági Tanácsának egy hónappal ezelőtti kérését, nem állította le az urándúsítást. John Bolton nagykövet New York-i sajtóértekezletén kijelentette: a Baradei-jelentésből egyértelműen kitűnik, Irán nem lépett semmit annak érdekében, hogy eleget tegyen a BT márciusban megfogalmazott követeléseinek. A nagykövet szavai szerint Washington kész a Biztonsági Tanács jóváhagyását kérni olyan határozathoz, amely a márciusi elvárásokat a nemzetközi jog értelmében kötelező érvényre emeli.
Nagy-Britannia arra készül, hogy az Iránra kifejtett diplomáciai nyomás fokozására kérje a Biztonsági Tanácsot. Erről a brit külügyminiszter beszélt Londonban azután, hogy tudomására jutott a Baradei-jelentés. "Arra fogjuk kérni a Biztonsági Tanácsot, hogy fokozza a nyomást Iránra, miáltal a nemzetközi közösség bizonyosságot szerezhet arról, hogy (Irán) nukleáris programja nem fenyegeti a békét és a biztonságot" - hangzott Jack Straw nyilatkozata.
Kína meglátása szerint a BT csaknem összes tagállama diplomáciai megoldást akar az iráni atomvitára. "Számos probléma akad a (közép-keleti) térségben, ezért nem szabadna semmi olyant tennünk, ami tovább bonyolíthatná a helyzetet" - jelentette ki New Yorkban Vang Kuang-ja (Wang Guangya) arra a kérdésre válaszolva, vajon Peking támogatná-e szankciók kihirdetését Iránnal szemben azért, mert az iszlám köztársaság a NAÜ jelentése szerint nem állította le nukleáris tevékenységét.
Franciaország továbbra is elkötelezett az iráni atomprogram körüli válság diplomáciai úton való megoldása mellett - derült ki a francia külügyminiszter pénteki nyilatkozatából. A Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) - pénteken ismertté vált - jelentése, amelyben a szervezet rögzítette az iráni urándúsítás tényét, "nyugtalanító a nemzetközi közösség egésze számára" - áll Philippe Douste-Blazy Párizsban közzétett állásfoglalásában. A francia külügyminiszter a közleményben mindazonáltal leszögezte, Párizs a NAÜ-jelentésben foglaltak dacára Irán értésére adja, hogy "a tárgyalások kapuja még nem záródott be".