Macron keményen odaszólt Kelet-Európa "egyes" vezetõinek
Európa nem szupermarket, hanem sorsközösség - nyilatkozta a francia államfõ.
Európa nem szupermarket címmel közölt interjút Emmanuel Macron francia államfõvel csütörtökön nyolc európai újság, köztük a Süddeutsche Zeitung címû német liberális lap is.
A tavaszi elnökválasztáson függetlenként indult volt szocialista gazdasági miniszter kiemelte: a német-francia kapcsolatokban vissza kell térni az "együttmûködés szelleméhez", amely Francois Mitterand francia államfõ (1981-1995) és Helmut Kohl német kancellár (1982-1998) kapcsolatát jellemezte, különben szétesés fenyegeti Európát.
Mint mondta, "a kérdés az, hogy Európa megvédi-e az alapértékeit, amelyeket évtizedekig terjesztett az egész világon, vagy meghátrál az illiberális demokráciák és az autoriter rezsimek erõsödése elõtt".
Hozzátette, hogy "egyes kelet-európai politikai vezetõk cinikusan" viszonyulnak az Európai Unióhoz. Számukra az EU csak arra szolgál, hogy "pénzt osszanak szét, anélkül, hogy tisztelnék értékeit", azonban "Európa nem szupermarket, hanem sorsközösség".
Franciaországnak és Németországnak a "bizalom szövetségét" kell kialakítania, ami többek között azt jelenti, hogy minden uniós csúcs elõtt egyeztetik álláspontjukat - mondta az új francia államfõ a csütörtökön kezdõdõ kétnapos uniós csúcsra idõzített interjúban.
A bizalom szövetsége nem azt feltételezi, hogy mindig mindenben egyet kell érteni, "de nem akarunk elvesztegetni több idõt azzal, hogy másokat kérünk meg a közvetítésre a vitás ügyeinkben" - tette hozzá.
Emmanuel Macron aláhúzta, hogy olyan Európát kell építeni, amely megvédi az embereket. A védelem éppen úgy vonatkozik a terrorizmus veszélyére, mint a klímaváltozásra, az emberi jogokra vagy az úgynevezett szociális dömpingre, vagyis lefelé tartó bérversenyre.
A védelmezõ Európa kialakításához elengedhetetlen az euróövezeti integráció elmélyítése, különben "kiírjuk magunkat a történelembõl". Azonban az átalakítást "nem lehet rákényszeríteni népeinkre", meg kell nyerni, "magunkkal kell vinni õket".
Elõször konszolidációra van szükség, majd a közösséget át kell vezetni "a globalizáció következõ szakaszába". Ehhez elengedhetetlen a közös euróövezeti költségvetés intézményének kialakítása egy demokratikus legitimációval rendelkezõ kormánnyal együtt. Ez az "egyetlen eszköz, amellyel ismét erõsebb konvergenciát lehet teremteni" - mondta Emmanuel Macron, megjegyezve, hogy Franciaország mindebben "csupán a hajtómotor" szerepét töltheti be.
Hozzátette, hogy a reformok célja "a felelõsség és a szolidaritás oszlopának" felépítése. "Az az érzésem, hogy ez nincs Németország ellenére" - mondta a francia államfõ.
A védelmezõ Európa elképzelésével kapcsolatban arról is beszélt, hogy a szociális dömping visszaszorítása céljából szigorúbb szabályokat kell bevezetni a Franciaországban olcsó konkurenciát jelentõ kiküldött munkavállalók foglalkoztatásában. A brit uniós tagság megszüntetése (Brexit) is annak tulajdonítható, hogy "a kelet-európai munkások elvették a brit állásokat", az EU-pártiak azért veszítettek, mert "a brit középosztály azt mondta, hogy +stop+".
A nemzetközi sajtónak adott elsõ interjúban Emmanuel Macron kiemelte, hogy Németország és az EU-ban betöltött szerepe átalakulóban van. A biztonsági és védelmi ügyekben Angela Merkel kancellár "erõsen mozgásba lendítette a dolgokat", és a második világháborúból eredõ tabukhoz is hozzányúl. Ezt jelezi például, hogy Németország a következõ években többet költ majd védelemre, mint Franciaország. Azonban egyértelmûen elhatárolódik a nem európai szintû akcióktól.
Ez azt jelenti, hogy "Németországnak szüksége van Franciaországra, hogy megvédje magát, és Európát" - mondta Emmanuel Macron, aki az interjúban arról is beszélt, hogy hazája akár önállóan, az Egyesült Államok nélkül is hajlandó légitámadásokat végrehajtani Szíriában, ha bebizonyosodik, hogy Bassár el-Aszad elnök rezsimje felelõs a közel-keleti arab országban történt vegyifegyver-támadásokért.
Ugyanakkor Franciaország már nem ragaszkodik feltétlenül Aszad távozásához, mert nincsen senki, aki legitim utódja lehet az elnöki tisztségben. A legfõbb cél a terrorista csoportok elleni küzdelem. A terroristák "az ellenségeink", és szervezeteik "kiirtásához" mindenkivel együtt kell mûködni, "különösen Oroszországgal" - mondta Macron.
Macron világossá tette, hogy bízik a tervezett belföldi reformok sikerében. Mint mondta, Franciaország nem olyan ország, amelyet meg lehet reformálni, hanem olyan, amely "megváltoztatja, átalakítja magát".
"Ameddig csak el lehet kerülni a reformokat, a franciák nem reformálnak, de most már megértették, hogy a szakadék szélén állnak" - mondta Emmanuel Macron, hozzátéve, hogy államfõvé választása csak a kezdet, "egy francia, és reményeim szerint európai újjászületés kezdete".
EU