Felfedeztük az Ördögszántotta hegy féltett titkait
A Villányi-hegység legmagasabb csúcsa a 442 méterre magasodó Szársomlyó, amely számos különleges állat- és növényfajnak ad otthont. Itt találjuk többek között az ország egyik legritkább növényét, a magyar kikericset, amely olykor már januárban is virágzik. Az év során számos más érdekességet is felfedezhetünk a fokozottan védett hegyen, amelynek látogatása csak szakvezetõvel lehetséges.
A magyar kikerics a harmincnál idõsebb korosztály számára a kétforintos érme hátlaprajzolatáról lehet ismerõs. E látszólag igénytelen növény egyedüli lelõhelye a Nagyharsány és Villány között magányosan elterülõ Szársomlyó (Harsány-hegy).

Ötven éves a szoborpark

A Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság (DDNPI) szerdától vasárnapig minden nap 10 órai kezdettel vezetett túrát indít az öt kilométer hosszú, többnyire köves-sziklás tanösvényen, amely fokozottan védett természeti területen vezet, és ezért nem szabad letérni a kitaposott ösvényrõl. Érdekes módon egy felhagyott kõbánya teraszán van a találkozó, amely egyben szoborkiállítással lepi meg a túrázót.

A Nagyharsányi Szoborpark 1967-ben létesült, amikor felavatták az alkotóházat, amelyben (illetve körülötte, a szabad ég alatt) fiatal szobrászmûvészek kaptak lehetõséget az alkotásra. A mûhelybérlet csak azt kötötte ki, hogy távozáskor legalább egy mûvet a szoborparknak kell adományozni. Az évtizedek során a telepet számos külföldi kõfaragó mûvész is látogatta.

A ma már mûemléki védettségû szabadtéri kiállítótérben közel 130, fõleg nonfiguratív mû látható. Mellesleg a történelem is nyomot hagyott errefelé: a parkoló legfelsõ csúcsán emlékkõ jelöli a terepet, ahol Lotaringiai Károly tönkreverte Szulejmán nagyvezír seregét, ezzel is hozzájárulva a 150 éves török uralom végéhez.

A Szársomlyó titkai

Az a szerencse ért bennünket, hogy a DDNPI két szakembere, a Mecsek tájegység vezetõje, Péter, és a régió természetvédelmi õre, György várt minket, hogy beavasson minket a Szársomlyó titkaiba. Maga a hegy már Siklóson a látóterünkbe kerül, és bár mindössze 442 méter magas, jellegzetes alakja uralja a tájat. A szár szó kopasz, tar tetõt jelent, a somlyó pedig a sombogyók bõségére utal.

A kúpot alacsony karsztbokorerdõ borítja, lejjebb, fõleg az északi oldalon, ezüst hársas-gyertyános-tölgyes húzódik. Az erdõ mélyén a botanikában igen jártas György percenként mutatott valami csodát. Párat följegyeztem, ilyen volt a vadrózsa, a virágos kõris, a kökény, a csõrös boglárka, a kövi fodorka és még néhány, melyeknek csak a latin nevét mondta.

Apropó, a szársomlyói sétához túrabakancs mindenképpen ajánlott, még akkor is, ha kõszáli kecskének képzeled magad a krétakori mészköveken. És persze hosszúnadrág. Összekarcolt lábikrák tanúsították az aljnövényzetben szerényen megbúvó szúrós csodabogyó (Ruscus aculeatus) védekezõ technikájának hatásosságát.

A cserje csodája az, hogy sötétzöld leveleirõl a botanikusok megállapították, nem levelek azok, hanem bizony módosult szárképletek. A fokozottan védett magyar kikericcsel (Colchicum hungaricum) együtt

75 védett növényfaj él a hegyen, négy faj pedig kizárólag itt honos. A másik három: a korongos lucerna, az apró vajvirág és a házi kövirózsa.

Kapaszkodás közben Péter hirtelen félreugrott az útból, s csak annyit hallottunk: „Zumak!” Mint megtudtuk, ez nem egy csúnya indulatszó, hanem a Kitaibel Pál által 1779-ben feljegyzett haragos sikló (Coluber caspius) helyi elnevezése. A közel másfél méteres jószág éppen elõtte vetette be magát a zörgõ avarba.

A csúcson csak néztünk-néztünk a messzeségbe, hiszen remek kilátás nyílt a környék szõlõültetvényeire. Majd a bokrok között matatva kihámoztuk a hajdani vár maradványainak egyik kõfalát. A túra három órát vett igénybe, az öt kilométer tíznek tûnt, de megérte. Majdnem elfelejtettem: a magyar kikerics ábrázolása nem veszett ki a kétforintossal – napjainkban ez a fehér virágú, sárga bibéjû növényke a Villányi borvidék védjegye lett.

Az Ördögszántotta-hegy legendája

Történt még valamikor az idõk kezdetén, hogy az ördög szemet vetett egy csodaszép, Harka nevû lányra. A furfangos anya a következõ feltételt szabta a frigy létrejöttéhez: ha az ördög egyetlen éjjel, kakasszóig felszántja a hegyoldalt, övé lehet a lány. A pokolfajzat ekéje elé fogott hát tizenkét macskát, és turbóüzemmódba kapcsolva elkezdett szántani. Olyan gyorsan haladt a munkával, hogy az öregasszony megijedt, és õ maga kukorékolt egyet, mire a többi kakas is válaszolt.

A pórul járt ördög erre úgy begurult, hogy elhajította az ekét (ebbõl lett a Beremendi-hegy), kirázta a bocskorából a földet (így keletkezett a Siklósi-hegy), majd morcosan beugrott a föld gyomrába. Ahol eltûnt, kénes víz bugyogott fel, s a forrást a lányról Harkánynak nevezték el. A felszántott hegyen ma is látszanak a macskatalpak és az ördögbarázda nyomai. A népi fantázia pedig a Szársomlyó déli oldalának karrmezõjére ráragasztotta az ördögszántás elnevezést.

A szakvezetéses túrákról a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság honlapján találnak bõvebb információt.
Szársomlyó Villány Nagyharsány Ördögszántotta-hegy Magyarország utazás