Legális kút kell majd egyes támogatásokhoz - Fotók
Hatalmas érdeklődés mellett rendezett szakmai fórumot az öntözés szabályozásáról és a gazdálkodókat érintő ezzel kapcsolatos tudnivalókról a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara vármegyei Szervezete az Aranyszöm Rendezvényházban. Elhangzott, hogy a termeléshez kötött támogatás igényléséhez igazolni kell, hogy a kút bizony legális.
A sor vége a mórahalmi Aranyszöm Rendezvényház előtt állt, amikor a színházterem már zsúfolásig megtelt az érdeklődő gazdákkal. Az előtér is tele volt hétfő késő délután. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara Csongrád-Csanád Vármegyei Szervezete szakmai rendezett fórumot az öntözés szabályozásáról. Mint megírtuk, idén év végén lejár a kútamnesztia a korábban engedély nélkül létesített, az első vízzáró réteget el nem érő mezőgazdasági öntözési célú kutakra. Tasnádi Gabriella, az agrárkamara vízgazdálkodási szakértője kezdte a tájékoztatót, aki kezdésként kijelentette, hogy az európai uniós elveknek kell megfelelni, majd ismertette a felszíni víztestek állapotát, az aszály és vízhiány közti különbséget – ugyanis vízhiány esetén az aszály öntözéssel még elkerülhető –, végül eljutottunk a oda, hogy a termeléshez kötött támogatás igényléséhez igazolni kell, hogy a kút legális. Az öntöző kutakat a Nemzeti Földügyi Központ, a házi kis kutakat a jegyző, az összes többit a Katasztrófavédelem engedélyezi. A tájékoztató után következtek a kérdések. Az egyik résztvevő arra volt kíváncsi, hogy az 1980-as években létesített öntözőgödröket megörökölve, miért kell nekik az őseik hibájáért fizetni. A válasz az volt, hogy igen, azokat is engedélyeztetni kell, vagy bejelenti. Az ősökkel kapcsolatban pedig a szakértő azt mondta, hogy az 1800-as évek végén alkotott törvény szerint ami a föld alatt van, legyen az kőolaj, földgáz, vagy víz, az az államé. Egy másik résztvevő igazságtalannak nevezte, hogy ahol van csatorna, a gazdák egy része locsol, a másik részét pedig, amelyik nem tud hozzájutni a vízhez, azt szorongatják. Tasnádi Gabriella erre azt válaszolta, hogy a csatornarendszerek fenntartása és üzemeltetése sokba kerül, az átemelés miatt magas a költség, ezért ott is fizetnek a termelők, akik az elszálló energiaárak miatt szintén nehéz helyzetben vannak. Az engedélyeztetés költségén alakult még ki vita, ami a szakemberek szerint nem sok, a gazdák szerint viszont igen. A lényeg a Nemzeti Földügyi Központ illetékese szájából hangzott el, aki azt mondta, hogy ők hiszékenyek, elhiszik, amit a hármas számú mellékletre írnak a bejelentők, de azért ha egyesek kijátsszák a rendeletet, akkor ők is megmutatják, merre lakik a Jóisten, mert a szabályt azt be kell tartani.