Muszáj véget vetni a horgász-halász háborúnak
Kibékíteni a horgászokat és a halászokat – ez a kormány terve a vízpartokon. Ez az érintetteknek is érdeke, mert az Unió a jelek szerint nem tiltja meg a természetes vízi halászatot, viszont támogatást ad az ívóhelyek védelmére, mesterséges ivadéknevelõk létesítésére.
340 ezren horgásznak ma Magyarországon, és egyre többen jönnének ide külföldrõl is pecázni, az ország azonban csak akkor tudja kihasználni ezen a téren a lehetõségeit, ha a halászat és a horgászat érdekeit egyensúlyba hozza – ez a Vidékfejlesztési Minisztérium álláspontja. Budai Gyula államtitkár ismertette nemrég az Unió új halászati szabályozásáról, a horgászturizmusról és a halászatról szóló parlamenti vitanapon. Az említett ellentét elsimítását a kormány az MTI tudósítása szerint az 1997-es törvény módosításával látja megvalósíthatónak, a tervezet még idén elkészül. Budai szerint a halászatnak „a helyi közösségek élelmiszer-ellátásában lehet nagyobb szerepe az eddigieknél, míg a horgászturizmus a vidéki közösségek bevételeit növelheti". Bánki Erik európai képviselõ, az Országgyûlés Sport- és Turizmusbizottságának korábbi elnöke ehhez annyit tesz hozzá, hogy a sikeres horgászturizmushoz – és a horgász-halász békéhez – több hal kell, vagyis eredményesebb halgazdálkodás.
A konfliktus és a kölcsönös bizalmatlanság alapja a Tisza mellett tényleg az, hogy a vízen járók keveslik a halat. Az okokat egymásban keresik: a horgászok szerint a halászok jóval többet vesznek ki a vízbõl, mint amennyit nevelt ivadékként beleraknak, és nem foglalkoznak a tilalmi elõírásokkal. A halászság szerint meg inkább a horgászok kezelik szabadon az elõírásokat. A törvénymódosítás elõkészítése már régebben elkezdõdött, az algyõi és a csongrádi egyesület szempontjait például Kalmár Ferenc szegedi országgyûlési képviselõ továbbította a minisztériumba.
– Mi is eljuttattuk a Magyar Haltermelõk Országos Szövetségén keresztül módosító javaslatainkat – mondta érdeklõdésünkre Újhelyi Dezsõ, a Tisza Halászati Szövetkezet elnöke. – Tudjuk, hogy bizonyos eszközök használatát tiltani akarják, és jó lenne, ha a horgászokra vonatkozó elõírások is szigorodnának. Például ne lehessen apró horoggal harcsázni, mert azt a kisebb példányok is könnyen mélyre nyelik, és nem élik túl a horog kiszabadítását. Mi abban bízunk, hogy a horgászok között is azok kerülnek többségbe, akik a háború helyett a korrekt együttmûködést szorgalmazzák.
Bárhogyan is lesz, a két tábor egymásrautaltsága csak nõ. A természetes vizekre eddig is a halászati szövetkezet adta ki a horgászengedélyt, ez a legnagyobb bevétele. Nem véletlen, hogy – Újhelyi Dezsõ személyes ötlete nyomán – már nemcsak éves, de féléves engedélyt is lehet váltani, ami olcsóbb, ezt sokan kihasználják. Az Unió készülõ új halászati szabályozása sem tiltja meg a természetes vízi halászatot – pedig a pecások ezt remélték. Mi több, eddig csak a mesterséges halgazdaságok fejlesztésére lehetett támogatást szerezni, most már – Újhelyi tudomása szerint részben Áder János volt uniós képviselõnek, államfõnek köszönhetõen, aki nagy horgász – a természetes vízi halgazdálkodásra is. Halvásárlásra nem, de például ívóhelyek védelmére, ivadéknevelõ telepek létrehozására, fejlesztésére. Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapban 2014-tõl mintegy 4,5 milliárd euró lesz, erre lehet majd pályázni.
Szeged hal horgászat