Jótállási gondokat hozhatnak az építõipari csõdök
Rosszabbodhat a helyzet az új építésû lakások garanciális javításai terén, ha valósággá válnak a magyarországi lakásépítõk közeljövõjérõl szóló, borúlátó jóslatok. A megszûnõ cégek helyett ugyanis nincs, aki vállalja a jótállási kötelezettségeket, a kivitelezési minõség pedig nem javult az utóbbi idõben.
-   Itt találja a válsággal kapcsolatos összes hírt!

Az építõipar drasztikus csökkenése a legfrissebb, szeptemberi adatok szerint még nem kezdõdött el, de a szerzõdésállomány megcsappanásából már látszik, amit az elemzõk jósolnak - jelesül, hogy az ágazat keserves év(ek) elõtt áll. Az ingatlanfejlesztõk erõteljesen visszafogják a teljesítményüket, és feltehetõen közülük is sokan tönkre fognak menni.

Mindez nemcsak az állásukat elvesztõket érintheti majd közvetlenül, hanem azok egy részét is, akik nemrég vásároltak új építésû lakást. Ha ugyanis az építtetõ cég csõdbe megy, az ingatlanra érvényes jótállási kötelezettséget nem lesz kin behajtani. Köztudott, hogy a lakóingatlan-szektorban korábban - vagyis a válság elõtt - is nagyon magas volt a vállalkozások "fluktuációja".

Az építési minõség nem javul

A lakásépítés rendszerváltás utáni csúcséve 2004 volt, és még 2005-ben is több mint 40 ezer lakás épült. Az ezekre érvényes hároméves garanciaidõszak az idén lejár. Azóta, a 2008-ban elkészültekkel együtt, több mint 90 ezer olyan lakást adtak át Magyarországon, amelyre jövõre még lesz érvényes jótállás. Lehet, hogy a "szokásosnál" is kevesebb lesz valóban érvényesíthetõ.

Márpedig hibák továbbra is várhatóak. Az általunk megkérdezett építési mûszaki ellenõrök szerint a "tömegtermékek" építési minõsége szinte semmit sem javult idehaza az elmúlt években. Jellemzõ gond a vízszigetelés fogyatékossága, az elõírtnál vékonyabb falak és födém, a silány nyílászárók beépítése.

Az Országgyûlés fogyasztóvédelmi eseti bizottságának június 18-i ülésén Kathy Attila, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) fõosztályvezetõje arról számolt be, hogy továbbra is számos panasz érkezik a kivitelezési problémák miatt, a hatóság beavatkozási lehetõsége azonban csekély, mivel magánjogi szerzõdésekrõl van szó.

Az anyagokkal is sok a baj

Egyébként nem mindig (csak) a kivitelezõ cég a hibás: a fõosztályvezetõ az ülésen megjegyezte, az építõanyag-kereskedelemben is nagy problémák vannak. "A közelmúltban, például, a parketták vizsgálata hetvenkilenc százalékban kifogással zárult" - említette Kathy Attila. A tapasztalatok szerint gyakran hiányzik a megfelelõségi nyilatkozat, a beépítési útmutató, némelyik kereskedõ nem ismeri vagy nem akarja ismerni a jótállási szabályokat.

Az NFH-nál az [origo] érdeklõdésére azt mondták, magánjogi szerzõdésekról lévén szó, az ingatlanra panaszkodó vásárlókat általában a békéltetõ testületekhez irányítják. A fogyasztóvédelmi törvény által szabályozott tevékenységû testületekbõl minden megyében mûködik egy. Kompromisszumot próbálnak elérni a hosszadalmas kártérítési per helyett, eljárásuk teljesen ingyenes.

A békéltetõ testületekhez egyelõre nem fordulnak tömegesen ingatlannal kapcsolatos ügyekkel - tájékoztatott Battha Pál, a Budapesti Békéltetõ Testület elnökségi tagja. Elmondta, a leggyakoribb problémák a rossz nyílászárók, a megrepedezett burkolatok, és a nem mûködõ épületgépészeti szerelvények - utóbbiak közül érdekes módon éppen a legkorszerûbb, hõszivattyús rendszerekkel szokott gond lenni, ami tízmilliós nagyságrendû összeget jelent.

A komoly presztízsû gyártó cégek részérõl ugyan nagyobb az együttmûködési készség, de az építõipar területén sajnos sok a bizonytalan lábakon álló, könnyen eltûnõ cég, a kivitelezõk és a beruházók között is - erõsítette meg Battha Pál.

Önmagában az ügyvédi fellépés is hasznos lehet

"Az eljárás hosszától és magas költségeitõl való féltükben sokan nem terelik jogi útra a garanciális jogsérelmet. Kétségtelen, hogy egy évnél rövidebb idõ alatt nemigen ér véget egy efféle per, sõt akár több évig is elhúzódhat, nehéz tehát érvényesíteni a jogokat, ha magától nem teljesíti kötelezettségeit a vállalkozó" - mondta kérdésünkre dr. Kocsis Ildikó ügyvéd.

Gyakran elõfordul ugyanakkor, hogy önmagában egy ügyvéd bevonása hatásosnak bizonyul. Bizonyos cégek - különösen azok, amelyek hosszabb távra terveznek, így fontos számukra a jó hírük - az ügyvédi megkeresés után sokkal inkább hajlanak a megegyezésre. Elképzelhetõ, hogy ilyenkor valamit az ügyfélnek is engednie kell, de érdemes határozottan fellépni - jegyezte meg dr. Kocsis Ildikó.

Általában nem valaminek a hiánya, hanem a kivitelezés minõsége okoz problémát, az elsõ osztályúnak meghirdetett minõség, például, sokszor nem érdemli meg ezt a minõsítést. Elõfordul vita arról is, hogy az adott hiba garanciálisnak tekinthetõ-e - említette a szakértõ.

A lakásépítéssel kapcsolatos kötelezõ jótállásról szóló, 181/2003. számú kormányrendelet melléklete pontosan meghatározza, mire vonatkozik a jótállás. Így a lakóépület szerkezete, ereszcsatornája, külsõ burkolata, a lakás burkolata (festés, tapéta), nyílászárói, fûtõberendezései, a tûzhely vagy fõzõlap, a páraelszívó, a beépített bútorok, a klímaberendezés, a lift, a kaputelefon, valamint a tetõterasz, a kapualj, a lépcsõház, a garázs, a folyosó mind ide tartozik.

Nem a tulajdonosnak kell bizonyítani

A jótállásra kötelezett, annak idõtartama alatt a hibás teljesítésért való felelõsség alól csak akkor mentesül, ha a hiba oka a teljesítés után keletkezett - és ezt neki kell bizonyítania. Nem az számít, hogy a hiba mikor vált felismerhetõvé, hanem az, hogy annak oka mikor keletkezett - hívta fel a figyelmet dr. Kocsis Ildikó.

Hozzátette, az ingatlan átvételekor jótállási jegyeket kell kapnia a tulajdonosnak, melyeken szerepelnie kell, egyebek mellett a javításra kijelölt szervezet nevének, címének. (Ha az eladó esetleg nem ad ilyet, az a jótállási kötelezettségét nem érinti.) A bejelentett javítási igényt a vállalkozó 15 napon belül köteles kivizsgálni.

"A fogyasztó az eladóval van szerzõdéses viszonyban, rajta kell követelnie mindent, nem szabad bedõlnie a beruházó és a kivitelezõk egymásra mutogatásának" - mondta az [origo]-nak dr. Baranovszky György, az Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület elnökségi tagja.

Kérdésünkre leszögezte, minden olyan hibára vonatkozik a garancia, amely a lakás rendeltetésszerû használatát akadályozza, így például a sûrûn elõforduló párásodás is ide sorolandó, hiszen elõbb-utóbb penészesedést okozhat. A magán-szakértõi véleményt a bíróság többnyire elfogadja - ekkor csak azért kell szurkolni, hogy az érintett cég meg ne szûnjön idejekorán.

Megéri szakember segítségét kérni

A tervasztalról lakást vásárlók számára melegen ajánlott - a körültekintõ szerzõdéskötés mellett - az építkezések idõnkénti, szakember társaságában történõ meglátogatása. Az ellenõrzés persze elvileg az építésfelügyelõk dolga lenne, de õk még messze nincsenek elegen, noha a közigazgatási hivatalok az idén már összesen 42 ilyen szakembert foglalkoztattak (szemben a korábbi tízzel).

A felügyelõk munkája azért fontos, mert a hibák bizonyos típusait ugyan bárki, így a vásárló is szabad szemmel felfedezheti, de gyakoribbak és súlyosabbak azok a hiányosságok, amelyeket a lakás elkészülte után nemhogy a laikus, de már a szakember sem láthat, mert takarásban vannak. Sõt, akadnak olyanok, amelyek adott esetben csak a garanciaidõszak lejárta után válnak ismertté.
lakás hitelminõsítés építõipar csõd