Aki egy éve Apple-részvényt vett, az nagyon sokat keresett - De mi jön most?
A tavalyi részvénypiaci szárnyalásból a technológiai részvények sem maradtak ki, az Apple befektetői például közel duplázni tudtak egyetlen év alatt. Ennek fényében megnéztük, hogy mi a befektetési sztori most az amerikai technológiai óriásoknál, hogy mennyire szálltak el az árazások az árfolyamemelkedés után és hogy mit várnak a szektortól az elemzők.
Nagyot mentek 2019-ben az amerikai tőzsdék, a raliból a nagy amerikai technológiai részvények is kivették a részüket, nem is kicsit, az Apple árfolyama közel duplázódott tavaly. A Microsoft és a Facebook 50 százalék feletti emelkedéssel zárta az évet és az Alphabet is felülteljesítő volt az irányadó indexekhez képest, több mint 35 százalékos erősödésével.
Voltak azonban szerényebben teljesítők is a szektorban tavaly, az úgynevezett FAANG-részvények közül az Amazon és a Netflix valamivel kisebb mértékű emelkedést mutatott: az internetes kiskereskedelmi cég papírjai kevesebb mint 20 százalékkal értékelődtek fel (de ez is elég volt az új történelmi csúcshoz), a Netflix pedig inkább stagnált tavaly.
Az általánosan kedvező részvénypiaci hangulat mellett egyedi sztorik is meghúzódtak az emelkedések mögött. Az Apple-nél negyedévek óta aggódva figyelik a befektetők, ahogy a legfontosabb terméke, az iPhone eladásai csökkennek. Tavaly év elején még egy profit warningot is kénytelen volt közzétenni a vállalat (amire már két évtizede nem volt példa), elsősorban a kínai eladások gyengélkedése miatt. Mindeközben nem látszik egy olyan új húzótermék a cégnél, ami átvehetné majd az iPhone helyét, mint a növekedés motorja. A hardverek terén legalábbis.
Mert azért a szolgáltatások üzletág dinamikusan növekszik és ősszel elindult az Apple streaming médiaszolgáltatása is. A befektetői optimizmust fűtötte, hogy az év végi adatok szerint a legújabb iPhone-sorozat, az ősszel piacra dobott 11-es széria fogadtatása a vártnál kedvezőbb volt, az eladások jól alakultak és jövőre jöhetnek az 5G-s iPhone-ok, amitől a telefoneladások fellendülését várják a befektetők. Mindeközben a vállalat szorgalmasan veszi a saját részvényeit, amire bőven ad fedezetet a hatalmas készpénzállománya és stabilan fizeti az osztalékot is a cég. A legutóbbi gyorsjelentés szerint 2019 harmadik negyedévében összesen 21 milliárd dollárt fordított a cég osztalékokra és saját részvény vásárlásokra.
A Facebook tovább növelte dominanciáját a közössági oldalak között, mostanra már az emberiség harmada legalább havonta egyszer bejelentkezik profiljával a Facebookra. És még így is folyamatosan tudja növelni felhasználói számát, negyedévről negyedévre. A hirdetőket nem riasztották el a cég körüli adatkezelési botrányok és az sem, hogy a politika és a szabályozó hatóságok nem nézik jó szemmel a hatalmasra nőtt technológiai behemótokat. A közelgő amerikai elnökválasztási kampányok során is minden bizonnyal szóba fog kerülni a technológiai óriások feldarabolásának lehetősége, ami kockázatot jelenthet a jövőre nézve.
A Microsoft a vállalatok digitális transzformációjából profitál, nagy siker lett a cég felhő üzletága a vállalati szférában, 50 százalék feletti növekedést tudott felmutatni a legutóbbi negyedévben és elnyerte az Amazon elől a Pentagon 10 milliárd dolláros felhőprojektjét. A befektetők örömmel fogadták azt is, hogy a Microsoft újabb részvényesi készpénz-visszajuttatást jelentett be ősszel, folytatva a korábbi programokat. 40 milliárd dolláros saját részvény-visszavásárlási programot indít és megemelte a negyedéves osztalékot is.
A Google anyavállalatánál, az Alphabetnél a tavaly év nagy sztorija az volt, hogy a két egykori alapító, Larry Page és Sergey Brin bejelentette, hogy háttérbe vonulnak és az eddig a Google-t vezető Sundar Pichai felel majd a jövőben az egész vállalatbirodalomért. A cégen belül felerősödtek a közelmúltban a feszültségek, miközben a vállalat a növekedésért küzd és a szabályozó hatóságok is szorongatják. Az Alphabetnél a bevételek többsége még mindig az internetes hirdetésekből származik, ahol lassulásra készülhet a cég, így ideje lenne kitalálni, hogy miből lesz a jövőben a növekedés. A cloud computing piacon még mindig csak a harmadik legnagyobb szereplő az Amazon és a Microsoft után és bár a YouTube nagy siker, azt gondosan titkolja a vállalat, hogy mennyit tesz hozzá a profitsorhoz. Közben a jövőbe mutató fejlesztésekért felelős „Other Bets” üzletág csak viszi a pénzt, negyedévente fél és 1 milliárd dollár közötti veszteséget termel az EBITDA szintjén.
Az Amazon közel két évtizeden keresztül gyakorlatilag nem termelt profitot, az elmúlt negyedévekben azonban már szemmel látható nyeresége volt a vállalatnak. Az igazsághoz hozzátartozik, hogy a veszteséges működés mögött az állt, hogy amit a működéssel megtermelt a vállalat, azt évről évre a növekedés szolgálatába állította és beruházásokra fordította. Mostanra azonban a készpénztermelés olyan mértéket ért el, hogy a beruházások már nem tudnak lépést tartani vele, így egyes elemzők várakozásai szerint hamarosan az Amazon lehet a legnagyobb készpénztermelő gépezet az amerikai vállalatok között. A cégnél a bevételek nagy részét még mindig alacsony profit marzsú online kiskereskedelem adja, a nyereség nagy része a cloud üzletágnak köszönhető.
A nagy techcégek közül a Netflix mutatta a leggyengébb teljesítményt az elmúlt egy évben, a befektetők a streaming piacon megjelenő új szereplők és az erős verseny miatt aggódhatnak. Az év végén olyan nagy nevek léptek be a piacra, mint az Apple, vagy a Disney. Pedig a cég számaival egyelőre nincs baj, az előfizetők száma növekedett tavaly globális szinten és a rekordprofitot érhetett el a cég 2019-ben az elemzői várakozások szerint.
A technológiai vállalatok az elmúlt évek árfolyamemelkedései után a legnagyobb amerikai cégek listájának élén találjuk mostanság. A nagy versenyfutás közepette az Apple lett a világ első ezer milliárd dolláros piaci kapitalizációjú vállalata 2018-ban, de azóta a Microsoft és az Amazon is megütötte a bűvös szintet és az Alphabetnél is már közel van hozzá. Sőt, hamarosan már az 1500 milliárdos szintet veheti célba a Apple és a Microsoft.
Az elemzők látnak még felértékelődési potenciált a technológiai behemótok részvényeinél többségében, annak ellenére, hogy milyen szárnyalást mutattak tavaly a papírok. Az átlagos elemzői célárak alapján az Amazonra a legoptimistábbak az elemzők, közel 15 százalékos felértékelődési lehetőséget látnak benne.
A Facebook és a Netflix részvényei esetén is jelentősebb, 7, illetve 8 százalékos erősödés várható az átlagos célár alapján,
míg a Microsoftra és az Alphabetre 3-3 százalékos emelkedést jósolnak a szakértők.
Az Apple papírjaira vonatkozó átlagos célár viszont a jelenlegi árfolyam alatt van, több mint 10 százalékkal.
A Netflix és az Amazon határozottan nagy növekedési sztori még, az elemzői konszenzus alapján a következő évekre 20 százalék körüli bevételnövekedés mellett jelentős profitbővülés is várható. A Netflixnél 2020-ra 60, 2021-re 50 százalék feletti nyereségbővülést várnak az elemzők átlagosan, míg az Amazonnál a 2019-es, viszonylag gyenge, mindössze 2,6 százalékos profitnövekedés után idén 30, jövőre pedig 45 százalékkal emelkedhet a nyereség.
A Microsoftnál stabil, valamivel 10 százalék feletti bevétel-és profitnövekedést várnak az elemzők a következő évekre. Az Apple-nél egy alacsonyabb, egyszámjegyű bevételnövekedés mellett 10 százalék feletti ütemben bővülhet az egy részvényre jutó eredmény, nagyrészt a saját részvény vásárlások részvényszám-csökkentő hatásának köszönhetően.
A Facebooknál a bevételnövekedési ütem lassulását várják az elemzők a következő évekre, a pofit az idei, átmeneti esést követően újra dinamikus, 40 százalék feletti növekedést mutathat jövőre. Az Alphabetnél szintén egy gyengébb évet várnak 2019-re az elemzők, de 2020-tól ismét kétszámjegyű dinamika jöhet.
Általánosságban elmondható, hogy a techóriások árazása megemelkedett az egy évvel ezelőtti szinthez képest 12 havi előretekintő P/E ráta alapján, bár ehhez az is hozzájárult, hogy 2018 végén volt egy jelentősebb részvénypiaci korrekció, ami lehozta akkor az értékeltségi szinteket.
Az Amazon és a Netflix esetén a profitabilitás már elérte azt a szintet, hogy P/E ráta alapján is értékelhető legyen, a két évvel ezelőtti háromszámjegyű P/E rátákhoz képest most már „csak” 60-70-szeres a szorzó (12 havi előretekintő P/E ráta). Ez még mindig kimagasló a nagy techcégek között, amelyek jelenleg 20 és 30 közötti rátán forognak. Viszont a drágább árazást a magasabb növekedési várakozások indokolják, különösen igaz ez a Netflixre.
Az Apple esetén az elemzői várakozások javulása nem követte az árfolyam tavalyi szárnyalását, ennek eredményeként a részvények 12 havi előretekintő P/E rátája közel 10 éve nem látott magasságba emelkedett. De még így is a legalacsonyabb a FAANG-részvények között. Az elmúlt öt évben jellemzően diszkonttal forogtak a papírok, mostanra nagyrészt ezt dolgozta le az Apple.
A Microsoft és az Alphabet értékeltsége az elmúlt években fokozatosan emelkedett, a Facebook értékeltsége pedig a pár évvel ezelőtti kiugró szintekről a szektorátlag közelébe csökkent.
A technológiai részvények is kivették részüket a tavalyi részvénypiaci szárnyalásból, ami azt eredményezte, hogy az árazási szintek megemelkedtek, a profitvárakozások ugyanis nem nőttek olyan mértékben, mint az árfolyamok. Az értékeltség még így sincs elszállva, különösen annak fényében, hogy a nagy techcégeknél jellemzően kétszámjegyű profitnövekedést várnak az elemzők a következő évekre. A szektort övező hangulatot azonban ciklikus iparágként egy negatívabbra forduló makrogazdasági környezet érzékenyen érintheti és a szabályozói törekvések is fokozott kockázatot jelentenek a közeljövőre nézve. Az elemzők mindenesetre egyelőre inkább pozitívan a nagy amerikai technológiai cégek részvényeire, az Apple kivételével árfolyamemelkedést várnak idénre az átlagos célárak alapján.
amazon, árfolyam Microsoft, netflix, Apple, alphabet, tőzsde, facebook,