A kormány átvette és máris lepasszolná a múzeumokat
Csongrád megye - A városi önkormányzatokhoz kerülnének a januárban államosított múzeumok egy most készülõ tervezet szerint. Az önkormányzatok még nem tudják, mit is szóljanak a kormányfõ ötletéhez, a szakszervezet tiltakozik. Hódmezõvásárhely már 2007-ben átvette múzeumát a megyétõl.
A múlt heti kormányülésen Orbán Viktor miniszterelnök azt kérte a Nemzeti Erõforrás Minisztériumtól, dolgozzon ki egy elõterjesztést, amely szerint a múzeumokat az érintett városok önkormányzatai vennék át. Ez a Népszava tegnapi értesülése, de a múzeumokban már a múlt héten hallották ugyanezt. Ez azért váratlan a jelenlegi kormánytól, mert idén januártól vette át a megyei önkormányzatok intézményeit, köztük a múzeumokat is. A szakma meglepõdött: a múzeumokat ugyan a legtöbb településen helyi kezdeményezésre hozták létre a 20. század elején, ötvenes évekbeli központosításuk azonban kivételesen szakmai szempontból is praktikus döntés volt, nem véletlen, hogy a rendszerváltás után se nagyon nyúltak ezekhez a szervezetekhez.
Úgy szólt a hír, hogy tervezet készül arról, mibe kerül, milyen következményekkel jár, ha a múzeumokat átadják a városi önkormányzatoknak. Emellett azonban létezik olyan elképzelés, hogy a tisztiorvosi szolgálatok és az élelmiszer-ellenõrzõ állomások mintájára a múzeumoknak is lenne egy országos szakmai irányításuk, mûködtetés szempontjából pedig ugyanúgy az intézményfenntartó központhoz tartoznának. Egyik elképzelésrõl sem lehet még úgy beszélni, mint országgyûlési szavazás elõtt álló javaslatról.
Addig pedig a megyei intézményfenntartó központ a hatályos törvényeknek megfelelõen jár el. Miután január elsejétõl átvette a megyék intézményeivel együtt a múzeumi szervezetet, ennek vezetõi posztjára, továbbá a megyei levéltár, a gyermekvédelmi szolgálat és a Napsugár Otthon élére kiírták a pályázatot. Március 27-éig lehet jelentkezni, áprilisban nevezik ki az új igazgatókat.
A megyei múzeum élére tavaly május 27-én Fogas Ottót választotta a megyei közgyûlés. Õ még nem döntötte el, hogy most újból pályázik-e, de bárki is lesz a vezetõ, ha az önkormányzatokhoz kerülnek a múzeumok, megint új igazgatót kell választani, mégpedig négyet: Makón, Szentesen, Csongrádon és Szegeden.
– Szegedet hivatalosan még senki sem kereste ebben a témában. Úgy látom, a kormány sem tudja, mit akar. Átvette a megyei intézményeket, és amint szembesült a feladat súlyával, kezd visszatáncolni. Szeged eddig is felelõs fenntartója volt intézményeinek, nem zárkózunk el az ilyen feladatok elõl – fogalmazott Botka László, Szeged polgármestere.
Egyes sajtóinformációk szerint a szentesi polgármester már tárgyalásokat is folytatott a fenntartóváltással kapcsolatban, Szirbik Imre azonban cáfolta ezt a hírt. Erre alkalma sem lett volna, hiszen az egész ügyrõl a múlt szerdán értesült, nem sokkal késõbb pedig külföldre utazott.
– A nemzeti ünnep elõtti napon jelezte a Koszta József Múzeum igazgatója, Béres Mária, hogy milyen kormányzati tervrõl értesült – részletezte a városvezetõ. – Mi hivatalos információt nem kaptunk, semmiféle egyeztetés vagy tárgyalás nem volt. Az otthoni hírekrõl természetesen tudok, és véleményem szerint a múzeumok körül nagy káosz és átláthatatlanság uralkodik. Az esetleges fenntartásról sem lehet érdemben nyilatkozni. Olyanról is hallottam: a kiállított tárgyakat az állam „kimazsolázza", tehát az is kérdéses, hogy egyáltalán mi maradna Szentesen. Mi lenne az értékes Koszta-gyûjteménnyel? Tudná-e vállalni a város a mûtárgyvédelem, a restaurálás, a fejlesztés költségeit? Ez a legnagyobb tragédia, nem is maga a fenntartóváltás.
A kormányhivatal eddig a csongrádi városházán sem kopogtatott, ezért sok okosat nem mondhat, foglalta össze Kõrösi Tibor polgármester. – Nem mi vagyunk a Tari László Múzeum fenntartója, nem látok bele a gazdálkodásába, ezért fogalmam sincs, mennyit venne ki a zsebünkbõl az üzemeltetése. Mint városvezetõ és mint történelemtanár is azt mondom: elemi érdekünk, hogy a múzeum megmaradjon, de amikor 50 milliós hiánnyal elfogadtuk a város idei költségvetését, ilyesmire nem számítottunk.
A makói önkormányzat sajtóreferense szerint egyelõre csupán pletykák a médiában keringõ hírek. Náluk a József Attila Múzeumot érintheti a változás, azt azonban még nem tudni, hogy kötelezõ feladatként – amelyhez állami normatíva társul – vagy önként vállalható feladatként kapnák-e meg a települések a múzeumok fenntartását. „Utóbbi esetben a képviselõ-testület a város pénzügyi helyzetének ismeretében tudna dönteni arról, hogy vállalja-e egy múzeum fenntartásának terhét vagy sem. Ebben a sok ismeretlenes helyzetben ennél konkrétabb választ nem adható a jelen pillanatban" – fejtette ki Sarnyai Tibor.
A Közgyûjteményi és Közmûvelõdési Dolgozók Szakszervezete erõsen megmarkolta a vészharang kötelét. Kiss Ernõ, az érdekvédõ szervezet megyei elnöke arról számolt be, hogy kollégái aláírást gyûjtenek, mert azt tartják, katasztrofális eredménnyel járna, ha az elszegényedett önkormányzatokhoz kerülne a múzeumok fönntartása. Szerintük nem csak az fordulhat elõ, hogy ahol nincs pénz fizetni a teremõrt, bezár a kiállítás. Az sem lesz jó, hogy egy intézmény már nem tud rálátni a megyében folyó régészeti és néprajzi kutatómunkára.
Ugyanakkor a kormányfõ pozitív példákat is láthatott – például Hódmezõvásárhelyt, amely 2007 januárjában vette vissza a Csongrád Megyei Önkormányzattól a vásárhelyi múzeumokat, és egy szervezetbe vonta össze az összes helyi közmûvelõdési intézményt. A kérdésre, hogy jut-e pénz a múzeum fönntartására, Lázár János polgármester akkor azt mondta, hogy jut, ez csak akarat és jó szándék kérdése. A város közössége szívesebben támogat egy helyi kézben lévõ intézményt, könnyebb a mecenatúrát szervezni, és azért sem mindegy, milyen kézben mûködnek ezek az intézmények, mert a kultúrának a következõ ötven évben meghatározó szerepe lesz a város életében.
A Csongrád megyei muzeológusok is hallottak a kormányfõ elképzelésérõl, és Varga Mártától, a Csongrád Megyei Kormányhivatal kommunikációs vezetõjétõl tudjuk, hogy az információ hozzájuk is eljutott.
Móra Ferenc Múzeum Szeged Szeged