Bemutatták a Budapest-jelentés a keresztényüldözésről 2020 című tanulmánykötetet
Online beszélgetésen mutatták be szerdán a Budapest-jelentés a keresztényüldözésről 2020 című tanulmánykötetet, mások mellett Azbej Tristannak, a Miniszterelnökség üldözött keresztények megsegítéséért és a Hungary Helps Program megvalósításáért felelős államtitkárának a részvételével.
Az államtitkár Facebook-oldalán közvetített eseményen elhangzott: negyedik alkalommal jelenik meg az üldözött keresztény közösségek életét, küzdelmeit bemutató kötet a Miniszterelnökség a témáért felelős államtitkárságának, illetve a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE) hadtudományi karának szerkesztésében.
Azbej Tristan úgy fogalmazott: „egy civilizációs küzdelem kellős közepén vagyunk, a kereszténységet sokféleképpen és sok irányból támadják”. Keleten és délen ez erőszakos üldöztetést, nyugaton pedig „szellemi típusú” keresztényellenességet jelent – tette hozzá.
Ismertetése szerint a világ több mint 80 országában 340 millió embert diszkriminálnak keresztény hite miatt, közülük sokakat népirtással üldöznek. „A világ másik felén pedig megpróbálják ezt a tényt elhallgatni, bagatellizálni” – fűzte hozzá.
Azbej Tristan emlékeztetett: Magyarország Hungary Helps Program néven a világon elsőként, 2016 végén, 2017 elején indította el azt a humanitárius segítségnyújtási kezdeményezést, amelynek célja a vallásuk miatt üldözött keresztények segítése.
Az eredményeket sorolva közölte: négy év alatt több mint 100 ezer kereszténynek tették lehetővé a szülőföldön való megmaradást, és bizonyos esetekben a hazatérést, ezen felül a program segített az üldözött keresztények ügyének nemzetközi tematizálásában is. „Nem hagytuk, hogy elhallgassák ezt a világméretű emberi jogi válságot” – hangoztatta, majd hozzátette: találtak olyan szövetségeseket, akik aztán magyar mintára kezdték el támogatni az üldözött keresztényeket.
Példaként említette, hogy legnagyobb elkötelezettséggel a lengyel kormány működött együtt a program égisze alatt, illetve a Trump-adminisztráció idején az Egyesült Államok is elköteleződött az üldözött keresztények ügye mellett. Mint jelezte, együttműködnek Észtországgal, Görögországgal, Szlovéniával és Brazíliával, továbbá Németországgal is terveznek közös programokat Afrikában.
Azbej Tristan kitért arra: a diplomáciai térben az akadályozza, hogy az üldözött keresztények megsegítésére támogatókat szerezzenek, hogy az emberi jogi diskurzusból „megpróbálják kizárni a vallási és lelkiismereti szabadság emberi jogát”.
Mráz Ágoston Sámuel, a közvélemény-kutatásokat is végző Nézőpont Csoport vezérigazgatója – felmérésükre hivatkozva – egyebek mellett arról beszélt, hogy a magyar lakosság több mint fele helyesli és támogatja az üldözött keresztények állami megsegítését. Beszámolt arról is, hogy kutatásuk szerint a 40 év alatti magyarok csupán kevesebb mint fele tudja, hogy a kereszténység a világ legüldözöttebb vallása. Szent II. János Pál pápa szavait idézve arra is felhívta a figyelmet, hogy „az emberi jogok és a tolerancia eredete keresztény”.
Szánthó Miklós, az Alapjogokért Központ igazgatója a nyugat-európai „szellemi keresztényüldözésről” szólva kifejtette: a nyugati civilizáció történeti-kulturális alapjai az „Isten, haza, család” hármas egységében foglalhatóak össze, de a felvilágosodás óta e hármas egység minden pillérét „szisztematikus támadás éri”. Álláspontja szerint miután a felvilágosodás hajnalán lebontották „az Isten-központú világot Európában”, utána elkezdődött a nemzetek lebontása; a genderelmélet most zajló „szépelgő, jóemberkedő” támadása pedig a család ellen irányul.
Az online bemutatón Jacqueline Isaac, a Roads of Success szervezet alelnöke, Ewelina U. Ochab emberjogi aktivista, a Coalition for Genocide Response társalapítója, Matthew Hassan Kukah, a nigériai Sokoto egyházmegye püspöke, Mar Abrisz Juhana, Erbíl asszír püspöke is kifejtette álláspontját a keresztényüldözés témájában.