A szabadságharc ötvenedik évfordulóján ½hõsökrõl, félistenekrõl½ beszéltek
Szalay Balázs csornai helytörténész-tanár korabeli újságokat lapozott át, melyek részletesen számoltak be az eseményekrõl.
„A szabadság isteni szikráját a márczius szellõje csókolgatta, simogatta, élesztgette, s mire eljött a hónap közepe, már százezrek szívébõl tört ki a láng s a szél kapta szárnyra, vitte mindenüvé, ahol csak magyar lakik." Így köszöntötte a Csornai Hírlap vezércikke a forradalom 50. évfordulóját.
Kivilágított települések, lelkes szónoklatok, emlékmisék, díszközgyûlések, az agg honvédek megvendégelése, jótékony estélyek: a Rábaköz méltón ünnepelte az 1848-as forradalom ötvenedik évfordulóját.
Szalay Balázs csornai helytörténész-tanár korabeli újságokat lapozott át, melyek részletesen számoltak be az eseményekrõl. Az írásokból kiderül: elõdeink „honfiúi szívük fellelkesülésével üdvözölték dicsõ emlékünk félszázados évfordulóját...!"
A hangulatot fokozta – derül ki a Csornai Hírlap 1898. március 6-i számából –, hogy a kormány április 11-ét, a ’48-as törvények szentesítésének napját szerette volna hivatalos ünnepnappá nyilvánítani. Ellenállásba ütköztek, hiszen a rábaközi lap is leszögezi: „márczius 15-e forrt össze az élõ magyar nemzedék vérével. Ezt a napot választotta a nemzet nagy ünnepének, ezt szentesítette a szokás és a magyarok története". A hetilap ennek megfelelõen már az évfordulót megelõzõ számaiban buzdítja olvasóit a készülõdésre. Utána pedig, a március 20-i és 27-i számban számos Csorna környéki községbõl érkezett tudósítás. „Örvendünk, hogy Csorna és a járás eszméinket nemes szívvel felkarolta és márczius 15-ét dicsõségteljesen, fényesen, várakozásunkat meghaladólag hazafiasan megünnepelte. A közönség megmutatta, hogyan kell a magyarnak a szabadságharcznak 50 éves évfordulóján az õsökrõl, a hõsökrõl, a félistenekrõl teljes szívvel, lelkesülten megemlékezni."
A csornaiak például – a beszámolók szerint – már az ünnep elõestéjén fellobogózták és kivilágították házaikat. „A rend egy perczig nem zavartatott." Március 15-én reggel a premontrei templomban mise volt, melyet „Laky Demeter perjel, 48-as fõhadnagy szolgáltatott fényes segédlettel". Onnan a Szent Antal-temetõbe vonult a tömeg, a Honvéd-emlékmûnél Hajas Gyula fõszolgabíró tartott beszédet. „Nem azért jöttünk, hogy megbolygassuk félszázados szelíd álmaitokat, de eljöttünk, hogy koszorút nyújtsunk dicsõ emlékeiteknek. Álmodjátok továbbra is szebb, boldogabb jövõjét ennek a sokat szenvedett szegény magyar hazának." A temetõi megemlékezés után az iskolában Csorna képviselõ-testülete tartott díszközgyûlést, melyen Kõfalvy Vidor premontrei jószágkormányzó és Vadász Bánk jegyzõ, a „község pennája" szónokoltak. Az elöljárók úgy határoztak, hogy a községi pénztárból 5 forint adományban részesítik Farkas József, Kocsis Péter, Hegedûs János, Kiss György, Róka Ferenc, Horváth Flórián és Simon János agg honvédeket. Délben a kaszinóban adtak ebédet, díszvendégei az asztalnak Domján Antal és Döbröntey Gábor ’48-as honvédek voltak. Megemlékeztek a forradalomról a csornai iparos ifjak is. A Szarvas szállodában rendeztek színielõadást. Bevételét a szegényalap javára fordították.
Rábaköz március 15. történelem rábaközi hírek