Máig hat a Gyöngyösbokréta
A Gyöngyösbokréta megyei történetéről készít könyv terjedelmű tanulmányt Balázs Kovács Sándor.
A szekszárdi Wosinsky Mór megyei múzeum néprajzkutatója már rendszerezi az 1931–1944 közötti mozgalom összegyűjtött írásbeli forrásait, emellett az érintett helyszíneken feljegyzi idős emberek személyes visszaemlékezéseit. – Ez a népművészeti kezdeményezés, melynek Paulini Béla újságíró volt az elindítója, számos csoport tevékenységét segítette országszerte – mondta el Balázs Kovács Sándor. – Ezek a csoportok minden év augusztusában Budapesten mutatkoztak be műsoraikkal – főképpen táncaikkal, énekeikkel, zenéikkel – a közönségnek.  Tolna megyében elsőként Őcsény csatlakozott a Gyöngyösbokrétához, a falu már a legelső, 1931-es fővárosi rendezvényen kirobbanó sikerrel szerepelt sárközi lakodalmasával. Ugyancsak ebben az évben gyarapodott a lista Koppányszántóval, majd 1933-tól Bátával, Sióagárddal, Váraljával, végül 1935-től Kocsolával. A néprajzkutató hozzátette: ezek a csapatok a megyében is felléptek. Ezzel lehetőséget adva például arra, hogy a hatvanas évek lelkes hagyományápoló, népművelő, koreográfus nemzedéke felhasználja az átmentésre érdemes elemeket. Ezek a motívumok máig gazdagítják a megye népművészetét.