Újra népszerûek a természettudományok: elitben a szegedi képzés
A jelentkezési statisztikák alapján az ország hetedik legnépszerûbb kara idén az SZTE Természettudományi és Informatikai Kara. Szabó Gábor rektor elégedett, a tanárszakok jövõje miatt azonban aggódik. Csupán 4-en szeretnének fizikatanárok lenni a jelentkezõk közül Szegeden.
Az elsõ helyen megjelölt karok közül vidéken a második legnépszerûbb hely az SZTE Természettudományi és Informatikai Kara (TTIK), 1950 jelentkezõvel. 5 fõvárosi karon kívül csak a gyõri elõzi meg. A hetedik legnépszerûbb kar az országban. – Az egyetem és a kar általános jó hírének köszönhetõ az eredmény, örülök, hogy a kar továbbra is a az ország elitjébe tartozik – mondta Szabó Gábor, az SZTE rektora.
A fizikus akadémikus Szabó Gábor elmondta: külön öröm számára, hogy a fizika szak sem vesztett népszerûségébõl. – Országszerte látható, hogy a természettudomány egyre népszerûbb, a középiskolások körében is. A fizika napján évrõl évre több száz fiatal vesz részt – hangsúlyozta a rektor. – A szegedi fizika szak országosan a második legnépszerûbb, ebben csak az ELTE elõzi meg. Tavaly 239-en jelentkeztek erre a szakra, idén 281-en – államilag finanszírozott és költségtérítéses képzésben összesen.
Szabó Gábor azonban nagyon aggasztónak tartja, hogy a tanárszakokra évrõl évre kevesebben jelentkeznek. Fizikatanárnak nappalira mindössze négy hallgató jelentkezett idén, s ebbõl csak kettõ az elsõ helyen.
– Elkeserítõ a helyzet, ez a társadalmi megítélésnek és az anyagi juttatásoknak is köszönhetõ – fogalmazott a rektor. Kiemelte: a társadalmi megítélésnek a rossz kommunikáció sem használ. Amikor ugyanis nagyarányú tanári diplomás munkanélküliségrõl beszélnek, senki sem említi, hogy ebbe például a kollégiumi nevelõtanár, vagy a tantárgyfejlesztõ pedagógus szakon végzettek is beletartoznak. Aki például német vagy éppen fizika szakos tanárként végez, jó eséllyel talál munkát.
SZTE felsõoktatás Szeged egyetem Szegedi Tudományegyetem oktatás