A rendszerváltás vesztesei
A kapuvári munkaerõpiacon, közel ötszázalékos munkanélküliség mellett, a jelentõsebb cégeknél alig hatvan új munkahely található. Varrónõbõl hiány van, a húsipar – új kezdeményezésként – kiképezteti a saját utánpótlását.
Több fórumon is elhangzott, hogy a helyi munkaerõpiacot (is) tekintve Kapuvár a rendszerváltás vesztese. A nyolcvanas évek végi – szinte teljes – foglalkoztatottság már csak álom a városiaknak. Nagy múltú cégek szûntek meg vagy alakultak át, jelenleg mintegy ötszázalékos munkanélküliséggel sújtva a kapuváriakat.
A város szinte védjegyként használta a napjainkban nyolcvanéves húsgyárat, ahol fénykorában több mint ezer dolgozót foglalkoztattak. Az ezredfordulóra erõs visszaesés következett be az üzem életében, amit azóta sem a városi költségvetés (kiesett adóbevétel), sem a helybéliek és a környék lakossága sem tudott feldolgozni. A 2003-as átalakulás után valamivel több mint négyszáz emberrel indult újra a gyártás az Esterházy herceg által alapított gyárban, napjainkra – a kiszervezések miatt – háromszázötvenen dolgoznak. Bedecs Pál üzemvezetõ szerint jelenleg is alkalmaznának új munkatársakat, marhacsontozó és csomagoló munkakörbe. Az üzemvezetõ hozzátette: közel tizenöt – frissen végzett, általuk képeztetett – szakmunkást épp a napokban készülnek felvenni. Úgy véli, a várhatóan év végéig elinduló késztermékgyártás még közel húsz dolgozó felvételét biztosítja majd.
Kapuvár másik patinás üzeme, a ’69-ben alapított vagongyár napjainkra eltûnt a városból. A háromszáz munkatárssal kezdõ üzem fénykorában hatszáz dolgozót foglalkoztatott, jelenleg gabonatároló mûködik a közel negyvenéves falak közt.
A Diadal Zrt. ’70-ben alakult, alig százhúsz dolgozóval. Papp József elnök-vezérigazgató elmondta: öt éve több mint hatszázötven munkatársuk volt, jelenleg hatszázan dolgoznak az üzemben. Az elnök hangsúlyozta: legnagyobb fájdalmára megszûnt a helyi varrónõképzés, pedig húsz-harminc szakmunkásra és néhány mûszerészre szükségük lenne.
A másik könnyûipari cég, a Kapuvári Ruhaipari Rt. is néhány éve élte át legnagyobb visszaesését. Az ’51-ben alakult üzem tizennégy dolgozóval kezdett, a rendszerváltás után hat évvel még közel ötszázan dolgoztak. Napjainkban alig százharmincan ülnek a varrógépek mellett. Bujtás Vince elnök-vezérigazgató azonban hozzátette: nemrég vettek fel tíz munkatársat, de jelenleg nem tervezik újak alkalmazását.
A város legújabb, jelentõsebb munkaadója a 2003-ban letelepült Provertha Rt. Negyven dolgozóval kezdett a cég, de napjainkra több mint száz munkatársat foglalkoztatnak. Füzi István üzemvezetõ szerint az utóbbi idõben folyamatosan vették fel az embereket, jelenleg is közel tíz munkatárs foglalkoztatását tervezik.
A kisebb vállalkozások közül a ’92-ben, két emberrel alakult Cserpes-tejüzem évek óta bõvíti munkatársai körét. Jelenleg több mint hetvenen dolgoznak az ipari parkba települt üzemben, de Cserpes István tulajdonos szerint az új munkatársak felvétele szinte folyamatos. Leginkább tejipari szakmunkásokat és néhány felsõfokú végzettségû munkatársat keresnek.
A megyei munkaügyi központtól kapott tájékoztatás szerint Kapuváron 4,4 százalékos a munkanélküliségi ráta. Ez a közel hétezer-kétszáz munkaképes korú lakosból háromszáztizenhét álláskeresõt jelent. A cégek leginkább varrónõt, hegesztõt, könyvelõt, TIR-vizsgás sofõrt és idegen nyelven is beszélõ technikust keresnek. Az állástalanok legtöbbje viszont adminisztrátor, eladó, vagyonõr, valamint segéd- és betanított munkás.