A téli etetés növeli nagyra a trófeát
Jóval több takarmány fogy a nagy hó és a zord idõjárás miatt a vadetetõkbõl. A vadgazdálkodók mindent megtesznek az etetõk folyamatos újratöltéséért.
A vadgazdálkodási terv része az etetés, ám ilyenkor fogy el az éves takarmány kétharmada – mondja Giczi Ferenc, a Lajta–Hanság Zrt. vadászati ágazatának vezetõje. A társaság három, összességében mintegy 26 ezer hektáros vadászterületet kezel. A Hanságban 14 ezer hektáros a nagyvadas, valamint a Mosoni-síkságon két, egyenként hathektáros apróvadas terület van. A vadkárok megelõzése érdekében folyamatosan etetnek, a téli fagyos idõszakban azonban fokozzák ezt a tevékenységet.
A Dunaremetétõl Hegyeshalomig tartó több mint 20 ezer hektáros vadászterületen õk is folyamatosan töltik fel az etetõket kukoricával és silóval. Az elnök hozzátette: a nagy hó miatt meglehetõsen nehéz megközelíteni az ártérben lévõ etetõket.
A vemhesség és ellés idõszaka
Az ágazatvezetõ kiemelte: a hidegben a vadaknak többszörös energiára van szükségük a létfenntartáshoz, a nagy hóban azonban nem találnak táplálékot. Emellett a vemhességgel is egybeesik ez az idõszak a gímszarvasoknál, az õzeknél. A vaddisznókocák pedig már ellettek. Ráadásul bizonyos fajoknál hamarosan kezdõdik az agancsfelrakás idõszaka, ami szintén fokozott takarmányozást igényel. A Hanság nyárfaerdeiben még nagyobb szükség van az etetésre, hiszen az ott lévõ jágerkender és nád nem biztosít megfelelõ táplálékot a vadaknak. Míg egész évben szemestakarmánnyal táplálják a vadakat, ilyenkor kukoricasilóval és lucernaszénával is kiegészítik a takarmányt. Nem csupán a nagyvadas, hanem az apróvadas területeken is ugyanolyan fontos és állandó feladat az etetés, illetve a ragadozók gyérítése.
A társaság hivatásos vadászainak ebben az idõszakban a legfontosabb feladata az állatok ellátása. A nagyvadas területen lévõ huszonegy szórót és az apróvadas terület több mint nyolcvan etetõhelyét folyamatosan feltöltik. Ebben az idõszakban mintegy hatszáz mázsa szilázs és háromszáz mázsa szemes eleség fogy el.
Ûzik az állatokat a trófeakeresõk
Giczi Ferenc hozzátette: az etetés azért is szükséges, hogy minél értékesebb trófeákat várhassanak a vadászterületeken. Ennek bizonyítéka, hogy ebben a szezonban három aranyérmes gím bikát is lõttek a Hanságban, ahol ilyen gazdag szezon még nem volt. A legutóbbi kapitális bika az elmúlt évtized egyik legeredményesebb trófeája: páratlan, 10,05 kilogrammos, különlegessége pedig a jobb száron lévõ farkaság.
Az ágazatvezetõ figyelmeztetett arra is, hogy a rendszeres takarmányozás mellett ugyancsak fontos a vadak nyugalmának biztosítása. Az erdõben egyre gyakrabban feltûnõ trófeakeresõk viszont éppen ezt a nyugalmat veszélyeztetik és nagy károkat okoznak az állományban. A gímszarvasok agancshullatása miatt sokan járnak a területre, zaklatva ezzel az állatokat. Többen sajnos már a szarvasok nyomát követve ûzik az állatokat, így azok nagyon kimerülnek, ráadásul a fagyott hó sérüléseket is okozhat nekik, ami aztán a legyengülésükhöz vezethet. Ennek elkerülése érdekében a gazdaság a rendõrséggel közösen már elkezdte a fokozott ellenõrzést az erdõkben.
Nehéz az ártéri etetõk megközelítése
A nagy hó és hideg miatt jóval több takarmány fogy a Felsõ-szigetközi Vadászszövetség területén is – tudtuk meg dr. Lascsik Ágoston elnöktõl. A Dunaremetétõl Hegyeshalomig tartó több mint 20 ezer hektáros vadászterületen õk is folyamatosan töltik fel az etetõket kukoricával és silóval. Az elnök hozzátette: a nagy hó miatt meglehetõsen nehéz megközelíteni az ártérben lévõ etetõket. Ám mindent megtesznek annak érdekében, hogy biztosítsák a szükséges takarmányt a vadak számára.
A téli idõszakban jóval több takarmány fogy, a vadak nem találnak más élelmet, ezért a Lajta–Hanság Zrt. hivatásos vadászai folyamatosan töltik fel az etetõket.
Mosonmagyaróvár mosonmagyaróvári hírek