"Ha kiteszik az öttusát, az olimpiai eszme halott" - megmenthetõ-e a magyar sikersportág?
Az olimpia egyik utolsó bástyája az öttusa, állítja Németh István, a brit válogatott szövetségi kapitánya, aki szerint, ha leveszik a mûsorról, akkor a coubertini eszme halott. A játékok egyik legkisebb nézettséget hozó sportága Klaus Schormann elnöksége alatt teljesen átalakult, két éve már csak négy és fél tusaként emlegetik, idén pedig megvalósult az elnök nagy álma, a lézeres lövészet, ami sokak szerint az öttusa-társadalom akarata ellenére lett keresztülnyomva.
A hírvivõ legendája szerint a hírnök lóra pattan, hogy elvigye az üzenetet. Megtámadják, meg kell vívnia az ellenséggel, majd tûzpárbajba keveredik, a lovát kilövik alóla. Gyalog folytatja, átúszik egy folyón, végül futva kézbesíti a hírt. Ez adta a modern öttusa gondolatának alapját. Az elmúlt évek azonban már a változás jegyében zajlottak, kialakultak a váltóversenyek, megjelentek az olimpián a nõi versenyzõk, a futás és a lövészet összeolvadt, a légfegyvert a lézer váltotta fel.

"Az alapvetõ módosításokkal nincs is baj, hiszen a létszámot szabályozni kell, a nõk versenyeztetése teljesen logikus, a költségek leszorítása miatt az egynapos versenyrendszer is védhetõ. Ettõl modern pentatlon az öttusa" - mondta az [origo] megkeresésére Németh István, a brit öttusaválogatott szövetségi kapitánya, aki az egyik legnagyobb kritikusa a nemzetközi szövetség koncepciójának. "A baj akkor van, ha valaki úgy gondolja, a változtatások árán az öttusa tömegsporttá válik" - véli.

Schormann, "az öttusasport autokrata sírásója"

2016-ig biztosított az öttusasport olimpiai jövõje, de szakértõk évek óta vitatkoznak azon, meddig lehet programon tartani a számos szabályváltozáson átesett sportágat. A hírvivõ legendája az elmúlt húsz év alatt feledésbe merült, a német Klaus Schormann felbukkanása és szerepvállalása pedig sokak szerint teljesen tönkretette az öttusát. Ahogy egy egykori öttusázó az [origo]-nak jellemezte a szövetség elnökét: õ az öttusasport autokrata sírásója.

Schormann 1988-ban tûnt fel a nemzetközi szövetségnél, öt évvel késõbb a londoni kongresszuson pedig már õt választották meg elnöknek. Eltökélt szándéka volt, hogy megreformálja a sportágat, minél több tagállamot von be a nemzetközi szövetségbe, illetve megpróbálja közvetítésbaráttá varázsolni, hogy a tévécsatornáknak is eladható legyen.

Terve elsõ felét sikerrel elvégezte, hiszen olyan országok kerültek be, mint Guatemala vagy Pakisztán, amelyek versenyzõit szinte még senki sem látta a nemzetközi versenyeken, a döntéseknél viszont Schormann bizton számíthatott a szavazatukra.

"A taglétszám 70 felett van, de a vébétörténelem csúcslétszáma eddig 52-53 nemzet volt mindössze. A többit csak személyes érdek köti a szövetséghez" - állítja Németh, aki szerint a Nemzetközi Öttusa Szövetségnek (UIPM) van olyan tagállama, amelyiket csak egy postafiókon keresztül lehet elérni, azaz gyakorlatilag bábként mûködik.

Schormann ötlete volt, hogy a négynapos öttusa egynaposra zsugorodjon, a televíziók és a nézõk azonban ezután sem csaptak le a sportágra, ami a kritikusok szerint borítékolható volt, hiszen reggel hétkor nem sokan ülnek a tévé elé vagy mennek ki a lõtérre, hogy megnézzék a versenyzõket.

Négy és fél tusától a lézerfegyverig

A két évvel ezelõtti, guatemalai kongresszuson Schormann azt is elérte, hogy az öttusa négy és fél tusává váljon. Egyetlen szavazat, mégpedig Pakisztáné döntött arról, hogy a futás és a lövészet összeolvadjon, s mintegy nyári biatlonként funkcionáljon.

"A szabálymódosítások legfõbb oka és indoka, hogy az öttusát népszerûsíteni kell. Ebbõl indult ki a gondolat, hogy a futást és a lövészetet kombinálják" - mondta a brit kapitány. "Igaz, hogy a sportágon belül mindenki ellene volt, Schormann mégis keresztülvitte, pedig ezzel többek között komoly helyszíngondokat is okozott. Amíg korábban egy tornateremben meg lehetett rendezni a lövészetet, addig most megfelelõ helyet kell keresni."

Ugyancsak Schormann vetette fel, hogy az 1994-ben bevezetett légpisztolyt váltsa fel a lézeres lövészet. Habár a Nemzetközi Öttusa Szövetség  kongresszusának november 6-i döntése értelmében csak a juniorok és ifjúságiak UIPM-viadalain kötelezõ alkalmazni az újítást, az elnök már az augusztusi, szingapúri ifjúsági játékok után kész tényként kezelte, hogy a 2012-es olimpián a lézeres megoldást használják majd. A szövetség vezetõsége a szavazás után közleményt adott ki, amelyben jelezte, hogy bár a kötelezõ érvényt nem mondták ki, az olimpiai kvalifikációs versenyeken már az új rendszert fogják alkalmazni, így a nemzeti szövetségeknek gyakorlatilag nincs választásuk. Azaz amit a kongresszuson nem sikerült keresztülvinni, azt Schormann az elnöki jogkörrel élve mégis csak megvalósítja.

Magyar vélemények a lézeres lövészetrõl

Németh szerint a lézeres lövészet agyrém, mert nincsen meg hozzá a megfelelõ technológia. A pisztoly ugyanis nem hagy nyomot a lõlapon, így ha a találatjelzõ nem jelez, nem lehet látni, hová is ment a lövés, mellé, fölé vagy alá. "Olyan lövési technikát igényel, amilyet semmilyen más fegyver nem, és miután a céltábla sem százszázalékos, egy-egy viadalon a sportág jövõjét veszélyezteti. Hiszen ha egy olimpiai szerepléstõl függ, hogy az adott ország a következõ idõszakban kap állami támogatást vagy sem, akkor ilyen hibalehetõségeket nem szabadna meghagyni. Nem beszélve a számítógép által esetleg felmerülõ manipulációról."

Pálvölgyi Miklós, a magyar válogatott szövetségi kapitánya szerint a váltás jelentõs anyagi ráfordítást igényel. Jelenleg a légpisztolyok átalakítása darabonként 500 euróba, a fogadóképes táblák beszerzése pedig 300 euróba kerül állásonként. A pénzügyi szempontot korábban az elnök is figyelmbe vette, csakhogy akkor a lovaglást ostorozta emiatt, mondván, a sok ló utaztatása komoly költséggel jár, ezért felmerült az is, hogy a számot lecserélik a kerékpározásra vagy a motokrosszra.

Tibolya Péter Európa-bajnok ugyanakkor örül a lézeres lövészetnek, szerinte a kombinált szám bevezetése után nagy nehézséget okozott a versenyzõknek, hogy magas pulzusszám mellett betöltsék a lõszert a pisztolyokba, a lézer azonban kiküszöböli ezt a problémát.

"Egy olimpiai ciklus közepén lecserélni nem a legszimpatikusabb és a legelõnyösebb dolog"  - mondja viszont a kétszeres olimpiai bajnok Martinek János, akivel a legeredményesebb nõi öttusázó, Vörös Zsuzsanna, illetve az Európa-bajnok Tóth Adrienn is egyetért. "Egyelõre senki nem tudja garantálni, hogy nem csúszik be egy gikszer. Ki tudja  visszaadni annak a versenyzõnek az olimpiai érmét, aki esetleg egy technikai hiba miatt  veszíti el azt?" - teszi fel az egyelõre megválaszolatlan  kérdést Tóth.

Coubertin létrehozta, Schormann átalakította

"Most olyan ötletekkel zsibbasztanak bennünket, hogy milyen jó lesz ez a lézer, mert majd ezzel lehet bevásárlóközpontban is lõni. De hogy jön ez az öttusához? Ki fog bevásárlóközpontban versenyt rendezni?" - folytatja a kérdések sorát Németh, aki szerint  Schormann azt hiszi, azt tehet, amit csak akar. "Egyelõre elérte azt, amit akart, bekerült a halhatatlanok közé, hiszen most már az szerepel az öttusa olimpiai történetében, hogy 1912-ben Coubertin létrehozta, 2012-ben Schormann átalakította. Csakhogy könnyen lehet, hogy mindezt a sportág kárára tette."

Az utóbbi években többször fenyegette a sportágat, hogy lekerül az olimpia mûsoráról. Egyelõre az biztos, hogy 2012-ben és 2016-ban még rendeznek öttusát Londonban és Rióban. Az viszont nem jó hír a sportág számára, hogy a NOB felmérése alapján a 2008-as játékok nézettségét tekintve mindössze egy sportágat elõzött meg az öttusa, a softballt, amely már nem szerepel a londoni programban.

Németh szerint az öttusa kihagyhatatlan, mert igazi karaktertesztnek számít. "Az egyetlen olyan sport, amely sokoldalúan teszteli a versenyzõket. Ha kikerülne az olimpiáról, akkor sem tûnne el teljesen, biztosan lennének még, akik mûvelik. De ha ez megtörténik, s Coubertin saját ötletét kiteszik az ötkarikás mûsorról, akkor az olimpiai eszme halott."