Brüsszel liberális intézményeinek nincsen jövõje
A jó családpolitika szükséges, de nem elégséges feltétele a népesedési problémáknak, el kell azt érni, hogy a nõk és a férfiak ne érezzék büntetésnek a családalapítást - minderrõl Phillip Blond angol filozófus-teológus, a ResPublica think tank igazgatója beszélt az Origónak. Blond az Alapjogokért Központ meghívására érkezett hazánkba, hogy részt vegyen a csütörtökön kezdõdõ III. demográfiai kongresszuson.
Miért tartotta fontosnak, hogy eljöjjön a budapesti III. demográfiai konferenciára?

Nagyon nagy érdeklõdéssel figyelem a magyar társadalompolitikát és családpolitikát. Szeretném pontosan tanulmányozni, hogy Magyarország milyen közpolitikákkal próbálja a népességszámát megõrizni. A mostani rendezvényt érdemes európai kontextusban is nézni. Budapest egyértelmûen elkötelezte magát amellett, hogy nem a migráció, hanem önerõ révén próbálja megoldani a népesedési problémáját.Úgy gondolom, azzal, hogy Magyarország megpróbálja megõrizni a nyelvét és a kultúráját, az teljesen legitim dolog,de ezt nem sokan értik Európában. Mindennek az alapja többek között a családpolitika erõsítése.

Jómagam hosszabb ideje foglalkozom a népesedési kérdésekkel, és úgy látom, hogy a nyugati országokban a többség ezt a problémát úgy vázolja fel, hogy annak egyik legfõbb oka a nõk és a férfiak közötti béregyenlõtlenség. Azonban ez a dolog teljesen érthetõ, mivel a nõk egy jelentõs része 30 éves kora után gyermeket vállal, így pedig kiesik a munkaerõpiacról. Mindez pedig együtt jár azzal, hogy a férfiak, mivel továbbra is a munkaerõpiacon vannak, így pluszjövedelemre tesznek szert. Tény, hogy Nyugat-Európában sok elemzõ a demográfiai problémák megoldását a migrációban látja, és azt szeretnék, ha minél több munkaképes fiatal érkezne az ottani munkaerõpiacra. Mindez azonban olyan társadalmi problémákat generál, amelyek jelentõs költséggel járnak, tehát a demográfiai problémák ezen megoldási módja nem biztos, hogy a leginkább járható út.

Kicsoda Phillip Blond?

Phillip Blond Cambridge-ben végzett, majd az Észak-Angliában teológiát oktató Blond David Cameron 2010-es hatalomra kerülésekor a Cameronnal megújulni szándékozó konzervatívok egyik meghatározó filozófiai ihletadója volt a „vörös tory" fogalmának megalkotásával, ami egy a liberalizmussal szakítani kívánó, a társadalmi, közösségi kötelékek újbóli megerõsítését célzó, együttérzõ, szolidáris konzervativizmus igényével lépett fel. A konzervatív új hullám talán ki is forrhatta volna magát – ha nem jön a mindent maga alá temetõ Brexit-történet.

Milyen témában fog elõadást tartani?

Az értékekrõl beszélek majd, és arról, hogy ezek hogyan képesek befolyásolni a demográfiát. Tudom jól, hogy a családpolitika is fontos, de az értékek megváltozása nélkül nem lehet sikert elérni. Az egész társadalmat át kell, hogy járja egy családbarát szemlélet, és az, hogy mindenki érezze, hogy ez szükséges az adott társadalom fennmaradásához. A liberális hozzáállás egyik fõ problémája, hogy mindenki úgymond lerabolandó tárgyként tekint az államra, és nem úgy, hogy annak valamit adni is lehet.

Nagy-Britanniában sikeresnek tekinthetõ a családpolitika?

Valójában az országban nincsen családpolitika. Mindennek az oka, hogy a britek túlságosan liberálisak és teljesen individualista módon közelítik meg a társadalmi kérdéseket. A liberalizmus esszenciája, hogy az egyénre, és nem a közösségekre összpontosít. Az OECD adatai szerint Nagy-Britanniában a legmagasabb az egyszülõs családok aránya. A brit adórendszer sem segíti a családok megerõsödését az országban.

Nyugat-Európa képes lesz a jövõben megoldani a demográfiai problémáit?

Egyelõre korai jóslatokat megfogalmazni. Jól látszik, hogy miközben a skandináv országokban nagyon jól kialakított családtámogatási rendszerek mûködnek, a születési ráta mégis esik. A jó családpolitika szükséges, de nem elégséges feltétele a népesedési problémáknak. El kell azt érni, hogy a nõk és a férfiak ne érezzék büntetésnek a családalapítást. Egyfajta kultúraváltásra van szükség, hogy megváltozzon a családok helye a társadalomban. A megfelelõ intézkedések meghozatala és a szemlélet megváltoztatása elég lehet a problémák megoldására.

Az elmúlt években Ön éles kritikusa volt a baloldali pártoknak. Mi a problémája ezen politikai erõkkel?

Az én problémám mind a jobb, mind a baloldallal az, hogy túlságosan liberálissá váltak. A szabad társadalom és a túlzott kapitalizmus kiépítése mellett legalább akkora hangsúlyt kell kapnia a szociális kapitalizmus kiépítésének. Jómagam gyakorló keresztény vagyok, éppen ezért egy virágzó társadalomban szeretnék élni. A baloldal mindig kihirdeti, hogy a társadalom alján élõk problémáit fogja megoldani, de sikert nem tudott felmutatni. Úgy látom, a felemelkedés útja az lenne, ha a 19. század végén alkotó keresztényszocialisták gondolatait felelevenítenénk, és az õ iránymutatásaik alapján próbálnák új társadalmat építeni.

Ön elégedett a mostani brit konzervatív kormánnyal?

Nem, sajnos nem tettünk elég dolgot annak érdekében, hogy a szociális konzervativizmus megerõsödjön. Miközben a brit társadalom 10-20 százaléka vallja magát igazán liberálisnak, eközben a kormány 100 százalékban liberális politikát folytat. Sajnos a liberalizmus súlyos egyenlõtlenségekhez és a biztonság elvesztéséhez vezet.

Milyen jövõt jósol az EU-nak és Nagy-Britanniának?

Nagy-Britannia a múltban is nagyon komoly civilizációs teljesítményt végzett, megteremtette a modern államot. A britek mint korábban is, most is túljutnak ezen a válságos idõszakon. Az EU liberális intézményeinek nincsen jövõje. Az az üzenetem a magyarokhoz, hogy ismerjék fel azt, hogy egy valós kereszténydemokrácia kiépítése révén nagy sikereket érhetnek el. Mindezek révén a térség és benne Magyarország is az EU megújítója lehet. Az országot ért támadások pedig világosan mutatják azokat a határokat, amelyek révén a magyar nézet teljes mértékben önálló politikaképzõ szereplõvé válhat.
Európai Unió liberalizmus Phillipe Blond család demográfiai csúcstalálkozó Brexit Nagy-Britannia népességcsökkenés interjú