Kossuth-tér: veszélyben a mélygarázs török kori pincéje
Nemrégiben kiderült: a Kossuth-téri mélygarázs kivitelezése közben 4-5 köbméternyi folyékony beton került a törökkori pincébe. A jövő héten talán az is eldől, hogy a bemutatásra szánt emlék megmenthető-e?
Amikor meglelték a régészek a Kossuth-tér sarkán a pincét, azonnal döntöttek: meg kell menteni. Tóth Zsolt vezető régész, a Kossuth téri ásatások irányítója tavaly júniusban Dunántúli Naplónak elmondta, hogy a kétágú középkori pincét a török idők óta nem háborgatta senki. Szép, ritka látvány, hiszen mind az oldalfalai, mind pedig a boltozata csodálatosan épen maradtak, így alighanem kötelezni fogják a kivitelezőt, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ne sérüljön, s bemutatható legyen a mélygarázs különlegességeként. Ez megtörtént: a beruházó felvállalta a plusz költségeket, módosította a tervet. A napokban viszont kiderült, hogy a közelmúltban 4-5 köbméternyi folyékony betont nyomattak a cölöpöző munkások a pincébe. Horváth Mária, a „WIPARK-Konzumparkoló Kft.” beruházási projektmenedzsere szerint az eset véletlen volt. Ráadásul mivel a betonpumpa kezelői szombaton dolgoztak, csak hétfőn tudták értesíteni a régészeket, ám addigra a beton megkötött.  Tóth Zsolt ehhez hozzátette, hogy mivel a pince boltozata labilis, a környezetében a föld meglehetősen laza, előfordulhatott hogy a folyékony beton könnyen áttörte a pince falát. A vezető régész szándékosságot nem feltételez, ám kérdésessé vált, hogy vajon a kár helyrehozható-e. Hiszen ilyen nagy mennyiségű beton eltávolítása, légkalapácsokkal való kivésése nem könnyű feladat, akár újabb omlásokkal a pince összedőlését jelentheti, amit rendkívüli módon sajnálna. Szerinte az is biztos, hogy a betonömlés utáni pince már nem az az eredeti pince, amit a feltárás idején láthattunk. Kérdésünkre, hogy mi történik akkor, ha a kár tényleg helyrehozhatatlan, Lázár Gabriella, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Dél-dunántúli Irodájának igazgatója kimondta: sajnos, akkor annak annyi. Ugyanis az objektum előzetes műemléki levédését nem rendelték el, ezért hatóságként sem tudnak fellépni. Róna Katalin sajtóreferenstől még annyit megtudtunk, hogy a jövő héten a műemléki felügyelet emberei megtekintik a területet a zsaluzás elbontása után, s akkor fog kiderülni, hogy érdemes-e a pincéről tovább beszélni. A freskófóbiás segédmunkás és a törökverő pumpakezelő Egy korábbi botrányos eset: a Zsolnay-múzeum falán lévő reneszánsz freskókat egy segédmunkás a vakolattal együtt leverte. A kérdés azonnal felmerült, hogy vajon miért nem mondták el neki, hogy mi a feladata, mit kell pontosan levernie és mire vigyázzon. A törökkori pince esetében is nyilvánvalónak tűnnek a kérdések, hogy vajon a törökkori objektum közelében a betonpumpa kezelőjét mire oktatták ki, hogyan zsaluzták a beton helyét, esetleg feltűnhetett-e valakinek, hogy 4-5 köbméternyi anyag valahol elfolyik? Tény egyébként, hogy az ásatási bizottság kötelezte a beruházót, hogy a különleges, épségben megmaradt, kiboltozott pincét mentse meg és tegye látogathatóvá, s az is tény, hogy terveket e szerint módosították, jelezve, hogy a módosítás nem fogja a mélygarázs elkészítésének határidejét eltolni, s időben átadhatják a térfelszín kialakítóinak a terepet. Horváth Mária lapunknak elmondta, hogy a térfelszín átadása a jövő hét csütörtökén megtörténik, továbbá remélik, hogy a középkori pincében komolyabb, a bemutathatóságot gátló kár nem keletkezett, ugyanis a beruházói szándék nem változott.