Az új tagországok is helyet kapnak központi bankban
Az Európai Központi Bank (EKB) azt tervezi, hogy az eurózóna bővülése esetén arányosan növeli fő döntéshozó testületének létszámát. Ugyanakkor az esetleg 33 fősre bővülő kormányzótanács hatékony működése céljából bevezetné a szavazati jog tagállamok közötti rotációját.
Az elkövetkező 10 évben az eurózóna tagállamainak száma akár 27-re is emelkedhet a jelenlegi 12-ről, ami komoly zavarokat okozhat az EKB fő döntéshozó testülete, a kormányzótanács működésében. (A 27 országból álló eurózóna úgy jöhet létre, ha az EU 12 közép-kelet-európai tagjelöltje, továbbá a három valutaunión kívüli EU-tag - Dánia, Nagy-Britannia, Svédország - csatlakozik az eurózónához.)

18 helyett 33 testületi tag

A többek között az eurózóna kamatlábainak meghatározásáért felelős kormányzótanács jelenleg 18 főből áll, mivel a 12 tagállam jegybankjainak elnöke, valamint az igazgatótanács hat tagja alkotja a testületet. A kormányzótanács mind a 18 tagja rendelkezik szavazati joggal. Egy 27 országból álló valutaunióban a jelenlegi rendszer szerint a kormányzótanács már 33 főből állna, ami a testület működőképességét veszélyeztetné.

Szavazati jog: irányított rotációval

A Börsen-Zeitung nevű német pénzügyi napilap értesülései szerint az EKB az ilyen mértékben kibővült eurózóna esetén sem tervezi, hogy egyes tagországok ne kapjanak helyet a kormányzótanácsban. A döntéshozatali procedúra megkönnyítését a frankfurti bank úgy szándékozik elérni, hogy a tagállamok között cserélődő szavazási rendszert vezet be. Eszerint minden tagállam képviselője helyet kapna a testületben, azonban egyszerre nem mindegyik rendelkezne szavazati joggal, mivel az cserélődne a tagok között. Mindemellett a tervezett rotációs rendszer úgy működne, hogy a szavazásban részt vevő jegybankelnököknek az eurózóna népességének és GDP-jének 60-70 százalékát mindig képviselniük kell.
Gazdaság Világ