Több patika, csökkenõ ár?
A patikaliberalizáció is témája az egészségügyi reformokat tartalmazó Zöld könyvnek.
Vitairat, úgynevezett Zöld könyv készült az egészségügyben tervezett reformlépésekrõl. A javaslatcsomag tartalmazza az úgynevezett patikaliberalizáció témakörét is. A Zöld könyvben olvasható, hogy a létesíthetõ gyógyszertárak számának szabaddá tétele kedvezõen hatna a gyógyszerárakra.
A piackorlátozó megszorítások miatt ugyanis nem létesülhetnek szabadon gyógyszertárak, kevés az éjjel is nyitva tartó patika. Az erõsebb verseny miatt a könyv szerint csökkennének az árak, és olyan kényelmi szolgáltatások is megjelenhetnének, mint az internetes patika, vagy a vény nélkül kapható szereket akár a boltokban vagy benzinkutaknál is beszerezhetnénk. A gyógyszerészszakmai szervezetek nyilatkozataiból kiderült, nem helyeslik a patikaliberalizációt.
A gyógyszerészszakmai szervezetek szerint ugyanis a patikaliberalizáció kiszámíthatatlanná tenné a patikaszerek árait, sõt gyógyszerár-emelkedést eredményezne.

Ötezer ellátandóra egy jut
– 1994 óta Magyarországon az elfogadott patikamûködtetési és -létesítési szabályozás szerint ötezer ellátandóra egy gyógyszertár juthat – tudtuk meg Horváth Sziklai Attilától, a Magyar Gyógyszerész Kamara titkárától. – A kormány a tervezett módosítással úgy gondolkozik, hogy a versenyhelyzet azonnali árcsökkenést hoz, ez azonban korántsem igaz. Számos uniós példa azt bizonyítja, hogy a liberalizálás után kiszámíthatatlanná váltak az árak. Ennek oka az lehet, hogy a szállítóknak több helyre kell több gyógyszert eljuttatniuk, a megnövekedett feladatok pedig tükrözõdhetnek az árakon. Az sem bizonyos, hogy a versenyhelyzet árcsökkenést okoz: gondoljunk csak bele, ha egy étteremlánc új üzletet nyit egy nagyvárosban, attól még a többi nem lesz olcsóbb. Az egészségügyi miniszter augusztus 10-re a liberalizációval kapcsolatos egyeztetésre hívta a kamara elnökét, ekkor valószínûleg kiderül, hogy enyhítenek-e a korlátozáson.
A patikák soproni helyzetérõl dr. Kárpátiné Gangl Teréz, a kamara országos és megyei elnökségének tagja, az Aranykígyó Gyógyszertár vezetõje elmondta, tizenkét körzetben ugyanennyi gyógyszertár szolgálja ki a város lakóit. – A törvény által elõírt állandóság biztosítja az ellátás stabilitását és a megbízható minõséget. Ha egy patika helyett három nyílna, akkor könnyen lehet, hogy mindhárom tönkremenne, ezáltal sérülne az ellátás. A körzetek mindegyikében egy patika mûködése fedi le az igényeket.

Bõvülõ szolgáltatások
A megkérdezett házi- és szakorvosok véleménye megoszlik a patikaliberalizáció kérdésében. Egy részük arra hivatkozott, hogy a forgalom nagy részét kitevõ vényköteles termékek ára szabott, így azt a gyógyszertárak száma nem befolyásolja. Más orvosok szerint ha a receptre kapható szerek ára nem is, a többi terméké valószínûleg csökkenne, és bõvülne a kiegészítõ szolgáltatások köre.

Európai helyzet és a netpatikák
Európa 25 tagállama közül 9-ben semmilyen korlát nincs a gyógyszertárak alapításában, és a többi ország egy részében is szabadabb a szabályozás, mint Magyarországon. Kilenc országban még olyan megkötés sincs, hogy csak gyógyszerész lehet patikatulajdonos. Nyolc országban patikákon kívül is lehet bizonyos recept nélküli orvosságokat kapni. Németországban például egyre többen vásárolnak gyógyszereket a világhálón. Két évvel az internetes gyógyszer-kereskedelem engedélyezése után minden harmadik internet-felhasználó vett ily módon gyógyszereket, elsõsorban vény nélküli készítményeket, de növekszik a vényköteles termékek forgalma is. Az Ipsos piackutató intézet felmérése szerint folyamatosan bõvül a csomagküldõ patikák piaci részesedése: a jelenlegi 1,5 százalékról 2010-ig várhatóan 8 százalékra, miközben az Egyesült Államokban a piaci részesedés már 15 százaléknál jár. A legtöbben fájdalomcsillapítókat, vitaminokat, meghûlés elleni gyógyszereket vesznek a virtuális gyógyszertárakban.