Változó időjárás: még nyertesek is lehetünk
Tizedik évébe lépett az Építészet Hónapja elnevezést viselő rendezvénysorozat, melynek részeként dr. Lakatos László, az Eszterházy Károly Egyetem docense tartott előadást a balassagyarmati Mikszáth Kálmán Művelődési Központban. Az előadás „A klímaváltozás várható következményei hazánkban” címet viselte.
Sokat foglalkoznak az utóbbi időben a klímaváltozás globális hatásaival, következményeivel, mint amilyen többek között a sarki jég elolvadása, a tengerszint emelkedése, a hőség, a szárazság és az ivóvízhiány, a nehezebbé váló növénytermesztés, a szélsőségesebb időjárás, valamint a klímamenekültek és népességvándorlás. Az előadó azt a kérdést feszegette, vajon mire számíthatunk itthon környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból?

Nos, az előrejelzések szerint 2100-ra kettő–négy fokkal emelkedik a hőmérséklet. Napjainkra a globális felmelegedés minden földrészen jelentősen felgyorsult, és az emberi tevékenység hatása bizonyíthatóan nagy szerepet játszik ebben.

Azonban ma még nagyon nehéz megjósolni a folyamat kimenetét, mivel vannak különböző gyorsító és lassító tényezők, melyeket lehetetlen pontosan modellezni. Jelenleg nem tudhatjuk, pontosan hogyan fog változni bolygónk és benne hazánk éghajlata, de az elmúlt száz év rendelkezésünkre álló adatai alapján biztos, hogy nőni fog a felmelegedés mértéke.

– Több modell is létezik az éghajlatváltozás mértékét illetően, de csak 2100-ban fogják látni utódaink teljes bizonyossággal, hogy melyik volt a helyes közülük – mondta portálunknak az előadó.

A nagy kérdés az, tudunk-e olyan stratégiát kidolgozni, amivel elviselhetővé tehetjük a változást.

Visszaszorul az őshonos élővilág

Magyarország természetes élővilágában a klímaváltozás hatására a következő változások várhatók. Az égövre jellemző vegetáció határai eltolódnak. Visszaszorulnak a természetes élővilág fajai, ennek következtében hosszú távon csökken a biológiai sokféleség a jövőben. Új inváziós fajok, kártevő rovarok és gyomok jelennek meg. Számíthatunk az élőhelyek szárazabbá válására, vizes élőhelyek eltűnésére, homokterületek sivatagosodására. Várható a talajok kiszáradása, valamint a tűzesetek gyakoribbá válása is. Ezek szükségessé teszik az alkalmazkodási stratégiák kialakítását és megvalósítását. A fenti folyamatok közvetlen hatással bírnak a vad- és az erdőgazdálkodásra is. Jelenleg Nógrád megye területének több mint 40 százaléka erdő. Az átalakulás a telepített fenyőfajokat veszélyezteti elsősorban, ez már most is látható.

Meglepő volt dr. Lakatos Lászlónak az a kijelentése, miszerint a klímaváltozásnak lesznek kifejezett nyertesei is. Európa északi országai, köztük hazánk is, akár növelhetik is mezőgazdasági termelékenységüket. Ez annak köszönhető, hogy több lesz, illetve nem csökken lényegesen a lehulló csapadék mennyisége, emellett meghosszabbodnak a nyarak, vele a tenyészidőszak. Előbbieknek köszönhetően jobb terméshozamok érhetők el.

Világviszonylatban Kanada, Oroszország, Kína, Franciaország és India kerülhetnek ki nyertesként. Európában a mediterrán országok lesznek a legnagyobb vesztesek a túlzott felmelegedés és a szárazság miatt, globális szinten pedig az USA, Egyiptom és Brazília a leginkább ­veszélyeztetett.

Hazánkban ugyanis az éves csapadékmennyiség csak kevéssel csökken, azonban a változás éven belüli megoszlása meglehetősen előnytelenül alakul majd. Kevesebb, de annál intenzívebb csapadékos napra számíthatunk.

Összességében az elkövetkező évtizedekben tehát az éves csapadékmennyiség további csökkenése várható, miközben a telek nedvesebbé, a nyarak viszont jóval szárazabbá válnak majd Nógrádban is.

Fentiekre – mivel még lehetőség nyílik a felkészülésre – mezőgazdasági fejlesztésekkel válaszolhatunk.