Felsõoktatási keretszámok: Pokorni közbenjárását kéri a DK, az LMP demonstrálni fog
A DK a kormánytól azt követeli, hogy szüntesse meg a hallgatói szerzõdéseket, valamint hogy legalább ötvenezer diák tanulhasson állami finanszírozással.
PDSZ: elfogyott a türelem
A Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete (PDSZ) szerint elfogyott a türelem, a hallgatók hétfõi megmozdulása "egyértelmû jelzés a hatalom számára, hogy átlépték a tûrõképesség lélektani határát".
Mendrey László, a PDSZ elnöke az MTI-hez hétfõ este eljuttatott közleményében úgy fogalmazott: azok emelték fel a hangjukat, azok tiltakoznak, akik közvetlenül, a bõrükön érzik "a kormányzat szûklátókörû, dilettáns, befelé agresszív, kifelé eredménytelen gazdaságpolitikájának következményeit - a tanítványaink".
Az érdekvédõ szerint a hallgatók tiszteletet érdemlõ tenni akarása nemcsak önmagukról szól, hanem azokról a tízezrekrõl is, akik még csak most készülnek a felsõoktatásba, akik elõl az "ostoba fiskalitás" elzárja a tudást, a boldogulás útját Magyarországon.
Kiemelte: azt senki sem gondolhatja komolyan, hogy azok, akik így kiszorulnak az egyetemekrõl - mert nem tudják megfizetni az oktatási államtitkárság szerint nem létezõ tandíjat, vagy nem akarnak huszonévesen adósságcsapdába kerülve kilátástalan küzdelmet vívni a megélhetésért - ne találnák meg az útját annak, hogy megfizethetõ áron (vagy ingyen, mint például Finnországban) versenyképes tudást szerezzenek.
Aki külföldön egzisztenciát teremt, családot alapít, az nem jön haza, csak nyugdíjasnak - jegyezte meg Mendrey László.
Kitért arra is, hogy nekik, pedagógusoknak fokozott a felelõsségük abban, hogy minden törvényes eszközt igénybe véve segítsék diákjaikat, küzdelmük sikerre vitelében.
"Súlyos a felelõsségünk abban is, hogy ráébresszük végre a hatalom korifeusait, végtelenül elhibázott úton haladnak. Ez az út Európa - nem csak az EU!! - perifériájára vezet. Onnan már csak egy lépés a szakadék" - fogalmazott a PDSZ elnöke.
Az oktatási államtitkárság bízik abban, hogy az ellenállásból megértés lesz
Az oktatási államtitkárság megérti, ha a diákok úgy érzik, "szeretnék valahogy kifejezni, hogy tartanak a változásoktól", de mint a hétfõi, MTI-hez eljuttatott közleményben írták: bíznak abban, hogy az ellenállásból megértés lesz, mert a változások értük és nem ellenük vannak. Az államtitkárság szerint míg korábban 50 ezer diák tanulhatott ingyen, mostantól akár 100-120 ezer is megteheti ezt.
Fontosnak nevezték, hogy a hallgatók megértsék a kormány új felsõoktatási stratégiáját, és felismerjék az abban rejlõ lehetõségeket. Tudatosítsák, hogy ösztöndíj, részösztöndíj, diákhitel formájában az állam mindenkinek kifizeti a felsõfokú tanulmányait.
Kiemelték: a felsõoktatás megújítása arról szól, hogy hosszú távon jó minõségû, fenntartható rendszer alakuljon ki, hogy ne csak a mostani generációnak, hanem az utánuk jövõknek is legyen hol tanulni.
Az államtitkárság kitért arra is, hogy a korábbi gyakorlat szerint, akik nem kaptak állami ösztöndíjat, azok csak akkor tanulhattak, ha õk vagy szüleik mélyen a zsebükbe nyúltak és félévente befizették a költségtérítés összegét.
Az új rendszerben viszont egyetlen fillér nélkül, bárki megkezdheti tanulmányait, amennyiben eléri a felvételhez szükséges pontszámot. Az állam nem takarékoskodni akar, hanem a források hatékonyabb, eredményesebb felhasználására törekszik - tették hozzá.
Kifejtették: az állami kamattámogatással folyósított, a képzés teljes költségét fedezõ Diákhitel 2 konstrukció a támogatás egy speciális formájává válik, mivel a kormány garanciát vállal arra, hogy a végzést követõen a közszférában elhelyezkedõk hitelét az állam átvállalja, továbbá a gazdasági szereplõket adókedvezmények nyújtásával ugyanerre ösztönzi. Míg korábban 50 ezer diák tanulhatott állami segítséggel az egyetemeken, fõiskolákon, mostantól a rendszer lényegében teljesen nyitottá válik, és akár 100-120 ezer diák is tanulhat ingyen - írták.
A finanszírozási rendszer átalakításával a kormány nem a felsõoktatási ágazatra fordított összeg csökkentését, hanem a források hatékonyabb, felelõsségteljesebb felhasználását akarja elérni.
Az államtitkárság szerint mivel a hallgatók és az intézmények egyaránt érdekeltté válnak abban, hogy elhelyezkedésüket segítõ, a munkaerõpiacon értékes végzettséget szerezzenek, megszûnik az a jelenség, hogy a hallgatók 40-45 százaléka az elõírt 4-5 év alatt nem szerez diplomát.
Az MSZP szolidáris a tiltakozó hallgatókkal
Az MSZP szolidáris a felsõoktatás feldúlása, a kevesebb férõhely és a magasabb tandíj ellen tiltakozó, tüntetõ hallgatókkal - közölte Mesterházy Attila.
Az ellenzéki pártelnök az MTI-nek hétfõn küldött közleményében arra is kitért, egyetértenek a Magyar Rektori Konferencia állásfoglalásával és kiállnak a felsõoktatási intézmények autonómiája mellett.
A világban mindenütt a kormányok befektetésként tekintenek a felsõoktatásra. Az Orbán-kormány ezzel szemben Európa legmagasabb tandíját vezeti be, és ez az államilag finanszírozott férõhelyek brutális csökkentésével, valamint a hallgatók röghöz kötésével együtt beláthatatlan társadalmi következményekhez vezet - írta Mesterházy Attila.
Az MSZP elnöke szerint a kormány nem tud mit kezdeni a felsõoktatás finanszírozásával, csupán megszorításokra képes, emiatt már idén is 32 ezerrel csökkent a hallgatók száma, a Diákhitel 2-õt pedig mindössze négyezer ezer fiatal vette igénybe.
A szocialisták arra szólítják fel Orbán Viktor miniszterelnököt, hogy "vonja vissza a felsõoktatást romboló tervét", és kezdjen egyeztetést az intézmények vezetõivel, a rektori konferenciával, valamint a hallgatói érdekképviseletekkel.
A Jobbik is részt vesz a Hallgatói Hálózat tüntetésén
A Jobbik a felsõoktatási hallgatók mellett áll és bár tiszteletben tartja a hallgatói szervezetek politikai függetlenségét, de Dúró Dóra részt vesz a Hallgatói Hálózat által szervezett hétfõi tiltakozáson, az ELTE lágymányosi kampuszán - jelentette be az ellenzéki párt szóvivõje hétfõi sajtótájékoztatóján.
A Jobbik szerint a kormány a felsõoktatás átalakításával hiteltelenné vált, hiszen 2008-ban még a Fidesz és a KDNP szervezett népszavazást a tandíj bevezetése ellen. Dúró Dóra hangsúlyozta: a felsõoktatási hallgatóknak nincsen igényük sem a tandíjra, sem a résztandíjra, sem pedig a fiatalokat "külföldre számûzõ" kormányzati politikára.
Az ellenzéki párt emellett felszólítja a Fidesz és a KDNP ifjúsági szervezeteit, hogy álljanak az átalakítás ellen tiltakozó fiatalok mellé.
Az LMP részt vesz a Hallgatói Hálózat tünteté
Az LMP szolidáris a diákokkal az õket súlyosan érintõ kormányzati lépések miatt és parlamenti frakciója részt vesz a Hallgatói Hálózat által szervezett hétfõi tiltakozáson, az ELTE lágymányosi kampuszán - közölte Osztolykán Ágnes és Karácsony Gergely az MTI-vel.
Közleményükben azt írták, hogy a Fidesz-KDNP kormányzat korábbi ígéreteit megszegve "gõzerõvel elindult a felsõoktatás elsorvasztásának útján". A kabinet az állami férõhelyeket minimálisra szûkíti, amivel gyakorlatilag "Bokros Lajos és Gyurcsány Ferenc elképzelései után Orbán Viktor kormánya is be akarja vezetni a tandíjas felsõoktatást" - fogalmaztak.
Hangsúlyozták, hogy a hallgatók kétségbeesése teljesen jogos akkor, amikor a felsõoktatás "leépítését" velük és szüleikkel akarják megfizettetni. Visszautalnak arra is, hogy éppen Orbán Viktor biztosította az országot arról, hogy a tandíj ellensége, azt sosem fogja támogatni.
Most viszont egyértelmûen kiderült, hogy a kormányfõ "szemrebbenés nélkül hazudott" és "hazugság volt" a Fidesz 2008-as, tandíj elleni népszavazási kezdeményezése - értékelik, rögzítve: az LMP támogat minden, jogszabályi keretek között maradó hallgatói megmozdulást és ellenállást.
IVSZ: a kormány állítsa vissza a keretszámokat
Az Informatikai, Távközlési és Elektronikai Vállalkozások Szövetsége (IVSZ) felszólítja a kormányt, hogy a mûszaki, informatikai és természettudományos területeken emelje vissza a felsõoktatási keretszámokat az eredeti szintre, vagy tegye lehetõvé a cégek szerepvállalását a felsõoktatásban.
Az érdekképviseleti szervezet hétfõn juttatott el közleményt az MTI-hez. Laufer Tamás, a szövetség elnöke szerint a teljes hazai export közel 20 százalékát produkáló magyar szoftverexport "kivéreztetését" eredményezheti a kormány felsõoktatási keretszámokról szóló múlt heti döntése. A meghatározóan magyar szellemi teljesítményre épülõ piac már ma is súlyos szakemberhiánnyal küzd, ha ez a tendencia tovább folytatódik, a magyar vállalatok behozhatatlan versenyhátrányba kerülnek - hangsúlyozta a szervezet elnöke.
A közleményben olvasható, az információs és kommunikációs technológiai szektorban foglalkoztatottak aránya alapján Magyarország a harmadik helyen áll az Európai Unióban, ezt a pozíciót azonban erõsen veszélyeztetik az új keretszámok.
Mint írták, a folyamatosan növekvõ szoftverexport miatt ez a szektor az egyetlen az összes hazai iparág között, amely a válság éveiben is folyamatosan növekedni tudott. Hozzátették: megfelelõ fejlesztéspolitikai- és exportprogram esetén a jelenlegi 180 milliárd forintos magyar szoftverexportpiac 5 év alatt megduplázható lenne, azonban ha a szakemberek száma tovább csökken, Magyarország ezt a lehetõséget egészen biztosan nem tudná kiaknázni.
A szervezet álláspontja szerint akár az eddigiektõl eltérõ módon és konstrukcióban, de a szakemberképzés mennyiségi és minõségi színvonalát a jövõben is fontos biztosítani. Erre várnának javaslatot a kormánytól - fûzték hozzá.
A kormányszóvivõ csütörtökön jelentette be, hogy a kabinet szerdán egy felsõoktatási koncepciót fogadott el, aminek keretében elfogadta a jövõ tanévre érvényes felsõoktatási keretszámokat. Giró-Szász András tájékoztatóján a felsõoktatási keretszámokról részleteket nem mondott, az MTI kérdésére annyit árult el, hogy a jövõ évi keretszámok fõ számai megegyeznek a sajtóban megjelent elõterjesztésben foglaltakkal.
A korábban az MTI birtokába került elõterjesztés szerint informatikai képzésben 800, mûszaki területen 1200, természettudományi területen 800 lesz a teljes állami ösztöndíjas keretszám.
Felsõoktatási keretszámok: Pokorni közbenjárását kéri a DK
A parlament oktatási bizottságát vezetõ fideszes Pokorni Zoltán közbenjárását kéri a Demokratikus Koalíció (DK) a felsõoktatási keretszámok csökkentésének megakadályozásához.
Molnár Csaba, a DK alelnöke hétfõi sajtótájékoztatóján elmondta: arra kérik Pokorni Zoltánt, vesse latba a befolyását a Fidesz vezetésében, és tegyen meg mindent az államilag támogatott képzési helyek számának csökkentése ellen.
A DK a kormánytól azt követeli, hogy szüntesse meg az ösztöndíjas hallgatók röghöz kötését, azaz a hallgatói szerzõdéseket, valamint, hogy legalább ötvenezer diák tanulhasson állami finanszírozással.
A politikus elmondta: pártja továbbra is tandíjpárti, de véleményük szerint a Gyurcsány-kormány által 2008-ban bevezetett tandíj és a jelenlegi tervek között "minõségi a különbség". Példaként hozta, hogy az állam reálértéken akkor csaknem kétszer annyit költött felsõoktatásra, mint amennyit jövõre fog, hogy a tandíj összege egységesen hatezer forint lett volna, míg most ennek többszörösébe is kerülhet egy-egy szemeszter, illetve hogy a fizetõs és az ösztöndíjas képzést átjárhatóvá tették volna.
Molnár Csaba arról is beszélt, hogy ha valóban 10 500-ra csökken a száz százalékban államilag finanszírozott felsõoktatási férõhelyek száma, akkor az állam 2013-ban évtizedek óta a legkevesebb hallgató tanulását fogja támogatni.
Véleménye szerint ez sokakat elriaszt majd a továbbtanulástól, és az eddiginél is több fiatal megy majd külföldre.
Demokratikus Koalíció felsõoktatás