Ez aztán a kitörés!
Szép kitöréseket láthatunk a vegyiparban is érdekelt két német óriás, a BASF és a Bayer grafikonján, melyek árfolyama ennek köszönhetõen új csúcsra emelkedett. Mivel a korábbi ellenállások már támaszként szolgálnak, alattuk viszonylag szûken lehet stopot elhelyezni, miközben a célszintek akár tíz százalék feletti emelkedési potenciállal is kecsegtethetnek.
Bayer: Határozott kitörést láthattunk
Látványos mozdulattal tört új csúcsra a Bayer árfolyama a napokban, mely ennek köszönhetõen az év eleje óta tartó, nagyjából 13 euró szélességû sávot is maga mögött hagyta. Április óta ráadásul emelkedõ trendben mozog a papír, ami akár újabb magasságokig is elsegítheti az árfolyamot.

Bár az RSI indikátor közel van már a túlvettséget jelzõ zónához, tavaly év végén hasonlóan magas értékek mellett igen tekintélyes árfolyam emelkedésre is képes volt a részvény. Egyelõre az MACD indikátor sem adott eladás jelzést, bár az mindenképp kisebb kockázat, hogy csak kevés választja el attól.

A részvény azért kínál most jó beszállási lehetõséget, mert a történelmi csúcsról technikai értelemben véve nincs elõtte akadály, a Fibonacci szintek által kijelölhetõ következõ megálló (120 eurónál) pedig több mint tíz százalékos emelkedést vetíthet elõre.

BASF: Gyengébb ugyan, de ez is kitörés
Hasonlóan kedvezõ a technikai kép a BASF-nél, bár itt a csúcsbeállítás talán valamivel erõtlenebbnek tûnik. Amennyiben viszont sikerült megtartani a kitörést, úgy az emelkedõ rövid távú trend itt is felfele segítheti majd az árfolyamot.

A stopot ebben az esetben talán valamivel messzebb, az emelkedõ trendvonal alá lehet érdemes behúzni, hogy egy kisebb megingás ne üsse ki azonnal a pozíciót. A célszint ehhez képest itt is igen szép, százalékos értelemben véve kétszámjegyû emelkedést vetíthet elõre (94 euróig). 

 

A Fibonacci-számok a tõzsdén 

 

Leonardo Pisano Bigollo, vagy ismertebb nevén Leonardo Fibonacci a 12. és 13. század fordulóján élt kiváló olasz matematikus volt, akinek a nevét a róla elnevezett számsorozatról ismerheti a világ (sokan a legjelentõsebb középkori matematikusnak tartják). A Fibonacci-sorozat képzése nagyon egyszerû: az elsõ két tag 0 és 1, innentõl kezdve pedig mindegyik tag a megelõzõ két szám összege (0,1,1,2,3,5,8,13,21,34,...)

 

Fibonacci a sorozatot a közkeletû anekdota szerint egy házinyúl szaporulat növekedésébõl kiindulva figyelte meg, de az igazi érdekessége, hogy a természetben szinte mindenhol feldedezhetjük a sorozatban bújkáló sajátos arányosságot, kezdve a faágak elhelyezkedésétõl a csigaházak arányain át akár a tobozok leveleinek pozíciójáig. A Fibonacci-sorozat egymást követõ tagjainak aránya 1,618-hoz közelít, ami ráadásul nem más, mint a már ókorban is ismert harmonikus arány, az aranymetszés.

 

A technikai elemzésben sokféleképpen szokták alkalmazni a Fibonacci-számok összefüggéseit, de a leggyakoribb szerepe talán az "ideális" korrekciós szintek meghatározásában van. Eszerint a módszer szerint egy markáns mélypont és csúcspont szintjét összekötve az elmozdulás 23,6, 38,1 és 61,8 százalékánál találhatók a Fibonacci-féle korrekciós szintek (az aranymetszésbõl is kiszámíthatók ezek a szintek). A korrekciós szintek sokszor szolgálnak támaszként vagy ellenállásként, jelentõs részben éppen azért is, mert kellõen sok befektetõ figyeli meg elemzéseiben ezeket a nevezetes szinteket, így önbeteljesítõ jóslatként is mûködhetnek.

 

Mik azok a mozgóátlagok? 

 

A mozgóátlagok a technikai elemzés eszköztárának kedvelt elemei. Három fajtáját különböztetjük meg, köztük az egyszerû, az exponenciális és a súlyozott mozgóátlagot. Az egyszerû mozgóátlag számítása a legkönnyebb, hiszen ebben az esetben a rendelkezésre álló kereskedési adatok közül mindig a legutolsókat átlagoljuk. Ennél fogva a mozgóátlag a piaci folyamatokat lesimítva fogja követni, melynek elõnye, hogy az éles kiugrásoktól megtisztítja a grafikont, viszont adott esetben a piaci fordulókra csak idõben csak késve reagál.

 

Az egyszerû mozgóátlagok két legelterjedtebb típusa az ötven és kétszáz napos mozgóátlag. Az ötven napos a legutolsó ötven nap, a kétszáz napos pedig a legutolsó 200 nap árfolyamadatainak átlagát mutatja. Ahogy haladunk elõre az idõben, úgy természetesen a mozgóátlag értéke is folyamatosan változik.

A technikai elemzésben a mozgóátlagok akkor adnak vételi jelzést, ha a rövidebb távú alulról metszi a hosszabb távú mozgóátlagot. Eladási jelzés pedig ebbõl kiindulva akkor érkezik, ha a rövidebb mozgóátlag felülrõl metszi a hosszabbat. A szakirodalomban azt a formációt, amikor az ötven napos mozgóátlag alulról metszi a kétszáz naposat, Golden Cross-nak (aranykeresztnek), amikor az ötven napos mozgóátlag felülrõl metszi a kétszáz naposat Death Cross-nak (halálkeresztnek) nevezzük.

 

Mi az az MACD? 

 

Az angol Moving Average Convergence Divergence szó kezdõbetûbõl áll az MACD. Az indikátor a leggyakoribb trendkövetõ indikátor. Két különbözõ idõtávú mozgóátlagból áll az MACD. Vételi jelzést akkor kapunk, ha a gyorsabb mozgóátlag alulról metszi a lassabbat. Eladási szignált pedig akkor, ha a gyorsabb mozgóátlag beesik a lassabb alá. A grafikonon egy középvonal is látható, ami alatt a vételi jelzés markánsabb, felette pedig az eladási.

Mi az RSI? 

 

Az RSI az angol Relative Strenght Index rövidítése, mely az adott instrumentum relatív erejét mutatja. Az indikátor értéke 0 és 100 között ingadozik. Az RSI kiszámolásának módja: 100-(100/(1+E/CS)), ahol az E azoknak a záróáraknak az átlaga, melyek az elõzõ "n" napon emelkedtek, míg a CS azoknak a záróáraknak az összege, amelyek az elõzõ "n" napon csökkentek.

Túladott egy instrumentum akkor, ha 30 alatti az RSI értéke, és túlvett, ha 70 fölött mozog. Vételi vagy eladási jelzést akkor kapunk, ha a túladott vagy a túlvett zónából kilép az indikátor.

Az RSI indikátor esetében gyakran vizsgálják a technikai elemzõk, hogy az árfolyammal együtt mozog-e, vagy más utakon jár. Ha az árfolyam új lokális csúcsot ér el, de az indikátor a korábbi lokális csúcstól alacsonyabb szinten ér el csúcsot, akkor divergenciáról beszélünk, ami sokszor trendfordító szokott lenni.
BASF technikai elemzés Bayer részvénypiac