Fecskehajtó kisasszony ma útnak indítja Afrikába az ott telelő madarakat
A néphagyományok számos hiedelmet és jóslatot párosítanak e naphoz.
Szeptember 8-án az egyházi naptár szerint Szűz Mária születésnapját, régi pogány népszokás szerint az ősz beköszöntését ünneplik, de a költöző madarak is e naptól kelnek útra melegebb égtájakra a népi megfigyelések szerint. A néphagyományok számos hiedelmet és jóslatot párosítanak e naphoz.

Hiedelmek

-   Régen ez a nap, Kisboldogasszony napja az asszonyok számára dologtiltó nap volt, fonni egyáltalán nem volt ajánlatos.
-   A hiedelem szerint ezen a napon kukoricaszárat, fűzfát, szénát, három almát és három nádszálat szenteltek. Ha valamelyik állat beteg lett, ebből etették. Bezárták az állatot és az ajtóra kívülről keresztet rajzoltak.
-   Ha nem tudták Egyed napján az őszi búzát elvetni, akkor azt Kisboldogasszony napján tették meg.
-   Sok helyen ilyenkor verték le a diót.
-   Igyekeztek ekkorra összegyűjteni a tyúkok alól a tavaszig elálló tojást, a gyógyfüveket, megmetszeni a gyümölcsfákat.

Időjóslás

-   Az időjóslás szerint ha ezen a napon bugyborékosan esik az eső, csapadékos lesz az ősz, és nem lesz jó a vetés.
-   Úgy tartották, hogy hogy amilyen az idő ezen a napon, annak az ellentéte következik majd be az ősz folyamán.
-   Egyes jóslatok szerint, ha esik szeptember 8-án, nem lesz jó idő a vetésre.
-   Ha enyhe, “bugyborékos” vagy ritka szemű az eső,  akkor esős időszak következik.
-   Hegyvidéken úgy mondták, ha kisasszony napján nem köszönt be az éjszakai fagy, akkor hosszú, meleg lesz az ősz.

A napot Fecskehajtó Kisasszonynak is nevezik, mert a népi megfigyelések szerint e naptól kezdve indulnak útnak a fecskék és a vándormadarak téli pihenőhelyeik felé.

Mint megírtuk, a fecskék idén korábban, már augusztus közepén megkezdték vonulásukat, ám utolsó csapataik – a legkésőbb született fiókák – csak szeptember végén indulnak útnak.
Mozaik