A Reök-tervezõjérõl nevezték el: Magyar Ede tér lett a Lófarából
A Reök-palota tervezõjérõl nevezték el a szegediek által csak Lófaraként emlegetett teret a Tisza Lajos körúton. Az új névtáblát kedden avatták fel.
Herczeg Tamás, a Szegedi Szabadtéri Játékok igazgatója az ünnepségen felidézte, hogy a város mai arculatát két építész munkája határozza meg, az 1879-es nagyárvíz utáni újjáépítést irányító Lechner Lajosé, valamint Magyar Edéé, a hazai szecesszió kiemelkedõ tervezõjéé, aki pontosan 140 éve született Oszadszki Ede néven Orosházán.
Magyar Ede emlékét a Szent István téren mellszobra õrzi, fõ mûve, a Reök Iván megrendelésére épült Reök-palota elõtti tér pedig most már az õ nevét viseli.
Az 1906-1907-ben emelt szecessziós palota felújítása tíz éve fejezõdött be, az épület azóta lát el közfunkciót, ott mûködik a Regionális Összmûvészeti Központ (Reök). A jubileum alkalmából az intézményben több nagyszabású kiállítást is rendeznek - mondta Herczeg Tamás.
Kiss Lajos, a Csongrád Megyei Urbanisztikai Társaság elnöke felhívta a figyelmet arra, hogy Magyar Ede számos épülete a tér szomszédságában - az oda vezetõ Feketesas utcán és a Tisza Lajos körúton, valamint a Dugonics téren - található.
Magyar Ede elvégezte a Budapesti Állami Felsõ-Építõipari Iskolát, külföldi tanulmányútjai után fõleg Szegeden dolgozott. A Reök-palota mellett meghatározó munkája a szegedi Goldschmidt-ház, az Ungar-Mayer ház, a Református palota, de áll épülete Hódmezõvásárhelyen, Zentán, és az õ tervei alapján készült Horgoson több villa, valamint a vasútállomás is.
Szeged