Az Országgyûlés elutasította az ombudsman jelölteket
Az Országgyûlés hétfõi ülésén harmadik alkalommal sem választotta meg a köztársasági elnök adatvédelmi és jövõ nemzedékek országgyûlési biztosi jelöltjeit.
A képviselõk Tóth Gábor Attilát 181 igen, 113 nem szavazat mellett, míg Bogdányiné Mészáros Ágnest 159 igen mellett 138 nem szavazattal utasították el.
Az országgyûlési biztosokat a köztársasági elnök jelölése alapján a parlament választja meg kétharmados többséggel, 6 évre. Sólyom László az elsõ körben Péterfalvi Attilát jelölte ismét adatvédelmi biztosnak, akinek december 13-án járt le a megbízatása.
"Zöld ombudsmannak" Nagy Boldizsár nemzetközi jogászt jelölte - ez egy új biztosi poszt, létrehozásáról még november végén döntött a parlament. Az Országgyûlés azonban egyiküknek sem szavazott bizalmat decemberben, az õszi ülésszak utolsó ülésén. Az államfõ új jelöltjeinek kiválasztásakor sem egyeztetett elõzetesen a parlamenti pártokkal. Zombor Ferencet és Fülöp Sándort január 16-án mutatta be Sólyom László a parlamenti pártok képviselõinek és az újságíróknak a Sándor-palotában. Ezek a jelöltek a politikusok számára már viszonylag ismeretlenek voltak, és elismerték, hogy szakmailag felkészültek. A február 25-i titkos szavazáson azonban egyikük kapott elég szavazatot: Zombor Ferencre 123-an igennel, 188-an nemmel 11-en tartózkodtak, Fülöp Sándorra 207-en igennel és 107-en nemmel voksoltak, 8-an tartózkodtak.
A második sikertelen ombudsman-választás után az államfõ egyeztetésre hívta a parlamenti pártok frakcióvezetõit, hogy elmagyarázza nekik, miért a politikusok kihagyásával nevezi meg jelöltjeit. Az a módszer, ahogyan a parlament jelöltjeit leszavazza, sehova sem vezet - mondta akkor Sólyom László. Az egyeztetésen a köztársasági elnök újra közölte a frakcióvezetõkkel, hogy nem változtat eddigi jelölési gyakorlatán, nem egyeztet elõzetesen errõl a pártokkal. Az államfõ március 14-én mutatta be legújabb ombudsman-jelöltjeit, Bogdányiné Mészáros Ágnest és Tóth Gábor Attilát.