A debreceni telepen semmi sem az, aminek látszik: megnéztük, hogyan tisztul a környékbeliek szennyvize
Sirályok üdülőövezete és több milliárd éhes baktérium munkahelye is a Vértesi úti létesítmény.
A Debreceni Vízmű Zrt.-nek a város délnyugati részén fekvő telephelyére naponta több mint 40 ezer köbméter szennyvíz érkezik; a víz világnapja, március 22. alkalmából megnéztük, hogyan tisztítják a szennyvizet és miként kerül végül a Tócó-patakba. A hatvanas évekbeli fekete-fehér sci-fik díszletét idéző objektumban – mint keddi laikus tanulmányutunk után összegeztük, tulajdonképpen semmi sem az, aminek látszik. A helyszínen a Haonnak Szabó Zsolt gépész magyarázta el, hogyan tisztul meg a debreceniek, a hajdúsámsoniak, a mikepércsiek, a sárándiak és az ebesiek szennyvize, és jut végül vissza a városba. A főgyűjtőbe érkező – szalonképesen összefoglalva – „mindent” egy csiga préseli gurigákba, melyek rácsszemétként konténerekbe kerülnek. A szűrőberendezések és a homokmosó után a gigászi faliórát idéző, úgynevezett Door-medencék következnek, ahol a csaknem 1500 köbméternyi víz nemcsak tisztul, hanem fürdőhelyként is szolgál, igaz, csak az ott tanyázó sirályrajok számára. A tisztuló szennyvíz útjának egyik legszemléletesebb állomásához érve a szakembertől megtudtuk, hogy a saras strandmedencének tűnő objektum nem más, mint a „biológia”, azaz a biológiai tisztítás helyszíne, ahol a tétlenség látszatának ellenére nagyon is komoly munka folyik. – Ezt a többmilliárd baktériumot folyamatosan táplálni kell a szennyvízzel és az oxigénnel, máskülönben hamar elrohadnak. Tovább bontják a szennyeződést, és mindent felemésztenek – magyarázta. Mint megtudtuk, a víz innen az úgynevezett utóülepítőkhöz folyik, ahol szétválik az útja az iszaptól: a látványra a vidámpark elvarázsolt kastélyát maga mögé parancsoló, lehangoló szaknyelven iszaprothasztó toronyba a nyers és a fölös iszap kerül, itt kirohad és biogáz termelődik belőle, míg a megtisztított víz célállomásként a Tócó-patakba folyik. A munkafolyamat több szempontból is hasznos, a biogáz ugyanis gázmotorban hasznosul, ami villamos és hőenergiát biztosít a szennyvíztelepnek, emellett a nyári időszakban a szennyvíziszap kezelési technológia által termelt „fölös hőenergiával” a lakótelepi lakások melegvíz-ellátását segíti. Sok víz lefolyt A bővizű folyóktól távol települt Debrecen a legelemibb közegészségügyi szükségletet, a jó ivóvíz kérdését évszázadokon keresztül nem tudta megoldani, ezért is pusztított gyakran járványos betegség a városban. A társaság honlapján arról ír, hogy valószínűleg a középkorban és a korai újkorban megfelelő számú és minőségű közkút még nem volt a cívisvárosban, az 1830-as évek híres fúró mérnöke, Zsigmondy Vilmos munkásságának köszönhetően a 19. század végére már 1200 artézi kút működött Debrecenben. Debrecen víztermelő telepeinek teljes körű rekonstrukciója és automatizálása 2002-ben készült el, majd 2013-ban kapta meg a működési engedélyét a víziközmű-szolgáltatásra. A vízmű információi szerint Debrecen teljes csatornahálózatának hossza ma kicsivel több, mint ezer kilométer. SZD