Makó monográfiája a legnagyobb
Lezárult hazánk legnagyobb városmonográfiájának kiadása: több mint száz szerzõ 16 évnyi folyamatos munkájának eredményeképpen közel ötezer oldalon, hat kötetben olvasható Makó rég- és közelmúltjának minden kikutatható részlete.
Utoljára a néprajzi kötet készült el: a nyomdából érkezõ elsõ példányt a fõszerkesztõ elõször a napokban nyithatta ki.
Hazánkban eddig egyedül a Debrecen történetét elemzõ könyvsorozat volt hatkötetes, de az utolsó nem tartalmaz tanulmányokat, csupán egy könyvészeti mutató. Ráadásul a kötetek együtt nem tesznek ki kétezer oldalt. Így kijelenthetõ: tegnap óta a magyar városmonográfiák legnagyobbika Makóé. Az utolsó, a város néprajzi múltját feldolgozó kötettel fejezõdött be a tizenhat esztendõvel ezelõtt elkezdõdött munka. A hat vaskos könyv összesen több mint száz szerzõ tollából közel ötezer oldalnyi tudományos publikációt tartalmaz.
– Gyermekkori álmom volt, hogy egy ilyen nagyságrendû, Makó múltját feldolgozó sorozat szerkesztésében részt vehessek, és kicsit féltem, nem érem meg, hogy együtt láthassam a hat kötetet – pakolta az 1992 óta megjelent sorozat tagjait elõször egymás mellé Tóth Ferenc nyugalmazott történész, muzeológus. A nyolcvanadik születésnapját nemrég ünneplõ fõszerkesztõ nem sokkal beszélgetésünk elõtt vehette elõször kezébe a nyomdából frissen érkezett utolsó kötetet, amit még be sem áraztak.
A monográfia ötlete 1987-ben fogant, hiszen Makó volt a megye egyetlen városa, ahol nem készült hasonló összefoglaló mû. A fõszerkesztõ szerint a felkért munkatársak a kezdetektõl kimagasló minõségû tudományos munkát foglaltak kéziratba, hiszen mindannyian alapkutatásokat végeztek, több publikáció az akadémia legnívósabb megmérettetésein is megállná a helyét.
– Egyedi értéket ad a sorozatnak a néprajzi kötet, melyben nemcsak a tárgyi emlékek alapján feltérképezhetõ hagyományokat foglaltuk össze, hanem helyet kapott a népzene is. Egy-egy fejezet jutott a népi jogszokásoknak és a Makó környékén élõk orvosi néprajzának. A szakmai bemutató megtartását a Magyar Néprajzi Társaság vállalta fel – sorolta Tóth Ferenc.
A fõszerkesztõ számos érdekességre is rámutatott a kötet kapcsán. Makó néprajza önálló, a környezõ városoktól független fejlõdési folyamat eredménye, a szokásokat, a tárgyak kialakítását nem befolyásolták a vásárhelyi hatások. Az emlékekbõl kiviláglik a XIX. századot jellemzõ parasztpolgári fejlõdés: évtizedekkel hazai elterjedése elõtt Makón biedermeier bútorokat használtak, és a hagymakertészek leányai az 1920-as években már selyemharisnyát hordtak, míg a többi városban ez a luxus 30 évet késett.
Hamarosan kapható
Bár az elsõ kötet 1992-ben készült el, megtudtuk: a makói Tourinform-irodában hamarosan a teljes sorozat megvásárolható. A korábbi kötetek darabja 3000 forint, az utolsó ennél drágább lesz – a pontos árat csak a napokban határozzák meg.
Makó