Benyújtotta alaptörvény-javaslatát a parlamentnek Szili Katalin
Szili Katalin is benyújtotta alkotmányjavaslatát a parlamentnek kedden; a független képviselõ, a Szociális Unió (SZU) elnöke a Fidesz-KDNP képviselõi után a második, aki alaptörvény-tervezetet terjeszt a Ház elé. A politikus kétkamarás parlamentet indítványoz.
Szili Katalin az MTI-hez kedden eljuttatott közleményében azt írta: javaslata számos kérdésben alternatívát kínál elsõsorban az állampolgárok biztonságérzetének fokozására, a demokratikus részvétel és intézmény bõvítésére. Hozzátette, az indítvány a munkához való jogot, a lakhatás jogát, a szociális jogokat és a jövõ generációk jogait hangsúlyosan tartalmazza.
A benyújtással a SZU hozzá kíván járulni ahhoz, hogy az alkotmányozás folyamatában valódi vita legyen a Házban, és ennek eredményeként új társadalmi szerzõdés szülessen - közölte a volt házelnök, aki tagja a fideszes Szájer József vezette nemzeti konzultációs testületnek is.
A beterjesztett, 18 fejezetes javaslat preambuluma úgy szól: "mi, a Magyar Köztársaság polgárai a magyar nemzet egészéért viselt felelõsséggel: hitet téve a demokrácia eszményei és intézményei mellett, megemlékezve a magyar államiság ezer évérõl a jogfolytonosság biztosítása érdekében, azon céltól vezérelve, hogy a magunk és utódaink számára az európai demokratikus országok közösségének egyenjogú tagjaként ökoszociális piacgazdaságot, fenntarthatóan gyarapodó államot építsünk, mely elismeri, tiszteletben tartja, garantálja és védi az elidegeníthetetlen és sérthetetlen emberi, polgári és közösségi jogokat, ápolja évezredes nemzeti kultúránkat és az egyetemes emberi értékeket, felelõsségünk tudatában, legjobb meggyõzõdésünkben és szabad akaratunkból a Köztársaság számára és egész nemzetünk javára a következõ alkotmányt alkottuk".
A köztársaság címû fejezetben Szili Katalin a parlamentáris köztársaság mint államforma, valamint az ökoszociális piacgazdaság mind gazdasági berendezkedés rögzítése mellett kimondaná: a köztársaság elõmozdítja a szociális jogok mint alapjogok érvényesülését, különös tekintettel a szociális biztonsághoz, a munkához, a lakhatáshoz és a lakhatás biztonságához való jogra. Beemelné az alaptörvénybe azt is, hogy a köztársaság fokozottan védi nemzeti értékeit, a környezetet és a természetet, különösen a termõföldet és a vízkészletet. A koncepció szerint senkit sem szabadna jogszerû és valós indok nélkül elbocsátani, és mindenkinek joga lenne ahhoz, hogy oktatási intézményt alapítson. Az alapvetõ jogok és kötelezettségek között kimondaná, hogy a köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelytõl senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
A közpénzekrõl és közjavakról szóló fejezet rögzítené, hogy minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkezõ szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelõen a közterhekhez hozzájárulni. Hozzátenné, hogy a közterhek viselésére szolgáló forrásokból, valamint az állami vagyonnal gazdálkodó, illetve az állam többségi tulajdonában vagy irányítása alatt álló szervezetek részérõl juttatott jövedelemre, az adott adóévet megelõzõ ötödik adóévtõl kezdõdõen, törvény a jövedelem mértékét el nem érõ kötelezettséget állapíthat meg.
A SZU-elnök a köztársaság törvényhozását nemzetgyûlésnek nevezné, amelynek két kamarája lenne, a képviselõház és a 90 tagú felsõház. Utóbbiba delegálási joggal rendelkeznének például az érdek-képviseleti szervezetek, az egyházak, a kamarák, a köztestületek szervezetei, a nemzeti és etnikai közösségek, az önkormányzati szervezetek szövetségei, valamint más szervezetek a sarkalatos törvényben meghatározott szabályok szerint. A felsõház a törvényalkotási folyamatban egyszeri, halasztó hatályú vétójoggal rendelkezne. A felsõházi ciklus hossza öt év lenne, a kamara kizárólag a törvényhozásban venne részt, a kormány ellenõrzésében nem kapna szerepet, a kabinet iránt bizalmat vagy bizalmatlanságot nem nyilváníthatna. Tagjai tiszteletdíjban nem részesülnének, csak a mindenkori államigazgatási napidíjban. A képviselõházi választás továbbra is négyévente lenne. A javaslat alapján törvény elõírhatná azt, hogy az államfõ augusztus 20-án déli 12 órakor lépjen hivatalba.
A kormány legfeljebb 15 tagú lehetne. A kabinet létrehozhatna kormánybizottságot és -tanácsot. A költségvetésrõl, a költségvetés végrehajtásáról szóló törvényeket az Alkotmánybíróság Szili Katalin elõterjesztése szerint csak akkor semmisíthetné meg, ha azok tartalma az élethez és emberi méltósághoz való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát vagy a magyar állampolgársághoz kapcsolódó passzus szerinti jogokat sérti.
Az elõterjesztés az ombudsmanokról úgy rendelkezne, hogy a képviselõház kétharmados támogatással jelölhetne állampolgári jogok biztosát, nemzeti és etnikai közösségek biztosát, jövõ nemzedékek biztosát, akiket hatéves idõtartamra nevezne ki az államfõ. A képviselõház ugyanakkor más alkotmányos jogok védelmére is jelölhetne biztost. Mindemellett az alaptörvény rendelkezne az Állami Számvevõszékrõl, a nemzeti bankról, a honvédségrõl és rendvédelmi szervekrõl, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletérõl, a médiahatóságról, az önkormányzatokról, a bíróságokról, az ügyészségrõl, a választásokról és a jelképekrõl.
A köztársaság területe városokra és vonzáskörzeti községeikre, járásokra, megyékre, a fõvárosra, valamint - 800 ezer embertõl hárommillióig - régiókra tagolódna. A képviselõ-testület tagjainak és a polgármesternek a választását - az idõközi választás kivételével - az általános képviselõházi választást követõ második év október hónapjában kellene megtartani.
A Szili Katalin által beadott javaslat innen tölthetõ le >>
alkotmány fontosbelfold