Bella népzenei munkássága is gazdagítja az értéktárat
Kevés család mondhatja el magáról, hogy egyszerre két értékkel is gyarapítja a nemzeti értékek sorát. A pálmonostori Héjja házaspár a Sárgamajor megmentésével, illetve lányuk, Héjja­ Bella Emerencia népzenei munkásságával gazdagítja a települési és a megyei értéktárat.
Ünnepek alkalmával mintegy huszonöten ülik körbe az asztalt a Héjja családnál. Otthonukban, az 1830-as években épült Sárga­majorban van hely bőven. Sajnos­ csak ritkán, általában karácsonykor sikerül összehozni a népes családot – tudtuk meg a családfőtől, Héjja ­Bélától. Mint mondta, büszkeséggel tölti el, hogy értékmentő­ munkájukat végre a megye és a falu is elismerte. A faluszéli majorról ugyanis sokáig tudomást sem vettek a helyiek.

– Amikor húsz évvel ezelőtt megvettük a Sárga­majort, igen siralmas állapotban volt az épületegyüttes. Egyből megjelent nálunk a ­megyei műemlék-felügyelő, aki közölte, hogy ez egy műemlék, ezért a felújítás során kötelességeink vannak. Persze­ ez korábban senkit nem érdekelt, szinte teljesen szétlopták az építészeti ritkaságnak számító­ épületet – ­emlékezett vissza a kezdetekre­ Héjja ­Béla. Azt is elmondta, ilyen eredeti állapotban megőrzött épületegyüttes – kápolnával, cselédházakkal, gazdasági épületekkel – nincs másik hazánkban.

A Héjja család Szentesről költözött egy pálmonostori tanyára, hogy új életet kezdjen. A Sárgamajort eredetileg egyik külföldön élő diplomatata rokonuk szerette volna­ megvásárolni, ebben Héjja­ ­Béla segített neki. A rokon azonban visszalépett, ám a Héjja család annyira beleszeretett az épületbe, hogy végül maguknak vásárolták meg a termelőszövetkezettől.

– Mára szűk hazánkká vált Pálmonostora, s otthonunkká a Sárgamajor, jó érezni közösségünk megbecsülését és szeretetét – tette hozzá a családfő.

Lányuk, Bella a majorban töltötte gyermekéveit. Személyiségfejlődését nagyban meghatározta az épület. – Mi már nem látjuk olyan különlegesnek, csak akkor tapasztaljuk meg ezt az érzést, amikor valaki először jár nálunk és úgy lép be a majorba, mint egy múzeumba. Pedig ez nem az, ha nincs nálunk vendég, akkor hatalmas csatatérré változtatjuk – vette át szót Bella.

– Az értéktisztelet észrevétlenül öröklődött bennem, olyan motivációt kaptam itt, ami örök életre szó – teszi hozzá­ a fiatal népzenész, akiről már óvodáskorában kiderült, hogy különleges énekhangja van. Kistelekre járt óvodába, ott javasolták a szülőknek, hogy Bellát mindenképp a zenei pálya felé terelgessék.

Kezdetben Kistelekre­, majd Félegyházára, az ének-zenei Batthyány Lajos ­Általános Iskolába jár. Mindvégig nagyon jó szakemberek tanították, akiknek köszönhetően gyakorlatilag egyenes út vezetett a zenei pályáig. Általános iskola után a váci Pikéthy­ Tibor Zeneművészeti Szakközépiskola népi ének és tárogató­ szakán tanult, majd a Debreceni Egyetem Zeneművészeti Karának alkotóművészet és muzikológia-zeneismeret szakán szerzett diplomát. Debreceni tanulmányai mellett a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem előadóművészet-népi ének szakán is tanult. Tanári diplomát szerzett zeneismeret és népi ének szakon a Debreceni Egyetem Zene­művészeti Karán és a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetemen.

Jelenleg a Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kar Humán Tudományok Doktori Iskolájának Nevelés- és Művelődéstudomány programjában is részt vesz. Tanulmányai mellett több helyen – Kecskeméten, Vácon, Székesfehérváron és Budapesten, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetemen és Táncművészeti Egyetemen – is tanít. Buda­pesten él, de Pálmonostorán érzi magát igazán otthon.

A tanulás és a tanítás mellett több együttesben – Bella Banda, Hegyalja Folk, Zönge­ Zenekar és az Emerenciás együttes – énekel és muzsikál. Fellépéseiknek köszönhetően bejárta már a fél világot, munkásságát számos rangos elismeréssel jutalmazták.

– Azt tapasztalom, hogy napjainkban újra reneszánszát éli a népzene, én is arra törekszem, hogy minél több fiatallal megkedveltessem. Mert Kodály­ Zoltánhoz hasonlóan azt vallom: ez a legtökéletesebb zenei kifejezése a nemzeti léleknek. Nemzeti és nemcsak ­népi, mert valaha az egész nemzeté volt, és ha organikus zenekultúrát akarunk: minél előbb újra azzá kell tenni – hangsúlyozta a fiatal művész.

Megmentették a Sárgamajort
Minden embernek küldetése­ van a világban – véli Héjja Béla. – Mi a Sárgamajor megmentését tartjuk egyik küldetésünknek. Azért dolgoztunk sok-sok éven keresztül, hogy ezt a majort megmentsük. ­Bizonyára büszkék lennének rá korábbi tulajdonosai. A majorságot Bánhidy gróf építette, aki a rossz nyelvek szerint elkártyázta, így került az osztrák Orczy család tulajdonába. Ők azonban elkövették azt a hibát, hogy hitelt vettek fel az épületre, amit nem tudtak törleszteni­, így került a Pallavichiniek kezébe a birtok, amit a kommunista rendszer idején államosítottak, több termelőszövetkezet is működött benne. A szövetkezetek megszűnésével a majorság is elnéptelenedett.
megyei értéktár Pálmonostora