A migránsválság óta veszélyesebb lett az élet Dániában
A dán bíróságok egyre komolyabb büntetéseket szabnak ki a legtöbb bûncselekmény esetében, különösen a szexuális és egyéb erõszakos eseteknél. Ezekbõl ugyanis egyre több van Dániában. A számokból pedig az derül ki, hogy a négy éve tartó migránsválság alatt nõtt az ilyen bûncselekmények száma.
A dán Igazságügyi Minisztérium adataiból az derül ki, hogy a korábbi gyakorlatokhoz képest egyre súlyosabb büntetést állapítanak meg a bíróságok a nemi és más fizikai erõszakok elkövetõire. 2011 és 2017 között 25 százalékkal nõtt a kiszabott büntetések hossza az erõszakos támadások esetében, ugyanebben az idõszakban

a szexuális bûncselekményeknél 20 százalékos emelkedés történt. A pedofíliánál arányaiban még ezeknél is nagyobb, 36 százalékos a súlyosbítás.

Michael Sjöberg, a Dán Bírószövetség elnöke szerint ezek az adatok egyenes úton reflektálnak arra a politikai szándékra, hogy a bûnözõkre keményebb ítéleteket szabjanak ki.

Az erõszakos bûntetteken túl hasonló trend tapasztalható például az engedély nélküli fegyverbirtoklás esetében, amiért korábban csupán pár hónapot szabtak ki, de manapság akár már két évet is.

Søren Pape Poulsen igazságügyi miniszter is üdvözölte a változásokat, mint mondta: „a bûnözés egyes formái veszélyesek az emberi életre, és talán majd visszatartja az embereket a bûnelkövetéstõl az a tény, hogy ezentúl hosszabb ideig kellene rács mögött ülniük".

Egyre több az erõszakos bûncselekmény

Érdemes pillantást vetni a skandináv állam friss bûnözési statisztikáira is, hogy mégis mi okozhatja ezt a változást. Az ország társadalmának körülbelül 86,9 százalékát teszik ki a dán gyökerû állampolgárok, ide azok tartoznak, akiknek legalább egy szülõje Dániában született, és állampolgársággal is rendelkeznek.

A maradék 13,1 százalékot az állampolgársággal nem rendelkezõ bevándorlók teszik ki, az etnikai eloszlás pedig széles skálán mozog az 5,7 milliós államban.

A legnagyobbak között vannak az albánok, az arabok, akik között is a legtöbben a libanoniak, az irakiak, a jordániaiak és a szírek vannak. A másodgenerációs dániai arabok közül a legtöbben iraki és palesztin felmenõkkel rendelkeznek. Területi eloszlást tekintve nincsen olyan része Dániának, ahová különösebben tömörülnének, általánosságban elmondható, hogy egyenletesen telepedtek le az országban.

A nem nyugati bevándorlók közül még nagyobb csoportot alkotnak a pakisztániak, akik a migránsválság kezdete elõtt, 2013-ban 13 ezren voltak, illetve további 9900 már Dániában született. Az elsõ bevándorlók a 60-as 70-es években érkeztek az országba, és noha a dán kormány 1973-ban korlátozta a munkavállalási célú migrációt, a pakisztániaknak családegyesítéseken és házasságkötéseken keresztül sikerült tovább növelniük az arányukat. A 2015 óta tartó migránsválság következtében pedig joggal feltételezhetõ, hogy az összes kisebbség aránya növekedett.

A 2017-es adatok szerint a férfiak által elkövetett bûncselekmények 20,84 százalékáért felelõsek a bevándorlók, vagy azok leszármazottai. A nõk esetében 16,56 százalék a mutató, tehát összességében elmondható, hogy a migránsok társadalmi arányuk alapján jóval több bûncselekményt követnek el.

A legtöbb letartóztatás a népesség egészét nézve a 20-24 és a 30-39 év közöttieknél történik. Az erõszakos bûncselekmények legnagyobb részben a 20-29 évesek ellen irányulnak, a szexuális támadások pedig a 10-19 éves korosztálynál a leggyakoribbak.

Számszerûsítve 2018 harmadik negyedévében körülbelül 1200 szexuális támadást regisztráltak, ami a 90 napos idõszakra leosztva napi 13 támadást jelent. A helyzet ennél is komolyabb volt az elsõ negyedévben, akkor nagyjából 2600 erõszak történt, lebontva ez napi huszonnyolc.

 

Trendként pedig megállapítható, hogy a migrációs válság elõtti utolsó évtõl kezdve, tehát 2014-tõl egyre több erõszakos bûncselekményt követnek el.  

2014-ben 2268 szexuális támadás és 17 366 erõszakos bûntett történt, 2015-ben 2407 és 18 239, egy évvel késõbb 3357 és 23 203, majd 2017-ben 3873 és 27 672 esetrõl értesítették a hatóságokat.

Kérjük, fokozottan figyeljenek a Dániába utazáskor

Az amerikai kormány 2018-ra vonatkozólag is kiadta állampolgárai számára az utazási útmutatóját, amibõl kirajzolódik egyfajta párhuzamos társadalmak közötti feszültség. Ebben négy szintet különböztetnek meg. Az elsõ szintre azok az országok kerülnek, ahol elég a megszokott elõvigyázatosság, a második szintû államok esetében viszont már komolyabb óvatosságot kérnek. A hármas kategóriájú országokba készülõ amerikaiaknak már azt javasolják, hogy jól fontolják meg az utazást, a négyesek esetén pedig szimplán azt kérik, hogy ne menjenek oda.

Magyarország természetesen az elsõ szintre került a legbiztonságosabb országok közé, többek között a migrációs válság példaértékû kezeléséért, a közbiztonság és a kollektív biztonságérzet magas szintjéért. Összehasonlításképpen, a legveszélyesebb országok négyes szintjére került például Szomália, Szíria, Észak-Korea, Irak és Afganisztán is.

Dánia szempontjából viszont nem alakult túl jól a tavalyi besorolás, ugyanis a terrorizmus magas veszélye és az erõszakos bûncselekmények felfutása miatt a második csoportba helyezte át õket az Egyesült Államok. Olyan európai országok tartoznak még ide, mint például Németország, Franciaország, Olaszország, Belgium, Hollandia, az Egyesült Királyság és Spanyolország. Tehát nagyjából azok az államok, ahol a multikulturalizmus enyhén szólva is elõrehaladott állapotban van. De ugyanebbe a kategóriába tartozik többek között Egyiptom, Algéria, Mexikó, Dél-Afrika, Tunézia és Kína is.

A dán rendõrség adatai szerint egyes bûnözési formák erõsödõben vannak, amivel összefüggésben van a „társadalom szélére szorult egyének fogékonysága a radikalizálódásra". Az is feltûnt nekik, hogy a tartózkodási engedéllyel rendelkezõ „külföldi személyek" által irányított bûnözõi csoportok sikeresen használják ki a dán szociális rendszert különbözõ gazdasági bûncselekményekre.

Ehhez kapcsolódóan megállapították, hogy 2014 és 2017 között a korábbiakhoz képest aktívabb lett a szervezett bûnözés, több droghoz köthetõ bûnelkövetés történt, gyakrabban támadtak hivatalos személyekre, például rendõrökre, illetve nõtt a gazdasági bûncselekmények és az embercsempészethez köthetõ bûntettek száma.

A szexuális jellegû támadások aránya 81 százalékkal nõtt, a fegyveres bûncselekményeké 13 százalékkal, míg a hivatalos személyek elleni erõszaké a duplájára, ugyanakkor a rablások aránya az öt évvel azelõttihez képest 20 százalékkal csökkent.

Dániában két motorosbanda, a Hells Angels és a Bandidos, valamint két nagyobb bevándorló hátterû bûnszervezet, a Brothas és a Loyal to Familia mûködik. Utóbbiak szinte mindenben részt vesznek: benne vannak a drogbizniszben, zsarolásokban, rablásokban, gazdasági bûncselekményekben (pl. adócsalás), illetve a fegyver- és embercsempészetben is.

A rendõrség szerint a migránsbandák akciói rendszerint nagyon erõszakosak. Ezekkívül számos legálisan mûködõ cég köthetõ az egyes bandákhoz, amiket alapvetõen pénzmosásra, valamint a lopásból szerzett tárgyak aukciós házakon keresztüli eladására használnak. Ez leginkább úgy néz ki, hogy ezeket az eszközöket árverésre bocsájtják, majd egy „ismeretlen" vevõ megveszi azt az elõre lebeszélt összegért, a pénz pedig olyan tiszta lesz, mint soha elõtte. Összességében 2017 novemberében a migránsbandák 285 tagja volt börtönben.

A Koppenhágában erõsödõ bandaharcok már két éve is uralták a közbeszédet, a média és politikusok között egyaránt. 2017. júniustól 2018. januárig, tehát fél év alatt a rendõrségnek 42 lövöldözésnél és 4 késes támadásnál kellett intézkednie. Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy négynaponta történt valamilyen fegyveres konfliktus a fõváros utcáin. Ezekkel a bûncselekményekkel kapcsolatban összesen 36 embert tartóztattak le, és két ártatlan járókelõ sérült meg súlyosan.

A rendõrség a helyzet eldurvulása miatt külön zónákat állított fel a városban, ahol elõzetes engedély és alapos gyanú nélkül is megmotozhatják az embereket. Ezt követõen a két nagy migránsbanda elvileg „fegyverszüntetett" kötött, a rendõrség pedig felszámolta az ellenõrzõ zónákat.

Sokan visszatértek az Iszlám Államtól

Alapvetõen Koppenhágának két városrésze van, ahol kiemelt óvatosságot kérnek az odautazóktól: az egyik Nørrebro, a másik pedig az önjelölt autonóm városrész, a Christianshavn kerületben található Christiania.

Nørrebro a többihez képest egy kevésbé fejlett terület, ahol gyakoriak az erõszakos utcai balhék, a drogárusítás és a bandák közti összecsapások. Christiania pedig leginkább a kábítószerügyleteirõl ismert, ahol virágzik a szervezett bûnözés.

A rendõrség gyakran tart itt razziákat a drogkereskedelem visszaszorításáért, és nem egyszer fordult elõ, hogy véres összecsapások alakultak ki a hatóságok és a „helyiek" között. Egy 2016-os lövöldözésben például egy rendõr súlyosan megsérült, egy bûnözõ pedig meghalt. 2018. január 23-án pedig a rendõrség 20 maszkos támadóval találta szembe magát, akik kövekkel és üvegekkel támadtak rájuk. Christianiában ráadásul erõsen kerülendõ a kamerák és fényképezõgépek használata, aki ezt mégis figyelmen kívül hagyja, azt rendszerint zaklatják, vagy akár meg is támadják és kirabolják. 

Az amerikai kormány útmutatója szerint Koppenhágában ráadásul magas a veszélye egy esetleges terrortámadásnak, a Dán Védelmi Hírszerzési Szolgálat pedig ezt nevezi meg a három legnagyobb fenyegetés közül az egyiknek.  

A militáns és szélsõséges iszlám híveinek emellett továbbra is kiemelt célpontja között van az ország, különösen a Mohamed prófétáról készült karikatúrák 2005-ös botránya óta. A dán Terrorelemzési Központ (CTA) szerint támadásra elsõsorban magányos elkövetõktõl lehet számítani, illetve olyan személyektõl, akik külföldre mentek harcolni (például az Iszlám Államhoz), majd idõvel visszatértek kiinduló országukba. A CTA ugyanakkor nem zárja ki egy, a 2015. novemberi párizsi, és a 2016. márciusi brüsszeli terrortámadásokhoz hasonló összehangolt támadás végrehajtását sem.

A központ szerint Dániából 150 ember utazott ki Szíriába vagy Irakba 2012 óta. Becslések szerint ezeknek harmada, tehát 50 személy visszatért a skandináv államba, 20 százaléka ott maradt, 25 százalékuk vélhetõen meghalt, a maradék pedig egy harmadik országba távozott. Összességében a konfliktuszónákba kiutazók mindössze 12 százaléka volt nõ.

Mindent egybevetve tehát ésszerûnek tûnik a dán bíróságok újdonsült gyakorlata, ami nemcsak politikai, de társadalmi szándékot is tükröz.
tárgyalás büntetés bevándorlás lövöldözés embercsempészet terrorista Dánia Iszlám Állam USA adócsalás migráció pénzmosás utcai harcok bûnözés terrortámadás szexuális erõszak drogkereskedelem bíróság