Több mint 20 százalékkal nõtt az építõipar októberben
Októberben 20,5 százalékkal nõtt az építõipari termelés az egy évvel korábbihoz képest, ami július óta a legnagyobb ütem. Szeptemberhez mérten az építõipar szezonálisan és munkanaphatással kiigazított termelése 3,2 százalékkal nõtt - jelentette a Központi Statisztikai Hivatal (KSH).
Az év elsõ tíz hónapjában 27 százalékkal emelkedett az építõipari termelés az elõzõ év azonos idõszakához viszonyítva. 2018-ban 21,3 százalékkal nõtt az építõipar termelése változatlan áron számolva.

Októberben az épületek építése 18,8 százalékkal, az egyéb építményeké 22,3 százalékkal nõtt éves összevetésben. Az épületeknél a lakó-, a kulturális és az ipari épületek építése, a mélyépítési területen az út- és vasútfejlesztési munkák eredményezték a növekedést, közölte a KSH. Az építõipar ágazatai közül a termelés volumene az épületek építésében 4,2 százalékkal, az egyéb építmények építésében 24,9 százalékkal nõtt. A speciális szaképítés termelése 28,5 százalékkal emelkedett tavaly októberhez viszonyítva.

Az építõipari vállalkozások októberben megkötött új szerzõdéseinek állománya 2,7 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbit, a magasépítési szerzõdések 2,8 százalékkal csökkentek, az új mélyépítési szerzõdések 8,5 százalékkal nõttek. Az október végi teljes szerzõdésállomány 10,1 százalékkal elmaradt a tavalyitól. Az épületek építésére kötött szerzõdések volumene 40,6 százalékkal nõtt, az egyéb építményeké 21,7 százalékkal csökkent.

Horváth András, a Takarékbank vezetõ elemzõje szerint az építõipar esetében hónapról hónapra az a tendencia látszik állandósulni, hogy egyre hektikusabban és kiszámíthatatlanabbul alakulnak az iparág számai, de a trend továbbra is érdemi növekedést mutat.

Az okok közé tartozik a sokat emlegetett szakemberhiány, ami a lakó- és irodaépületek esetében kifejezetten komoly problémákat és csúszásokat eredményez, az utóbbi egy évben láthatóan csökkent az átadások száma. De a visszaemelkedõ áfa és egyéb bizonytalanságok is visszafoghatják a kibocsátást a következõ idõszakban – ahogy az építési engedélyszámokon is látszik -, a lakóingatlan piac érdemi fékezõ tényezõ lesz az építõipari konjunktúrában a következõ években.

Az állami, infrastrukturális és egyéb ipari beruházások viszont továbbra is motorjai lesznek az iparágnak és fenntarthatják a kiemelkedõ lendületet, azonban a kivitelezési kapacitáskorlát és szakemberhiány itt is érdemi volatilitást okozhat a havi teljesítményekben. 2019 egészében 30 százalékot alulról közelítõ növekedésre számítunk az iparágban, 2020-ban pedig 10 százalék körüli növekedést várunk jelenleg a magas bázis miatt, de alapvetõen felfele mutató kockázatokkal, így továbbra is érdemi mértékben járulhat hozzá a GDP-hez a relatíve kis súlyú szektor.

Schanda Tamás, az Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM) parlamenti államtitkára szerint a mostani 20,5 százalékos emelkedéssel Magyarország a visegrádi országok (V4) sorában az elsõ helyen áll. Hozzátette, hogy az építõiparnak a magyar gazdaság egészére gyakorolt hatását mutatja, hogy az elsõ három negyedévben elért 5,1 százalékos GDP-növekedéshez az ágazat 1,1 százalékponttal járult hozzá. Az év egészét tekintve pedig a bruttó hazai termék elõállításában az építõipar súlya meghaladhatja az 5 százalékot, amelyre korábban még nem volt példa.
építõipar növekedés KSH október