ENSZ millenniumi gyűlés New Yorkban
Több mint 150 ország állam- és kormányfője hivatalos az ENSZ millenniumi csúcstalálkozójára, New Yorkba. A háromnapos gyűlés résztvevői előtt nem kisebb feladatok állnak, mint a világszervezet következő évezredbeni szerepének tisztázása, a békefenntartás reformja, és a szegénység visszaszorítása. A történelem legnagyobb ilyen találkozóján hazánkat Mádl Ferenc köztársasági elnök képviseli.
Millenniumi csúcstalálkozó-sorozatának utolsó, legillusztrisabb és legnagyívűbb állomásához érkezett szerdán az ENSZ. New Yorkra közlekedési káosz vár, biztonsági szakértőire, rendőreire, titkosügynökeire pedig rémálom: több mint 150 király, elnök, miniszterelnök gyűlik össze a szerdától péntekig tartó ülésen, hogy a világszervezet előtt álló legfontosabb problémákra választ találjon. A háromnapos találkozó az utolsó része annak a kéthetes gyűléssorozatnak, amely a múlt héten kezdődött a világ vallási vezetőinek találkozójával, és folytatódott a parlamenti elnökök és civil szervezetek tanácskozásával.

Az esemény nem korlátozódik az állami vezetők találkozójára: több mint egy tucat csoportos találkozó várható a héten, többek közt a ,,civilizációs párbeszéd" fóruma, kormányfők és az üzleti világ dialógusa, utcai tüntetések a globalizáció és a világ irányításában egyre nagyobb szerephez jutó multinacionális vállalatok ellen.

Kofi Annan főtitkár keddi sajtótájékoztatóján meghatározó jelentőségűnek nevezte a millenniumi találkozót, és kijelentette: ,,Az eszközökkel már rendelkezünk, csak az akarat hiányzik" a globális problémák leküzdésére. ,,Mondhatják rólam, hogy álmodozó vagyok, de álmok nélkül egy lépést sem jutunk előre" - tette hozzá Annan.

A globalizáció a fő téma

,,A globalizációt egyesek úgy tekintik, mint nagy társadalmi változások előidézőjét; ami elősegítheti a szegények és a gazdagok, az iparosodott és az elmaradott dél közti távolság csökkentését. Mások szerint pusztító erő, hisz ugyanazok a hatalmak állnak mögötte, akik korábban gyarmati sorba hajtották a harmadik világ országait. Hihetünk nekik?" - tette fel a kérdést Teo-Ben Gurirab, Namíbia külügyminisztere, akinek országa a jelenlegi, ötvenötödik ülésszak megkezdéséig az ENSZ közgyűlésének az elnöke volt. A kérdés minden bizonnyal dominálni fogja a találkozót, ahogy a vezetők az egyes problémákat a globalizáció tükrében próbálják majd megvitatni.

Helyi konfliktusok és szervezeti reform a napirenden

A konferencia a plenáris ülés mellett mintegy hétszáz kétoldalú, és több csoportos megbeszélésnek is helyet ad majd. Több fekete-afrikai ország vezetője akarja majd előremozdítani a Kongóban és máshol folyó harcok beszüntetéséről folyó tárgyalásokat, és India és Pakisztán közt is megbeszélésekre lehet számítani. Bill Clinton amerikai elnök részéről újabb kísérletre kell számítani a közel-keleti béketárgyalások előremozdítása érdekében. Az elnök mind Ehud Barak izraeli, mind Jasszer Arafat palesztin vezetővel megbeszéléseket folytat majd, és nem kizárt egy háromoldalú találkozó sem.

Általános érvénnyel nagy súlyt kap az értekezleten az ENSZ békefenntartó szerepe és tevékenysége is. Különösen nagy súlyt ad ennek a számtalan háború és helyi konfliktus, ami az elmúlt tíz évben kirobbant, és a számos kudarc, ami a békefenntartó akciókat érte. Alighanem hosszas vita tárgya lesz az a javaslat, amit Nagy-Britannia terjesztett korábban a világszervezet elé, a békefenntartás megreformálásáról. Hasonló jelentést készített az ENSZ egy, a főtitkár által kijelölt bizottsága is. London egyébként a Biztonsági Tanács kibővítésére is javaslatot tett.
Külföld