Az eurózóna felbomlására készül a világ
A német kormánykötvény-hozamok emelkedése és az euró gyengülése arra vall, hogy a piac most már egyre inkább tart az euróövezet szétesésétől – vélekedtek hétvégi helyzetértékeléseikben londoni pénzügyi elemzők. Jövőre euróövezeti recessziót és meredek eurójegybanki kamatcsökkentést is jósolnak.
A Capital Economics felidézte a minapi német állampapír-aukció nagy feltűnést keltő kudarcát és az utána megindult német kötvényeladási hullámot (a hatmilliárd euró értékben meghirdetett tízéves német kötvényre kevesebb mint négymilliárd eurónyi ajánlat érkezett, német államkötvény-kibocsátásnak az euró bevezetése óta nem volt ilyen gyenge piaci fogadtatása).

Az elemzők szerint a piacok elvileg abból a meggondolásból is távol tarthatták magukat a német kormánykötvényektől, hogy Németország – ahogy arra a legutóbbi hivatalos nyilatkozatok utaltak – immár hajlandó lenne hatalmas mértékű költségvetési kockázatot magára vállalni az euró megmentése érdekében. A német kötvényhozamok emelkedése nem a német mentőakcióhoz fűződő piaci várakozást, hanem éppen az euróövezet felbomlásával kapcsolatos, egyre nagyobb félelmet tükrözi.

Ugyanis a német állampapírok hozamemelkedését nem kísérte ennek megfelelő hozamcsökkenés a perifériális eurógazdaságokban. Márpedig ez várható lett volna abban az esetben, ha a piac megítélése szerint Németország valóban kész lenne magára vállalni az európeriféria költségvetési terheit.

Ezzel szemben az olasz kötvények hozama ismét a lélektani 7 százalékos küszöbszint fölé emelkedett, emelkedtek a portugál hozamok is. A legkirívóbb fejlemény mégis az volt, hogy az ír kötvényhozamok is hirtelen felszöktek 8 százalék körüli szintről 9 százalék fölé, jóllehet az ír állampapírok hozama az elmúlt félévben, az általános folyamattal szembehaladva, jórészt csökkent.

Az euró árfolyammozgása is valószínűleg a valutaunió szétesésével kapcsolatos növekvő félelmekre vall. A ház kiemelte, hogy az elmúlt kereskedési hét végére az euró 1,32 dollár közelébe gyengült; ez január óta a leggyengébb euróárfolyam és az október végi állapothoz képest csaknem 7 százalékos árfolyamesésnek felel meg, mondja a Capital Economics.

A City egyik legnagyobb befektetési bankcsoportja, a Barclays Capital hétvégi helyzetértékelése szerint az euróövezeti kötvényhozamok emelkedése arra utal, hogy a valutaunió erősebb tagállamai a gyengébb eurótagok támogatására mozgósítható kapacitásaik határához közelednek.

A ház szerint a legtöbb befektető mostanra már megértette az euróövezet problémájának gyökereit: abból kiindulva, hogy a valutauniós kormányadósságoknak nincs hitelkockázatuk, a befektetők és a hitelfelvevő országok rendkívül magas adósságállományt engedtek felhalmozódni, részben olyan pénznemben, amelyet az egyes tagállamok saját jegybankjainak nem áll módjában kibocsátani. Így az euróövezeti országok most épp olyan jellegű adósságproblémától szenvednek, mint korábban a felzárkózó térség gazdaságai, csak az adósságállomány sokkal magasabb.

A cég számításai szerint csak Olaszországnak és Spanyolországnak együtt 500-800 milliárd eurós (156-250 ezer milliárd forintos) pénzügyi védőpajzsra lenne szüksége ahhoz, hogy megvédhessék magukat a destabilizáló piaci dinamikáktól. A helyzetet tovább bonyolítja, hogy az euróövezet valószínűleg már az idei negyedik negyedévben recesszióba süllyedt.

A Barclays Capital prognózisa szerint ebben a helyzetben az euróövezeti jegybank (EKB) hamarosan ütemes kamatcsökkentésbe kezd. A cég elemzői decemberben, januárban és februárban is egyaránt negyed százalékpontos kamatcsökkentésre számítanak; az eurójegybank irányadó kamata így februárra 0,5 százalékig csökkenne.

Ha Olaszország – a harmadik legnagyobb eurógazdaság – nem tudja fenntartható szintre csökkenő hozamokkal biztosítani piaci finanszírozását, annak törlesztésképtelenné válás lesz a következménye. Ez valószínűleg az olasz eurótagság végét is jelentené, ami viszont a valutaunió teljes széteséséhez vezethet.
euróövezet Gazdaság Világ euró eurózóna